rfr · H30WRFR9 · 2016-02-02 00:00:00 — Beslut fattas enligt majoritet av EU-miljömärkets föreskrivande kommitté. Kriterierna revideras i regel eller när kringliggande händelser eller utvecklingen kräver det. 23Om inget annat anges så utgår texten från svar från , (2015-10- 27) och () samt företagets webbplats. 24För mer information – (Hämtad: ). 25För mer information – disk-ministerraad-for-miljoe-mr-m/miljoemaerket-svanen-1 (Hämtad: ). Det kan ta mellan att få en licens. En ansökningsavgift på måste betalas in. Kostnaden för licensen är i regel av produktens årliga omsättning. Det tillkommer även en kontrollavgift, med ersättning för kontrollantens resa och logi samt för arbetstid. Kontroll utförs, via handläggare vid de nationella kontoren, med hjälp av skriftliga testprotokoll och dokumentation för att styrka att underleverantörerna uppfyller kriterierna. Det tillkommer även kontrollbesök vid produktionsstället för att säkerställa att dokumentationen är sanningsenlig. Därutöver genomförs kontinuerlig uppföljning av anmälningar om felaktigheter från konsumenter och konkurrenter. Om en licensinnehavare har misskött sig kan licensen dras in. Omfattningen i de nordiska länderna I förvaltar, i likhet med i , ett statligt bolag . I hanteras märkningen av den statliga stiftelsen . I förvaltas miljömärkningarna inom miljöförvaltningen.26 Få licenser har utfärdats för EU-miljömärket i de nordiska länderna jämfört med Svanen. är det land som har utfärdat flest licenser, 71, i jämförelse med som kommer på andraplats med 29 licenser. har inte introducerat EU-miljömärket och har därför inte utfärdat några licenser.27 Diagram 2 Antalet utfärdade licenser i de nordiska länderna Källa: Temanord (2014), egen bearbetning28 26För mer information – disk-ministerraad-for-miljoe-mr-m/miljoemaerket-svanen-1 (Hämtad: ). 27Temanord (2014). 28Eftersom inte har introducerat EU-miljömärket så ingick inte landet i undersökningen. är en ideell förening vars mål är att sätta miljöfrågor i fokus genom bl.a. rapporter, kampanjer, böcker, debatter, konferenser och marknadsföring. Svenska märkning Bra Miljöval lanserades 1989.29 Bra Miljöval omfattar följande produkter: kemiska produkter, livsmedelsbutiker, elenergi, textil, biobränsle, fjärrvärme, fjärrkyla, försäkringar, godstransporter och persontransporter. Kemiska produkter är vanligast och därefter kommer livsmedelsbutiker. Bra Miljöval följer ett livscykelperspektiv och ställer krav som omfattar produktens hela livscykel. Kriterierna skiljer sig beroende på verksamhetsområde, men utgår från följande kategorier: miljö, hälsa, transport, energi, förpackning, sociala frågor (inom t.ex. textilkriterierna ska åtta kärnkonventioner vara uppfyllda). Kriterierna utvecklas genom en nulägesbeskrivning utifrån den standard som ISO anger för miljömärkning typ I. Externa aktörer, t.ex. andra miljömärkningsorganisationer, är för det mesta delaktiga, och i slutskedet skickas kriterierna alltid ut på remiss. beslutas om kriterierna ska revideras eller inte. Det varierar hur det kan ta innan en licens delas ut, men för det mesta sker det . För att få en licens måste man betala en ansökningsavgift. Den varierar mellan och beroende på produktområde. Därefter tas en årlig licensavgift ut som baseras på omsättningen av produkten; för t.ex. textil och kemiska produkter betalas en årlig avgift in på av produktens omsättning. När licensen delats ut genomför handläggare på årliga dokumentskontroller, ofta med hjälp av externa revisorer. De genomför även noggrannare stickprovskontroller då och då, antingen själva eller genom att anlita utomstående, t.ex. konsulter eller laboratorier. Om licenstagaren inte uppfyller kriterierna uppmanas de till en början att åtgärda bristerna och om inte detta hjälper sägs licensen upp med omedelbar verkan. 