rfr · H30WRFR26 · 2016-01-01 00:00:00 — Då tycker jag att den bästa kombinationen är att de privata bolagen ska göra de saker de är bäst på och att staten ska göra det som den är bäst på, nämligen att finansiera och ta vissa typer av risker, som vi hört från bland andra . , , : Det kom en fråga om längre placeringshorisonter för vissa projekt och hur det kan vägas in i eller påverka hur man ska finansiera projekt, som jag uppfattade det. På låne- och kreditmarknaden finns det placeringar som är kortsiktiga, och det finns sådana som är långsiktiga. Det är alltid en avvägning man får göra hur länge man som långivare vill binda sitt kapital, vilken ersättning man vill ha för det och hur man kan förutse riskerna . Det är svårt att säga något generellt om det. Ett projekt som har kontrollerbara risker och som är långsiktigt kan man begära en ganska låg avkastning på. Om det är större risker och svårt att bedöma behöver man kanske högre avkastning. Jag tror egentligen inte att man kan säga så mycket mer än det. Det är ingenting som entydigt talar för den ena eller den andra långivaren, skulle jag vilja säga, utan det är mer projektet och omständigheterna som avgör. Om man bor i lägenhet, bostadsrätt eller villa och har lånat på den har man ofta till och med oändlig avbetalningstid, eftersom många inte amorterar på 2015/16:26 STENOGRAFISK UTSKRIFT Det är en privat marknad, så vi tycker att det funkar. Staten lånar ibland på kort sikt. Det är statsskuldväxlar, och det är också en marknad som funkar. Det är väldigt situationsspecifikt, och jag tror inte att man kan komma mycket längre i ett sådant resonemang. Man får titta på det enskilda fallet. (L): Tack för intressanta anföranden och frågesvar! Många frågor har ställts. Jag kan konstatera att sanningen definitivt inte är entydig, utan den kan se lite olika ut. Jag vill återkomma till risk och innovation. När man diskuterar alternativa finansieringar hamnar man ganska snabbt i OPS-diskussioner. I nästa steg hamnar man kanske i att funktionsupphandling egentligen uppfyller samma sak utan att ta med finansieringsdelen. från var inne på att riskfördelningen är drivande. Det skulle vara intressant om han kunde vidareutveckla vad det är som gör att innovationstrycket blir större om man får vara med och finansiera. Jag vill också be från Tredje AP-fonden att utveckla hur hon ser på risker när det gäller investeringar i infrastruktur. (KD): Ordförande! Jag vill tacka för bra inlägg. Min fråga går till från Riksgälden. Vad jag har förstått är alla överens om att det behöver byggas en ny stambana för höghastighetståg. Om det inte blir höghastighetståg behövs nya stambanor för att kunna avlasta de befintliga stambanorna, därför att deras kapacitet brister och inte räcker till längre. Vi har som sagt en låg statsskuld, bra kreditvärdighet, låga räntor och bra tillväxt. Vi har dessutom fått höra här att en bana för höghastighetståg för ca 300 miljarder kommer att kosta 2,0–2,av statsbudgeten. Vi har hört att det finns olika finansieringsalternativ och modeller för olika infrastruktursatsningar. Man kan sälja en del statliga bolag eller ha medfinansiering via fastighetsägare eller kommuner. Och så finns OPS, där , MTR och fondbolag kan gå in och göra en stor investering. Jag tycker att alla förslagen är bra. Jag har en direkt fråga till Riksgälden: Om staten skulle låna låt oss säga till investeringen i höghastighetsbanan, vilka ekonomiska konsekvenser får en sådan upplåning? , : Skillnaden mellan funktionsentreprenad och OPS är att funktionsentreprenaden har , ofta bara upp till . När vi tog fram livscykelkostnadslösningar var det viktigt att lösningarna skulle fungera . är en ganska , så det är inte säkert att man ser om lösningarna fungerar eller inte. Ett exempel man kan jämföra med är stålspont på 1,25. Alltså krävs att vi ställer någon form av garantier. En sådan garanti kan vara , vilket blir väldigt kostsamt för oss att upphandla. Det äter upp en del av den finansieringskostnad och de besparingar som staten har och reducerar även vår frihet. I funktionsupphandlingar väljer staten