eunbil · H30N4451D4 · 2016-01-01 00:00:00 — Inre marknad och Industri Förslag till och rådets förordning om säkerställande av gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster online på den inre marknaden (Första läsningen) Interinstitutionellt ärende 2015/0284 (COD) presenterade kommissionen ett förslag till ”och rådets förordning om säkerställande av gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster online på den inre marknaden”. Förordningen är det första konkreta förslaget på upphovsrättsområdet inom ramen för strategin för en inre digital marknad i . Syftet med förordningen är att säkerställa att konsumenter kan få tillgång till sådana lagliga tjänster för digitalt innehåll som de köper eller abonnerar på i sitt hemland, när de tillfälligt vistas i ett annat EU-land. Avsikten är att ett beslut om allmän inriktning ska fattas vid KKR. Förslag till svensk ståndpunkt: Det är rimligt ur ett inre marknadsperspektiv att konsumenter som köpt eller abonnerar på nättjänster för t.ex. sport, film och musik ska ha bättre möjlighet än att använda tjänsterna även utanför sitt hemland. Regeringen välkomnar att kommissionen har lagt fram ett förslag om detta. kan ställa sig bakom det framförhandlade kompromissförslaget. Förslag till och rådets direktiv om ändring av och rådets direktiv /71/EG av om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (första läsning) - Information från ordförandeskapet är ansvarig rådskonstellation för förslaget. Ett antal medlemsstater vill att diskussion även ska föras i . Ordförandeskapet har infört en dagordningspunkt där förslaget och förhandlingsläget ska presenteras. Som underlag har ordförandeskapet tagit fram en not där man bl.a. drar slutsatsen att lagstiftningsakter bör diskuteras i en enda rådskonstellation, den ansvariga rådskonstellationen EPSCO, och att det är upp till medlemsstaterna att samordna sina nationella positioner. Förslag till svensk ståndpunkt: SE kan notera informationen och vid behov ge stöd till ORDF NL:s slutsats att förslaget endast bör hanteras inom . 6.Avstämning konkurrenskraft – Läget i ekonomin -Presentation från Kommission En avstämning av konkurrenskraftsläget, s.k. Competitiveness checkup, är en återkommande dagordningspunkter på . Detta infördes under ordförandeskap och den första diskussionen hölls . Dagordningspunkten omfattar en presentation från kommissionen om konkurrenskraftsläget i stort för unionen utifrån aktuell statistik och rapportering, samt en andra del med erfarenhetsutbyte i frågan om integrering av näringspolitiken i andra politikområden. Dagordningspunkten har införts med motivet att utveckla diskussionerna rörande konkurrenskrafts- och tillväxtfrågor, i syfte att identifiera och ta vara på möjligheter att påverka i konkurrenskrafts- och tillväxtaspekter inom andra politikområden. En teknisk arbetsgrupp under högnivågruppen för konkurrenskraft och tillväxt arbetar med att ta fram en resultattavla för konkurrenskraft, s.k. ”competitiveness scoreboard”, som ska användas i avstämningen. Kommissionen har inte aviserat någon särskild tematisk inriktning för avstämningen. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att det är viktigt att fortsätta arbeta för att stärka EU:s konkurrenskraft. Regeringen anser att grunden för ett effektivt EU och samordning över politikområden är en väl fungerande samordning internt i medlemsstaterna. Med sådan samordning kan olika rådskonstellationer fokusera sina diskussioner inom respektive mandat och ansvarsområde. Regeringen finner vidare att det är viktigt att fortsätta arbeta för att investeringarna i det europeiska näringslivet ska öka liksom att arbetet med att ställa om ekonomi till att bli mer hållbar och långsiktigt konkurrenskraftig fortsätter. Detta kan åstadkommas bl.a. genom att skapa långsiktigt goda ramvillkor för företag, en fördjupad inre marknad, minskad administration och onödiga bördor, stimulera forskning och innovation, och genom att fortsätta omställningen