29 Om inget annat anges utgår texten från svar från Svenska Naturskyddsföringen (2015-10- 06) och () samt föreningens webbplats. Omfattningen i de nordiska länderna Bra Miljöval återfinns i flera nordiska länder. har inte möjlighet att redovisa antalet miljömärkta produkter i respektive land, men fanns det totalt 669 miljömärkta produkter fördelade över 10 produktgrupper. Antalet miljömärkta produkter har ökat , men utvecklingen har avtagit . Diagram 3 Utvecklingen av det totala antalet miljömärkta produkter med Bra Miljöval Källa: Svar från (), egen bearbetning. TCO Development bildades av den fackliga organisationen (Tjänstemännens centralorgani- sation) tillsammans med Svenska Naturskyddsföreningen.30 Produkter som kan certifieras är bildskärmar, headset, projektorer, notebooks, bärbara datorer, läsplattor, smartmobiler, stationära datorer och allt-i-ett-dato- rer. Miljömärkningen som administreras av TCO Development heter TCO Certified och uppfyller kraven för miljömärkning typ I. De utgår alltså från ett livscykelperspektiv från råvara till slutanvändning och ställer hållbarhetskrav 30 Om inget annat anges utgår texten från svar från TCO Development () och () samt organisationens webbplats. som syftar till att hantera miljömässiga och sociala risker. Kriterierna omfattar följande kategorier: kemikalier, återvinning, energieffektivitet, socialt ansvarstagande (kärnkonventioner) och socialt ansvar för användaren (ergonomi och arbetsmiljöaspekter). Nya kriterier utvecklas tillsammans med användare, inköpare, it-industrin, forskare m.fl. och revideras . En licens kan delas ut , där ägnas åt tester och åt hanteringen av själva ansökan. För att kunna använda en licens måste man betala en ansökningsavgift som motsvarar ca . Licensen är giltig och kan förlängas mot en mindre avgift. TCO Development står opartiska genom certifieringsprocessen och utvecklar nya kriterier tillsammans med användare, inköpare, it-industrin, forskare och andra intressenter. Det är oberoende tredje parter som testar, granskar och verifierar att kraven är uppfyllda. Därutöver görs även regelbundna kontroller av test- och verifikationspartner. Om kriterierna inte uppfylls kan ett utfärdat certifikat dras in. Omfattningen i de nordiska länderna TCO Certified är en global hållbarhetscertifiering för it-produkter, och det finns 994 aktiva certifikat, vilket motsvarar lika många produktmodeller. It- produktmarknaden är global, och de flesta av produktmodellerna som certifieras finns tillgängliga i likväl som de övriga nordiska länderna. Eftersom it-produkter säljs som en global produkt är det inte möjligt att presentera separata siffror för enskilda länder. 3.5 Organic Content Standard (OCS) Organic Content Standard (OCS) utvecklades genom den internationella, icke-vinstdrivande organisationen har utvecklat standarder för produktion av ekologisk bomull och skapade 2007 en märkning för att intyga att producenter följer deras standard.32 Märkningen omfattar klädesplagg som innehåller fibrer som är ekologiskt producerade. OCS ser alltså till enskilda delar av en produkt som består av textilfiber. 31Textile Exchange (2013). 32Om inget annat anges har information inhämtats från organisationens webbplats. OCS ställer krav på att textila produkter ska innehålla fibrer som är ekologiskt producerade. Andelen ekologiskt producerad fiber ska anges med en procentsiffra i licensen. Märkningen används framför allt som ett instrument för att mäta andelen ekologiskt producerade fibrer, vilket innebär att det ställs begränsade krav på hur stor andel, närmare bestämt mellan , som måste ingå i en produkt. Utöver fibern i produktionen så ställs inga ytterligare krav på kemikalieanvändning eller socialt ansvarstagande i produktionen. För att ett material ska kunna ses som ekologiskt producerad ska antingen nationell reglering för ekologiskt jordbruk33 efterlevas eller så ska IFOAM Basic Standard34 efterföljas. Licens och certifiering utfärdas av ett ackrediterat certifieringsorgan. Via t.ex. det ackrediterade certifieringsorganet Ecocert följer certifieringsprocessen följande schema: ansökan, avtal, dokumentvalidering, tillsyn, översyn och kontroll. Kontroll utfärdas och utgår från samma schema.35 Omfattningen i de nordiska länderna OCS är en internationell märkning och återfinns i flera nordiska länder. Om- fattningen i respektive land har inte varit möjlig att redovisa i denna översikt. 