därför ofta att köpa en ettårig garanti som rullar framåt. Om det då håller på att gå fel finns risken dels att man inte får någon garanti, dels att bolaget går i konkurs. När det gäller OPS bildas ett särskilt bolag som har ansvar för att allting fungerar . Bolagets finansiering sker från tre källor. Den första källan är de pengar som kommer från oss. På dagens marknad är det inte , som hade i sitt exempel, utan oftast lägre. Den andra källan är bankupplåning, där bankerna har ett uppdrag att vara ordningsmän. På dagens marknad är det inte utan ofta väsentligt lägre, kanske 25–. Övrig finansiering sker normalt av exempelvis Riksgälden – i Tifialån – där staten mycket riktigt lånar billigast. Detta är de tre källor som är viktiga att se. , Tredje AP-fonden: Vi har en stor portfölj med många tillgångar i. Den tillgång som har högst risk är aktier. Där förväntar vi oss också högst avkastning. Den typ av infrastruktur som vi främst är intresserade av är infrastruktur med förhållandevis låg affärsrisk och där det kanske är mer finansiell risk i den bemärkelsen att det är skuldsidan vi får arbeta med för att få den avkastning vi behöver. Vi jämför den egentligen mot vår ränteportfölj i ganska stor utsträckning. Det ska vara en stabil infrastruktur som ger oss ett stabilt kassaflöde. Då är vi beredda att avstå rätt mycket avkastning jämfört med aktieplaceringar. Vi tittar mycket på riskerna. Vi är inte så intresserade av projektrisker. Vi vill äga och förvalta infrastruktur – inte några jättefina projekt utan gärna tråkig infrastruktur som avlopp, vattenrening och eldistribution. Det är sådant som inte syns så mycket men där underhållskostnaderna är stora och där man måste arbeta effektivt med att se till att det blir en bra förvaltning och dessutom en stabil avkastning. Ordföranden: Det var en ny dimension – tråkig infrastruktur. Det har vi aldrig haft i debatten förut. , Riksgälden: Jag skulle först vilja rätta en sak som sa. Svenska staten lånar inte upp företrädesvis i växlar, som är korta, utan i vårt paradpapper, tioåriga obligationer. lånar vi också upp . Det är viktigt att komma ihåg att Riksgälden inte har tagit ställning till vilka projekt som ska genomföras eller inte. Det är inte vår uppgift, och vi har inte 2015/16:26 STENOGRAFISK UTSKRIFT kapacitet att göra samhällsekonomiska analyser. Därför blir mitt fortsatta resonemang mer hypotetiskt. Omriksdagen bestämmer att Riksgälden ska finansiera 300 miljarder skulle det innebära en ökning av statsskulden med ungefär 7–, om jag har räknat rätt, i förhållande till bnp. Utslaget på en byggtid skulle det betyda att vi behöver låna upp ungefär 20 miljarder . Min bedömning är att detta faktiskt inte skulle vara några som helst problem. Varför kan jag säga det? Jo, omsätts statsskulden, som är 1 400 miljarder, till en tredjedel . Vi lånar alltså upp ungefär 400 miljarder eller 8–10 miljarder , bara för att omsätta och refinansiera den statsskuld vi har. Därför är 20 miljarder på marginalen något som är görligt tack vare goda offentliga finanser och den goda tillväxt och ekonomiska situation vi har. Jag tycker att det är viktigt att komma ihåg att lån eller anslag, hur vi än vrider och vänder på det, i slutändan kommer att kosta lika mycket. Även om Riksgälden kan låna upp lätt och billigt ska det betalas förr eller . Det får vi aldrig glömma. Det går inte att gömma det i Riksgälden, utan förr eller senare dyker det upp hos skattebetalarna som får betala. (S): Jag var nog otydlig i min inledande fråga om markvärdesökningar. Jag begärde ordet igen för att förtydliga lite grann. Vi står inför stora befolkningsökningar i vårt land. Vi har beräkningssystem och samhällsekonomiska kalkyler som i huvudsak förhåller sig till befintliga önskemål, behov och resmönster. Man kan ta som exempel. är en gles storstad, skulle man kunna säga, men det är ändå den största stad vi har i . Om man håller sig i en radie från finns det extremt många markytor där man skulle kunna bygga bostäder men där det inte finns någon egentlig lönsamhet i att göra det. Med hjälp av infrastruktursatsningar skulle