till ett resurseffektivt och hållbart näringsliv. Regeringen vill också lyfta jämställdhet som en möjlighet att öka europeisk tillväxt och konkurrenskraft. Se vidare rådspromemoria. Säkerställande av att konkurrenskraft ska genomsyra samtliga ; Digitala inre marknaden - Presentation av ordförandeskapet Dagordningspunkten väntas bestå i en återrapportering från ordförandeskapet gällande en lunchdiskussion mellan konkurrenskrafts- och telekomministrar som ska äga rum på det digitala rådsmötet. Temat för lunchdiskussionen kommer troligtvis att vara säkerställande av att konkurrenskraft genomsyrar samtliga med fokus på digitala inre marknaden. Förslag till svensk ståndpunkt kan notera informationen. Rådslutsatser avseende de Digitala inre marknadsteknologierna och moderniseringen av offentlig sektor Kommissionen presenterade till följd av Strategin för en digital inre marknad, , fyra meddelanden i ett paket för digitala inre marknads teknologier och modernisering av offentliga tjänster. Paketet inkluderar meddelandena om Digitalisering av Europeisk industri, det Europeiska molninitiativet, Prioriteringar för IT standardisering och Handlingsplanen för e-förvaltning. Paketet syftar till att tillhandahålla ett ramverk för koordinering av initiativ mellan nationell och EU-nivå inom digitalisering och relevanta åtgärder såsom investeringar i digitala innovationer och infrastruktur, påskynda utvecklingen av IT-standarder, utforska regelverk och anpassa kunskapskrav. Dessa utmaningar gäller även för utvecklingen av åtgärder på e-förvaltningens område och den offentliga sektorns roll i att främja och stimulera efterfrågan på digitala lösningar. Fokus för paketet ligger på åtgärder med ett tydligt Europeiskt mervärde som bygger på att komplettera och skala upp nationella initiativ. Förslag till svensk ståndpunkt: Digitaliseringens möjligheter bör tas till vara för hållbar välfärd och tillväxt och därigenom bidra till fördelar för både närings- och samhällsliv. Regeringen anser att digitaliseringens möjligheter för att stödja en grön resurseffektiv ekonomi särskilt bör uppmärksammas. EU bör fortsatt verka för att omvandla sin industri till att bli än mer modern digitaliserad, hållbar och konkurrenskraftig. Regeringen välkomnar i stort kommissionens paket kring digitalisering av industrin med dess fokus på att utveckla åtgärder på områden där den europeiska nivån kan bidra med tydliga mervärden. Regeringen kan välkomna ordförandeskapets förslag till rådslutsatser som i allt väsentligt ligger väl i linje med regeringens ståndpunkter. Utkast till rådsslutsatser om bättre lagstiftning för att stärka konkurrenskraften Det nederländska ordförandeskapet har under agendapunkten aviserat en policydebatt om kommissionens förenklingspaket samt nationella goda exempel på när regler kan främja innovation. Det nederländska ordförandeskapet har lagt fram ett utkast till rådsslutsatser för antagande. Bakgrunden är att presenterades ett förenklingspaket som omfattar ett meddelande som anger övergripande inriktning för arbetet med bättre lagstiftning. Ett reviderat interinstitutionellt avtal (IIA) om bättre lagstiftning antogs . Utkastet till rådsslutsatser fokuserar på fyra områden: framtidsäkrad och innovationsfrämjande lagstiftning, konsekvensutredningar och kvantifiering av kostnader, målsättning för regelminskningar samt bättre lagstiftning och små och medelstora företag. Det nederländska ordförandeskapet avser med förslaget till rådsslutsatser stärka arbetet med bättre lagstiftning på områden som välkomnas av , med regler som främjar innovation och forskning och att den digitala dimensionen beaktas vid utarbetandet av nya regelförslag och verktyg. har under förhandlingen drivit och fått gehör för framförda synpunkter om att förenklingsarbete ska ske med beaktande av en hög skyddsnivå för konsumenter, hälsa, miljö och arbetstagare. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslår att kan ställa sig bakom ordförandeskapets förslag till rådsslutsatser. Regeringen kan i policydebatten välkomna det nya forumet för bättre lagstiftning (Refit Plattform) samt att kommissionen stärker arbetet med samråd. Det förstärkta samrådet ger fler intressenter möjligheter att vara med och påverka utformningen av nya förslag. Vidare anser regeringen att det är viktigt att gå vidare med arbetet att anpassa regelverk till digitaliseringen. Som ett gott exempel på nationell politik kan Regeringen föra fram satsningen på digital statsförvaltning, vilken ger en grund för att göra det enklare för företagen i kontakten med myndigheterna. En fullt ut digital ärendehantering och digitaliserad förvaltning gör det lättare för företag att göra rätt från början, att få en snabbare ärendehantering och att lättare få besked om ärendestatus. Regeringens bedömning är att digitala tjänster ska, så långt det är möjligt och där det är relevant, vara förstahandsval i den offentliga sektorns kontakter med medborgare, organisationer och företag. -Information från kommissionen -Ansvarigt Statsråd: förväntas kommissionen presentera det s.k. e- handelspaketet bestående av fyra initiativ som aviserades i Strategin för en digital inre marknad. Paketet syftar till att stimulera gränsöverskridande e-handel för EU:s konsumenter och företag, och kommer att presenteras i ett meddelande som ackompanjerar de fyra förslagen. Paketet består av följande förslag: Lagstiftningsförslag om oberättigad geoblockering Förslag till revidering av förordningen om konsumentskyddssamarbete Lagstiftningsförslag om gränsöverskridande paketleveranser Riktlinjer gällande tillämpningen av direktivet om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter b)Ordförandeskapets konferens om kvantteknologi -Information från ordförandeskapet Nederländska ordförandeskapet presenterar en konferens som handlar om värdet av kvantteknologi för europeisk forskning och konkurrenskraft. Konferensen ägde rum i och samarrangerades med . Inget underlagsmaterial om konferensen har distribuerats i förväg. c) IPCEI on High Performance Computing and enabled Applications (IPCEI-HPC-BDA) - Information från , , och Delegationerna förväntas informera om vad de uppfattar som ett behov att lansera ett ”of Common European Interest” (IPCEI) som specifikt ska behandla ”High Performance Computing” (HPC) och ”enabled Applications” (BDA). Syftet är att skapa europeisk försörjning av datorkraft, det europeiska öppna forskningsmolnet samt storskaliga pan-europeiska projekt för elektronisk infrastruktur för att främja europeisk industri och offentliga administrationer på den globala marknaden. En IPCEI som definierat av kommissionen är ett initiativ av minst tre medlemsländer som syftar till att bidra till ekonomisk tillväxt, arbetstillfällen och konkurrenskraft för Europeisk industri. d)Möte Friends of Industry i , - Information från den polska delegationen stod värd för den fjärde ministerkonferensen för Friends of Industry. Vid KKR avser att presentera resultaten från konferensen samt förmedla en deklaration (Joint Declaration) som antogs vid konferensen. deltar inte i gruppen Friends of Industry. I deklarationen uppmanas kommissionen att göra en fördjupad analys av ett antal sektorer i syfte att identifiera vilka svårigheter sektorerna står inför samt vilka åtgärder som kan vidtas för att stärka deras konkurrenskraft. Detta framkommer i det bakgrundsdokument som skickat ut när AOB-punkten fördes upp på agendan. De sektorer som nämns är stål, fordon, kemi, järnväg, cement, förnybar energi samt läkemedel. Vid konferensen i deltog 20 medlemsstater, kommissionären samt representanter från industrin. Friends of Industry initierades av . e) Förslag till och rådets förordning om konsumentprodukters säkerhet och om upphävande av rådets direktiv /357/EEG och och rådets direktiv /95/EG - Information på begäran av de Italienska och Franska delegationerna Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till förordning om konsumentprodukters säkerhet som en del av ett produktsäkerhetspaket. Förslaget till förordning syftar till att uppnå mer säkra konsumentvaror. Intensiva förhandlingar ägde rum . lämnade sitt betänkande . Den utestående frågan i förhandlingarna är förslaget till obligatorisk ursprungs-landsmärkning i förordningen om konsumentprodukters säkerhet. Produktsäkerhetspaketet behandlades på KKR . 