3.6 Global Organic Textile Standard (GOTS) GOTS är en ideell organisation som bildades av representanter från bomullsproducenter, textilindustrin, konsumenter, standardiseringsorganisationer och certifieringsorgan. Ett antal standardiseringsorganisationer36 gick samman och bildade (). Syftet var att samla alla standarder kring ekologisk bomull som hade utvecklats för att skapa ett mer enhetligt system. Märkningen började utfärdas under 2006.37 Miljömärkningen omfattar produktgrupper som innehåller textilfibrer, framför allt kläder. 33I är den aktuella regleringen rådets förordning (EG) nr 834/2007. 34IFOAM (2014). 35Ecocert (2015a). 36Från (IVN), från , från och . 37Om inget annat anges utgår texten från svar från GOTS () samt organisationens webbplats. Märkningen utgår från textilproduktens alla produktionsfaser, från fiber till färdig produkt. Råvaran måste vara ekologiskt producerad, och alla produktionsprocesser måste vara kontrollerade. Certifieringen baseras på två huvudprinciper. För det första krävs det naturliga fibrer som ska vara ekologiskt odlade enligt EU-förordningen om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter.38 För det andra ser kriterierna till hela produktionsprocessen spinning, vävning/stickning, beredning m.m. Det finns två typer av märkning som baseras på andelen ekologiska fibrer, en för ekologisk råvara och en annan för 95–. ekologisk råvara är ett minimikrav för licensen. Kriterierna baseras på restriktioner vid användandet av kemikalier i odling och beredning utifrån miljöhänsyn och socialt ansvarstagande vid produktionen.39 Licens och certifiering utfärdas av ackrediterade certifieringsorgan. Utöver kostnaden för certifiering, som fastställs genom varje enskilt certifieringsorgan, så måste en avgift på för varje anläggning som inräknas i certifikatet betalas in.40 Via t.ex. det ackrediterade certifieringsorganet Ecocert följer certifieringsprocessen följande schema: ansökan, avtal, dokumentvalidering, tillsyn, översyn och kontroll. Kontroll utfärdas och utgår från samma schema.41 Svanen har i sitt kriteriedokument för textilier, skinn och läder angett att produkter som är certifierade enligt GOTS även kan certifieras med Svanen.42 Omfattningen i de nordiska länderna GOTS är en internationell märkning som finns över stora delar av världen. Märkningen finns även i de övriga nordiska länderna. Omfattningen i respektive land har inte varit möjlig att redovisa i denna översikt. 38EG nr 834/2007 39Ecocert GOTS Certification gots (Hämtad: ). 40För mer information – products-labelled.html (Hämtad: ). 41Ecocert (2015b). 42Nordic Ecolabelling (2012–2016). bildades och består av 24 nationella Fairtradeorganisationer, där Fairtrade representerar . Fairtrade , tidigare Rättvisemärkt, består av en förening och ett bolag. Föreningen består av 45 fackföreningar, studieförbund, organisationer för bistånd och utveckling, ungdomsorganisationer, kyrkor, konsumentföreningar och många andra organisationer. Fairtrademärkningen syftar till att skapa bättre arbets- och levnadsvillkor för odlare och anställda i utvecklingsländer. Märkningen omfattar följande produktgrupper: kaffe, bananer och annan färsk frukt, vin, te, kakao, drickchoklad, chokladkakor, juice, ris, glass, socker, müsli, snacks/godis, honung, rosor, sportbollar och produkter som innehåller Fairtradecertifierad bomull. Fairtrade är framför allt en etisk märkning, men omfattar till viss del även miljöhänsyn. Märkningskriterierna ska bl.a. säkerställa att odlare och anställda får förbättrade ekonomiska villkor och att barnarbete och diskriminering motverkas.44 Kriterierna omfattar demokratifrågor och ställer krav på att de som arbetar i produktionen ska