man kunna få en attraktivitet hos mycket mark och på det sättet få många bostäder. Det jag efterlyste var egentligen innovativa finansieringsmodeller eller lösningar för att få fram förädlingsvärdena. Jag är inte fullt insatt, men jag vet att några av er, till exempel MTR, har en del erfarenheter från andra länder, framför allt , även om det inte riktigt är vad vi pekade på här. Även har funderat på hur man kan lösa detta, liksom Tredje AP-fonden, som var inne på dessa delar. Är detta applicerbart i ? , MTR: När det gäller de modellerna pratar vi inte så mycket om finansiering avseende annan fastighetsutveckling kopplat till kollektivtrafiken, men självklart hänger det ihop. Det är egentligen detta som är själva essensen i den affärsmodell som vi utvecklar och där vi pratar om rail and property. Oavsett om det handlar om en starkt växande nation, stad eller region är det oftast två typer av flaskhalsar som uppstår. Den ena är tillgången på bostäder, och den andra och efterföljande flaskhalsen är tillgången på kapacitet i kollektivtrafiken. Dessa båda måste samplaneras. Om man gör det och bygger effektiva trafiksystem får man en värdeutveckling. Det är den modellen som Sverigeförhandlingen är inne på och har börjat exploatera, men vi tror att det finns ytterligare potential för fler projekt där vi bygger ut kollektivtrafiksystemet och kopplar ihop stationsutveckling och bostadsutveckling i ett sådant paket. Man pratar mycket om finansieringslösning, men man ska prata om organisationslösning – på vilket sätt det paketeras. Finansieringen är en del av denna lösning. (M): Fru ordförande! diskuterar vi finansiering av lönsamma projekt, och det har kommit fram många intressanta möjligheter att kunna finansiera dem . Men det som också andas här är hur vi ska finansiera olönsamma projekt. Bland andra professor har tagit upp att en investering i höghastighetståg innebär att vi förlorar på varje satsad krona. Med tanke på Sverigeförhandlingen och sättet att realisera vissa bolag för att finansiera det vill jag fråga : Vilka bolag går så dåligt i att vi kan tappa bort en femtioöring på varje krona vi plockar ut och ändå få ihop det? Jag har också en fråga till på AP-fonden: Är det lönsamt för pensionärer att satsa på så dåliga investeringar att vi tappar en femtioöring på varje investering? : När det gäller markvärdesstegringar och hur dessa kan byggas in i finansiering kan man naturligtvis få intressenter som ser att de tjänar på att infrastrukturen blir byggd och som sedan bidrar till den, men det finns en hake: Man kan inte tvinga dem till det, utan de som inte bidrar kommer också att tjäna på det hela. Då är lösningen att det allmänna går in och gör det hela. För 20–diskuterades ett utvidgat tomträttsinstitut som ett sätt att skaffa finansiering till infrastruktur och liknande insatser. Fastighetsskatten är naturligtvis det uppenbara sättet att ta in markvärdesstegringar som äger rum och som, om man har ett någorlunda vettigt system för taxeringar, tar in i proportion till hur mycket man tjänar på olika ställen. Det finns också en poäng . Då byggdes stambanorna, både den västra och den södra, . Det gjorde man inte bara genom de beslut som fattades kring själva järnvägsutbyggnaden och finansieringen, utan man såg också över regelverket runt omkring så att vi till exempel fick vår första expropriationslagstiftning 1850. Det var en förutsättning för att vi skulle kunna dra in den mark som behövdes för byggena. 2015/16:26 STENOGRAFISK UTSKRIFT , Sverigeförhandlingen: När det gäller olönsamma projekt och hur man finansierar dem nämnde jag i min föredragning att det pågår mycket arbete just nu med att få ned kostnaderna för höghastighetsjärnväg. Man tittar på olika typer av teknikval och om man har gjort rätt val. Man tar in internationella erfarenheter och jämför med hur man bygger i andra länder. Från Sverigeförhandlingen tror vi att prislappen tack vare det jobbet kommer att kunna sjunka avsevärt. Sedan tittar vi tillsammans med på nyttosidan, där vissa effekter inte har funnits med i kalkylerna tidigare. Det gäller exempelvis