15 medlemsstater var emot en obligatorisk ursprungslandsmärkning, medan 11 medlemsstater var positiva till en sådan märkning. Vid ett attachémöte behandlades ett kompromissförslag från de medlemsstater som är positiva till en obligatorisk ursprungslandsmärkning. Kompromissförslaget innehöll inga nya förslag som ger anledning för SE att ändra åsikt. På mötet vidhöll i stort sett alla medlemsstater sina tidigare ståndpunkter. På initiativ av två medlemsstater kommer frågan upp som en övrig punkt på KKR . Inga nya dokument har inkommit i frågan. Det finns inget som tyder på att någon medlemsstat har ändrat sin position i frågan. f) Arbetsprogrammet för det inkommande ordförandeskapet - Presentation av den slovakiska delegation Den slovakiska delegationen presenterar arbetsprogrammet för det inkommande ordförandeskapet. Det nederländska ordförandeskapet har som en prioritering på rymdområdet att initiera en diskussion om hur EU och medlemsstaterna kan stimulera till ett större utnyttjande av rymddata från t.ex. jordobservationssatelliter. Målet med initiativet är att bidra till ökad tydlighet om de potentiella fördelarna, utmaningarna och hindren för utnyttjande av rymddata. Med rymddata avses både rymddata och information som produceras av EU:s jordobservationssystem (under uppbyggnad) och signaler från rymden som kommer från t.ex. de europeiska satellitnavigeringsprogrammen och . Det nederländska initiativet har valt att fokusera på tre teman som illustrationer för diskussion: luftkvalité, övervakning av subventionsutnyttjande under den gemensamma jordbrukspolitiken samt utvecklingen av autonoma fordon. Ordförandeskapet har också bett medlemsstaterna om goda nationella exempel på datautnyttjande som ska sammanställas i en broschyr. har bidragit med exempel från , /SLU, , och . är banbrytande då det garanterar användarna kontinuerlig tillgång till öppna fria data och tjänster som om de tillhandahålls på ett krångelfritt sätt har god potential att stödja genomförandet av både nationella och EU:s politik på miljö- och säkerhetsområdet. Rätt använt bör också kunna stimulera den kunskapsintensiva industrin till att utveckla fler och effektivare tjänster och avancerade informationsprodukter. Det bör påpekas att det fulla värdet av satellitdata ofta kommer till sin rätt i samverkan med andra data från andra källor. Det ställer höga krav på kvaliteten i data och spårbar metadatainformation. Metoder för att sammanställa data från olika källor kan lyftas fram som en väg att öka upptaget av satellitdata. I motsats till rymdinfrastrukturen har inte lika mycket tid, pengar och förberedelser spenderats på lagring, bearbetning och spridning av satellitdata. Med tanke på att det inte är inbyggt några hinder eller begränsningar för att sprida och använda öppna och fria data från , vore det en fördel för att värna om sitt försprång som dataleverantör. har redan lyckats skapa en ny global standard för jordobservationsdata och intresset för internationell samverkan är mycket stort. Ordförandeskapets initiativ är därför lovvärt. Bästa sättet att stödja företagen i nedströmssektorn är att underlätta tillgången på data så att den blir snabb och enkel och att det finns tillräcklig processorkapacitet för att effektivt bearbeta de stora datamängderna. Annars finns det risk att användare söker sig till amerikanska tjänster och sökmotorer. Den gemensamma jordbrukspolitikens (CAP) stödformer använder fjärranalysbaserade metoder men även de kan vidareutvecklas. Luftkvalitéövervakning är en nederländsk paradgren. De har utvecklat flera generationer av satellitbaserade instrument för