ha möjlighet att organisera sig i t.ex. fackföreningar. Märkningen omfattar även kriterier som ska främja ökad miljöhänsyn och ekologisk produktion som står i balans med företagsresultat. Även handelskriterier med krav på fysisk spårbarhet, skriftliga avtal, långsiktiga handelsrelationer, möjlighet till förfinansiering och kriterier för minimipris omfattas. Kriterierna tas fram av i konsultation med t.ex. producentorganisationer och licenstagare. Kriterierna omfattar hela produktionskedjan från odlare/importör/tillverkare/licenstagare till konsumenten, vilket säkerställs genom spårbarhet i alla steg. För en ny producentorganisation som ansöker om en licens kan det ta upp . Organisationen måste betala in en ansökningsavgift på samt en årlig inspektionsavgift som varierar beroende på företagets storlek och produktens komplexitet. Därutöver måste en licensavgift betalas in som varierar beroende på produkt. 43Om inget annat anges utgår texten från svar från Fairtrade () och (2015- 12-11) samt föreningens webbplats. 44Utgångspunkt är kärnkonventioner. Kontroller genomförs av det oberoende certifieringsorganet Flocert45, som granskar dokumentation (köp- och betalningsdokument för samtliga aktörer) samt genomför årliga fältkontroller hos producenterna. Även importörer och licenstagare kontrolleras en till . Om inte kriterierna uppfylls görs en anmärkning med krav på rättelse inom en specificerad tidsperiod. Vid upprepade misslyckanden dras certifieringen in. Denna märkning har kategoriserats som avgränsad eftersom den enbart rör själva jordbruket, dvs. jordbrukarnas arbetsvillkor, vattenförbrukning vid odling samt användning av konstgödsel och bekämpningsmedel. Omfattningen i de nordiska länderna Fairtrademärkningen är internationell och finns över stora delar av världen. Märkningen återkommer i flera nordiska länder. I har 95 företag (2014) ett licensavtal och är störst i före , och i den ordningen. såldes 2 100 produkter märkta med Fairtrade i , vilket var en ökning från föregående år. Märkningen rör framför allt livsmedel, och bomull står för en begränsad andel av det totala antalet märkta produkter. Av Fairtrades totala försäljningsvärde på ca står bomull för ca . Den internationella organisationen bildades av representanter från företag och miljö- och människorättsorganisationer i 1990. Svenska FSC är en fristående, ideell förening, med egen årsstämma, styrelse och kanslipersonal. Samarbetet med internationella FSC regleras i ett avtal, och Svenska FSC ska liksom andra regionala och nationella nätverkspartner tillämpa regler och arbetsformer som är i överensstämmelse med internationella FSC:s s grundläggande mål, regler och värden. I styrelsen sitter representanter från Kährs, Billerud , Södra skogsägarna, Världsnaturfonden (WWF), , , Facket för skogs-, trä- och grafisk bransch (GS) och Hela ska leva.46 45Flocert är ett företag som tidigare ingick i den internationella (). är den tidigare organisationen uppdelad i Flocert och . 46Om inget annat anges så utgår texten från svar från FSC () och () samt organisationens webbplats. FSC-märkningen omfattar alla produkter som innehåller träfiber, men även vissa ”non-timber products” t.ex. gummi. De största produktgrupperna är kartong och andra förpackningar, tryckpapper, sågade trävaror, skrivmaterial och bränsle. FSC-märkningen utgår i från kriterier som berör miljö med krav på att värna skogens mångfald, ekologiska processer och skogens produktionsförmåga. Den ställer även krav utifrån etiska aspekter där individers och det lokala samhällets möjligheter att ta del av skogens nyttigheter måste främjas. Hänsyn måste tas till de som arbetar, bor och lever i skogen, med bra arbetsvillkor (avtalsenliga löner och villkor) och hänsyn till platser av kulturell, ekologisk, ekonomisk och religiös betydelse. Lönsamhet ska ske under förutsättningen att det inte görs på bekostnad av skogliga resurser, ekosystemet eller väsentliga samhällsbehov. Hela kedjan, från skog till