effekterna av det internationella resandet till liksom effekterna på de godstransporter som ska gå på de befintliga stambanorna och hur man ska få högre kapacitet. Allt detta sammantaget gör att vi om ungefär två kommer att få en ny samhällsekonomisk bedömning. Från vår sida tror vi att den kommer att se bättre ut än de väldigt preliminära bedömningar som har funnits tidigare. Det stämmer att vi i vår rapport har pekat på olika typer av statliga tillgångar som skulle kunna säljas, men vi har valt att inte specifikt peka ut vilka statliga tillgångar det skulle kunna vara. , Tredje AP-fonden: Så som frågan ställdes är svaret givetvis att vi aldrig skulle göra en sådan investering. Jag vill också säga att vi är mest intresserade av sådana investeringar som är lätta att räkna hem samhällsekonomiskt och även ekonomiskt för en AP-fond. Vi har en situation där vi är nettobetalare i pensionssystemet, som jag nämnde, och det kommer vi att vara i 20–framåt. Det innebär att vi inte är så intresserade av så kallade J-kurvor i våra investeringar, det vill säga att vi inte får någon avkastning alls men en hög avkastning i slutet på investeringen. Vi är angelägna omatt ha ett positivt kassaflöde ganska tidigt i investeringen med hänsyn till skuldsidan. Vice ordföranden: hinner vi inte med fler frågor om vi ska sluta , och det ska vi eftersom vi har pratat mycket om att avsluta projekt , till rätt kostnad och allt vad det har varit. Man ska leva som man lär. Jag vill tacka alla deltagare och åhörare så mycket för . Det är ingen enkel materia vi har att hantera. Vi är många som kan konstatera att vi har en ganska sliten anläggning där ute. Enligt behöver vi 400 miljarder bara för att underhålla vårt befintliga systemför väg och järnväg. vill vi inte nöja oss med att bara ta hand om det vi har, utan vi vill också få utrymme för nya investeringar. Då landar man i en ganska svår slutsats där man behöver prioritera. Även om det möjligen finns några få som hävdar motsatsen är pengar i praktiken en ändlig resurs i slutändan. Vi har inte minst en begränsad statlig budget att förfoga över. Därför har vi ordnat denna hearing – för att se om det finns andra sätt att finansiera infrastruktur på och hur vi gör detta bäst. Flera har varit inne på att det kan handla dels om finansiering, dels om organisering. Det är två kloka perspektiv att ha med sig, att det handlar om både och. En tydlig slutsats är att det inte finns några gratisluncher. Det visste vi allihop, men vi kanske ändå närde en förhoppning om att det fanns. Men det gör det inte, utan alla olika investeringsalternativ för med sig kostnader. Om vi ska låna medför det räntekostnader. Om vi ska genomföra projekt i OPS-form innebär det troligen någon form av riskpremie. Om staten ska göra något själv medför det säkert också ökade kostnader på sitt sätt i termer av att en monopolsituation tenderar att föda en del resursslöseri. Någon var inne på att många aktörer kan vara bättre än få. Mitt medskick till mig själv och oss alla är att det, om vi ska välja mellan de olika finansieringsmodellerna, gäller att veta varför vi gör det. Om vi vill att staten ska bekosta, drifta och ta allt ansvar därför att den lånar billigast och gör det bäst landar man i den slutsatsen. I ett annat projekt kan vi landa i slutsatsen att vi helt enkelt inte har råd med alla de samhällsekonomiska investeringar vi vill göra och att det alltså är ett argument för att hitta andra investeringsmodeller. Eller så väljer vi andra investeringsmodeller helt enkelt därför att vi tycker att de skapar ökad effektivitet. Men att fundera på detta innan vi fattar besluten är A och O. Jag vill också säga att vi har en väg att gå i . Oavsett vad man tycker i frågan vet vi att vi har en ganska begränsad erfarenhet av olika typer av finansieringsmodeller. Många länder har kommit betydligt längre. En önskan från min sida är att vi, när vi tar ställning till olika objekt, åtminstone frågar oss vilken modell som är bäst lämpad. Vägen dit bör gå genom att hitta principer för hur vi i så fall gör den typen av avtal och konstruktioner. var