detta ändamål. I tillägg till rymdens möjligheter att bidra till hållbar tillväxt och lösningen på samhällsutmaningarna i kan nämnas att också har goda förutsättningar att bli ett föredöme på den globala arenan med metoder för att följa upp och övervaka framstegen i linje med klimatöverenskommelsen COP 21 och FN:s nya hållbarhetsmål. Förslag till svensk ståndpunkt Inom ramen för diskussionen kommer att, i enlighet med tidigare ställningstaganden i rådet, uttrycka sitt stöd för initiativ som möjliggör bättre utnyttjande av investeringar i rymdsystem och av de data som sådana system producerar, för ökad samhällsnytta och ekonomisk tillväxt. 12.Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram -delegation presenterar arbetsprogrammet för det inkommande ordförandeskapet. (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet] punkterna 13–15) 13.Utkast till rådets slutsatser ”Sjunde ramprogrammet och framtidsutsikter: forsknings och innovationsinvesteringar för tillväxt, sysselsättning och lösningar på samhällsutmaningarramverket och en framåtblick” 8501/16 (rss) Dok. Rådsslutsatsen har inte tidigare behandlats i . Föreliggande utkast till rådsslutsatser behandlar utvärderingen av FP7 samt hur investeringar i forskning och innovation kan bidra till tillväxt och att lösa samhälleliga utmaningar. Rådsslutsatserna välkomnar utvärderingen, dess rekommendationer och kommissionens arbete med att följa upp dessa. De betonar också betydelsen av forskning och innovation för tillväxt, konkurrenskraft och medborgarnas välbefinnande. I enlighet med rådets beslut om det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, kallat FP7 och verksamt åren 2007- 2013, så genomförde en högnivågrupp med oberoende experter en efterhandsutvärdering av programmets genomförande och resultat. Högnivågruppens rapport ger också fem olika rekommendationer för det nuvarande ramprogrammet Horisont 2020 baserat på utvärderingen. Kommissionen tog emot deras rapport och skrev som svar ett meddelande som publicerades . I detta meddelande redogörs för slutsatserna och rekommendationerna i högnivågruppens rapport och kommissionens svar. Rådsslutsatserna har förhandlats i rådsarbetsgruppen för forskning . Förslag till svensk ståndpunkt Efterhandsutvärderingen av FP7 ger värdefulla lärdomar och rekommendationer för innevarande ramprogram Horisont 2020 och inför det framtida ramprogrammet. Fortsatta investeringar i forskning och innovation är viktiga för EU:s tillväxt, konkurrenskraft och medborgarnas välbefinnande. Regeringen föreslår att ställer sig bakom ordförandeskapets utkast till rådslutsatser. 14.Utkast till rådets slutsatser om forskning och innovationsvänlig lagstiftning Rådsslutsatsen har inte tidigare behandlats i . Rådsslutssatser om ett innovationsvänligt och forskningsvänligt regelverk och ramvillkor ämnar påvisa vikten av ett sådant för att attrahera investeringar som stimulerar tillväxt och vår förmåga att lösa globala samhällsutmaningar. Regelverk och ramvillkor måste av den anledningen vara både transparenta och lättförståeliga. Innovationsprincipen är en princip som innebär att en konsekvensanalys ska göras vid införande av nya regelverk och ramvillkor, för att analysera hur innovationsförmågan hos olika aktörer kan komma att påverkas. Innovationsöverenskommelser är ett pilotprojekt där regelverk och ramvillkor inom ett område ska tydliggöras och förklaras för de som påverkas. Detta ska avhjälpa den brist på kunskap om gällande regelverk och ramvillkor som kan finnas. Start up-visas är ett förslag som innebär att kommissionen ska undersöka mervärdet av att införa ett särskilt EU-tillstånd för grundare av så kallade start-ups. presenterade kommissionen ett meddelande (Towards a reform of the common european asylum system and enhancing legal avenues to Europe) där det anges att åtgärder behöver vidtas för att locka till sig och stödja innovativa företagare, inkl. start-ups. Dessa åtgärder kan inkludera gemensamma tillståndsregler