färdig produkt, räknas in. Kriterier utvecklas dels på internationell nivå, dels på nationell nivå med anpassning efter regionala förhållanden. Utgångspunkten är ISEAL Alliances47 riktlinjer, med krav på bl.a. transparens, oberoende, relevans och verifierbarhet. En varumärkeslicens kan ta att utfärda. En skogsbrukscertifiering och spårbarhetscertifiering tar däremot , allt till beroende på hur stora åtgärder som krävs. FSC tar ut en årlig avgift som baseras på företagets storlek. För ett spårbarhetscertifikat hamnar de flesta på . Kontroller utförs av ackrediterade certifieringsorgan som är godkända av ASI ()48. Certifieringsorganen genomför årliga kontroller och även extra kontroller vid behov. Om en licenstagare inte uppfyller kraven kan följden bli allt från ökad observation till indraget certifikat. Den vanligaste påföljden är att mindre avvikelser ska åtgärdas , t.ex. enstaka körskador, bristande dokumentation eller dåligt märkta lagerlokaler. 47International Social and Environmental Accreditation and Labelling (ISEAL) har som syfte att stärka standard och harmonisering av hållbarhet för miljö och människor. Medlemskap är öppet för alla som uppfyller ISEAL Codes of Good Practice, /about-us (Hämtad: ). 48ASI () är ett internationellt ackrediteringsorgan bildat av () som följer ISO:s standard för ackrediteringsorgan . Omfattningen i de nordiska länderna Antalet utfärdade spårbarhetscertifikat visar att har flest, följt av , och . FSC utfärdar även skogsbrukscertifikat, vilket i antal hektar är mest omfattande i följt av , och . I samtliga länder ökar antalet utfärdade certifikat. En jämförelse mellan antalet skogsbrukscertifikatet i de olika länderna är däremot svår att göra då siffrorna är angivna i absoluta tal och inte tar hänsyn till den totala arealen produktiv skogsmark i respektive land. Diagram 4 Antal spårbarhetscertifikat i de nordiska länderna Källa: Svar från FSC (), egen bearbetning. 3.9 Programme for the Endorsement of (PEFC) Certifiering av skogsbruk växte fram i början av 1990- talet på initiativ av miljörörelsen. Syftet var att skapa ett marknadsdrivet och frivilligt verktyg för att stimulera till ett ansvarsfullt bruk av världens skogar. Till att börja med bildades FSC () 1993. FSC har sedan följts av flera andra system för skogscertifiering, och PEFC (Programme for the En- dorsement of ) är det största, sett till certifierad skogsmarksareal.49 startade skogsägare från , , , , och , tillsammans med representanter från delar av industrin, ett samarbete för att utveckla en gemensam skogsbrukscertifiering. Det ledde fram till att den ekonomiska föreningen 49 Om inget annat anges utgår texten ifrån svar från PEFC () och () samt föreningens webbplats. Council (PEFCC) bildades . Den svenska skogsägarrörelsen50 valde att lämna FSC-processen 1997. Huvudorsaken var att skogsägarrörelsen ansåg att FSC-standarden inte var anpassad för det småskaliga skogsbruket, bl.a. för att den tog för liten hänsyn till den privata äganderätten och att kostnaderna för att certifiera sig var för höga. Mot bakgrund av detta bildades Svenska PEFC av Skogsägarföreningarna, Köpsågverken, Skogsmaskinföretagarna, åtta av stift, Skogs- och Träfacket och 2000. PEFC certifierar skogar och licensierar skogsprodukter. Certifieringen görs för enskilda företag och gruppcertifiering genom paraplyorganisationer, ofta sammanslagningar utefter regionala områden. Följande produktgrupper omfattas av märkningen: sågtimmer, massaved, bränsle och vidareförädlade träprodukter längre fram i kedjan (sågad vara, papper). De kriterier som ställs upp för en certifiering fokuserar på hög skogsskötselstandard, vilket innebär att skogsbruk ska ske balanserat med hänsyn till bl.a. biologisk mångfald. De ställer även krav på hög social standard med utgångspunkt i kärnkonventioner. Därutöver ställer de krav på hög miljöstandard för att främja ett naturligt skogsbestånd. Kriterierna följer produktionen genom spårbarhet hela vägen från skog