inne på att allt handlar om vad man stoppar in i ett avtal, och det är korrekt. Det som vi ber om är också det vi får. Men vi behöver också ett ökat fokus på produktivitet inom våra egna myndigheter. Det finns en del lågt hängande frukter som vi nog kan ta itu med längs vägen. Kunskap är makt, har det sagts, och det gäller också i detta sammanhang. Ni har givit oss kunskap här så att vi får möjlighet att fatta så välgrundade beslut som möjligt. Det tackar vi för. har vi om inte alla så i alla fall ganska många alternativ på bordet att gå vidare med. Tusen tack för en väldigt intressant dag! Bilder som visade under sin presentation vid utfrågningen om finansieringsmodeller för transportinfrastruktur BILAGA 2015/16:26 2015/16:26 BILAGA BILAGA 2015/16:26 2015/16:26 BILAGA Bilder som visade under sin presentation vid utfrågningen om finansieringsmodeller för transportinfrastruktur BILAGA 2015/16:26 2015/16:26 BILAGA BILAGA 2015/16:26 2015/16:26 BILAGA BILAGA 2015/16:26 2015/16:26 BILAGA Bilder som visade under sin presentation vid utfrågningen om finansieringsmodeller för transportinfrastruktur BILAGA 2015/16:26 2015/16:26 BILAGA BILAGA 2015/16:26 2015/16:26 BILAGA Bilder som visade under sin presentation vid utfrågningen om finansieringsmodeller för transportinfrastruktur BILAGA 2015/16:26 2015/16:26 BILAGA BILAGA 2015/16:26 2015/16:26 BILAGA Bilder som visade under sin presentation vid utfrågningen om finansieringsmodeller för transportinfrastruktur Att låna eller inte låna Är det frågan? BILAGA 2015/16:26 Infrastrukturstocken som andel av BNP El, gas, vatten, värme, avlopp Källa: (Infrastrukturskulden), 2013 2015/16:26 BILAGA Stora investeringsbehov när befolkning växer Vilka finansieringsmodeller finns? •Skattefinansiering, Lånefinansiering, Omprövningar i budgeten, Växande ekonomi • Medfinansiering, OPS Fungerar inte de traditionella? BILAGA 2015/16:26 Skatternas andel av BNP Statsskuldens andel av BNP 2015/16:26 BILAGA •Traditionella lösningar – skattefinansiering, statliga lån, omprioriteringar i statsbudgeten – bör vara huvudalternativ •Alternativ finansiering endast om fördelarna kan bevisas vid det angivna projektet (det finns inga gratisluncher) BILAGA 2015/16:26 Viktigare fråga: prioriterar vi rätt? Exempel på möjliga konflikter Brukaravgifter vs underhåll vs investeringar Väg 1 vs Väg 2 eller vs Infrastruktur vs utbildning vs andra långsiktiga satsningar 2015/16:26 BILAGA Källa: (Infrastrukturskulden), 2013 BILAGA 2015/16:26 Bilder som visade under sin presentation vid utfrågningen om finansieringsmodeller för transportinfrastruktur 2015/16:26 BILAGA BILAGA 2015/16:26 2015/16:26 BILAGA Bilder som visade under sin presentation vid utfrågningen om finansieringsmodeller för transportinfrastruktur BILAGA 2015/16:26 2015/16:26 BILAGA BILAGA 2015/16:26 2015/16:26 BILAGA BILAGA 2015/16:26 2015/16:26 BILAGA Bilder som visade under sin presentation vid utfrågningen om finansieringsmodeller för transportinfrastruktur BILAGA 2015/16:26 2015/16:26 BILAGA BILAGA 2015/16:26 2015/16:26 BILAGA Bilder som visade under sin presentation vid utfrågningen om finansieringsmodeller för transportinfrastruktur BILAGA 2015/16:26 2015/16:26 BILAGA BILAGA 2015/16:26 2015/16:26 BILAGA Bilder som visade under sin presentation vid utfrågningen om finansieringsmodeller för transportinfrastruktur BILAGA 2015/16:26 Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av be- slut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen öppna kunskapsseminarium om ar- bete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer hearing om framtidens luftfart – Har vi luft under Offentlig utfrågning med anledning av dom om data- Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade råvaru- offentliga utfrågning om idrott och fysisk akti- vitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie-redakt- ioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av rehabilite- offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot skat- Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Omkrisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och