för företagare. Det nederländska ordförandeskapet tycker att det är en prioriterad fråga. har aktivt deltagit i beredning av frågan. En av det nederländska ordförandeskapets prioriterade frågor är forsknings- och innovationsfrämjande reglering. Rådsslutsatserna har förhandlats i rådsarbetsgruppen för forskning . Förslag till svensk ståndpunkt Rådsslutsatserna adresserar frågor som kan skapa tillväxt och lösa globala samhällsutmaningar som kräver transparens och trygghet i ramvillkor och regelverk. Regeringen välkomnar ansatser att göra regelverk ramvillkor transparenta och lättförståeliga. Regeringen föreslår att ställer sig bakom ordförandeskapets utkast till rådslutsatser. 15.Utkast till rådets slutsatser om övergången till ett öppet vetenskapssystem - Antagande och riktlinjedebatt ( rådsslutsatserna hanteras först) Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i . Rådsslutsatserna betonar särskilt vikten av öppen tillgång till vetenskapliga artiklar och till forskningsdata. De övergripande motiven för öppen vetenskap är att det bidrar till ökad forskningskvalitet, stärker konkurrenskraften och skapar innovationer, samt främjar medborgarnas delaktighet i den offentligt finansierade forskningen. Dessa aspekter anses vara av stor betydelse när det gäller att gemensamt lösa vår tids angelägna samhällsutmaningar och är viktigt för att EU:s medlemsstater ska kunna vara ledande inom forskning och innovation. Detta framhävs också i rådsslutsatserna. I rådsslutsatserna poängteras att gemensamma tekniska lösningar för att hantera, dokumentera, lagra och tillgängliggöra forskningsdata, både på EU-nivå och på medlemsstatsnivå, är nödvändiga för att införa öppen vetenskap. I rådsslutssatserna lyfts också frågan om hur forskningsfinansiärer och politiska beslutsfattare kan undanröja onödiga hinder och istället skapa incitament för öppen tillgång. En viktig del i detta är att se över hur forskningsfinansiärer och lärosäten bedömer vetenskaplig kvalitet och meriter vid fördelning av forskningsmedel. Rådsslutssatserna tar upp frågan om hur bedömning av vetenskaplig kvalitet görs och föreslår alternativ. bedöms forskarens insatser i många fall utifrån i vilken tidskrift denne har publicerat sig. Tidskrifter med hög prestige är normalt prenumerationsbaserade. Sättet på vilket finansiärer och lärosäten bedömer värdet av forskningen motverkar därför idén om öppen vetenskap. Om öppen vetenskap ska förverkligas behöver andra parametrar användas av forskningsfinansiärer och lärosäten. Rådsslutsatserna noterar att det pågår många initiativ inom öppen vetenskap, både på EU-nivå och nationellt. För att stödja det arbetet har kommissionen initierat en Open Science Policy Platform som regelbundet ska informera medlemsstaterna och andra intressenter om utvecklingen. Vidare noteras den handlingsplan (”Call for Action) som lanserades på ”” . Handlingsplanen följer strukturen i den ”Science Agenda” som har tidigare tagits fram av kommissionen. Förslag till svensk ståndpunkt Öppen vetenskap kan bidra till ökad forskningskvalitet, stärkt konkurrenskraft och samhällsnytta samt främjande av innovation och medborgarnas delaktighet i forskningen. Regeringen föreslår att ställer sig bakom ordförandeskapets utkast till rådslutsatser. (offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning) Temat för riktlinjedebatten har diskuterats i . I underlaget som det nederländska ordförandeskapet har presenterat inför riktlinjedebatt inbjuds forskningsministrarna att diskutera öppen vetenskap. Det pågår många initiativ inom öppen vetenskap, både på EU-nivå och nationellt. För att stödja det arbetet har kommissionen initierat en så kallad Open Science Policy Platform som regelbundet ska informera medlemsstaterna och andra intressenter om utvecklingen. Den lanseras formellt . Vidare noteras den handlingsplan (”Call for Action) som lanserades på Handlingsplanen följer strukturen i den ”Science Agenda” som har tidigare tagits fram av kommissionen.