till slutkonsumtion. Kriterierna ska accepteras av samtliga deltagande intressenter och styrs till viss del av internationella regelverk. ses kriterierna över och revideras. För att få en licens måste man betala en mindre, fast avgift för certifikat via certifieringsbolag. Därutöver tar även självständiga certifieringsbolag ut en avgift som varierar beroende på bolag samt licenstagarens storlek och produktens komplexitet. Kontroller genomförs av ackrediterade certifieringsbolag som är anslutna till ISO-system för revision.51 ISO-standarden ställer krav på att ett certifikat dras in vid stora avvikelser. Omfattningen i de nordiska länderna Det finns 212 licensinnehavare i , men märkning och försäljning är svårt att skatta eftersom produkter kan vara märkta i ett land och saluföras i ett annat. Generellt sett är PEFC stora på vissa marknader framför 50 Skogsägarrörelsen är en branschorganisation för de fyra regionala skogsägarföreningarna Södra, Mellanskog, Norrskog och Norra skogsägarna. Organisationen är även en del av (). 51 ISO 17021 ledningssystem för certifieringsorgan. allt när det gäller sågad vara. PEFC är större i , men mest omfattande utfärdas certifikat utanför . () är en ideell förening som ägs av medlemmar från företag och organisationer inom den svenska bygg- och fastighetssektorn. Föreningen grundades av tretton svenska företag och organisationer: Akademiska hus, DTZ, Fastighetsägarna , Husvärden, IVL (), NCC, , , , , , och Syftet med föreningen är att främja grönt byggande samt utveckla och påverka miljö- och hållbarhetsarbetet i branschen. De erbjuder certifiering av GreenBuilding som baseras på energianvändning, LEED (Leadership in Energy & Environmental Design) och BREEAM (BRE Environmental Assessment Method) som är internationella märkningar från respektive samt Miljöbyggnad som gäller för nybyggnationer och befintliga byggnader utifrån ett poängsystem från brons till guld utifrån miljöfaktorer. I är Miljöbyggnad den vanligaste certifieringen.52 Det finns 91 byggnader som är godkända i enlighet med guldnivån, 288 byggnader som är godkända i enlighet med silvernivån och 193 byggnader som uppnår bronsnivån. Totalt har SGBC miljömärkt genom Miljöbyggnad 291 redan befintliga byggnader, 491 nyproducerade byggnader och 46 renoverade byggnader.53 Vid en certifiering ställs kriterier inom följande områden: miljö (energi, kemikalier, avfall, vatten), socialt ansvarstagande (arbetsmiljö för de som vistas i byggnaderna) och hälsofaktorer (ventilation, dagsljus, buller, luftkvalitet och fuktsäkerhet). Kriterierna berör själva byggnaden. Kriterierna tas fram tillsammans med experter och forskare i och har sin grund i svensk lagstiftning, t.ex. byggregler (BBR). 52Om inget annat anges utgår texten från svar från SGBC () och () samt föreningens webbplats. 53Sweden (Hämtad: ). Ansökningsprocessen kan ta . För att kunna certifiera sig krävs en granskningsavgift på mellan och , därefter måste en avgift för verifiering betalas vilket sker drift. Kontroller genomförs av kontrakterade konsulter med teknisk expertis inom respektive system. De granskar inkomna handlingar och ser till att de uppfyller bedömningskriterierna. Omfattningen i de nordiska länderna I är 276 byggnader certifierade i GreenBuilding, 653 byggnader certifierade i Miljöbyggnad, 125 i LEED och 116 i BREEAM. Systemen finns också i andra länder, förutom Miljöbyggnad som är unikt för . uppges ha snabbast utveckling inom detta. I använder de det tyska systemet DGNB (Deutsche Gesellschaft für Nachhaltiges Bauen) och i BREEAM . har ett hundratal byggnader certifierade totalt. Nedan redovisas utveckling i för de olika typerna av certifiering. Diagram 9 Antal preliminärt certifierade och verifierade byggnader i Källa: Svar från (). utfärdar miljömärkning till hotell- eller konferensanläggningar, som uppfyller ett antal kriterier. Kriterierna bygger på hela verksamheten och omfattar hur anläggningen arbetar med att välja miljöanpassade alternativ.