rfr · H40WRFR3 · 2016-11-15 00:00:00 — Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Riksdagstryckeriet, , 2016 bjöd in till en offentlig utfrågning i om den aktuella penningpolitiken med riksbankschef och vice riksbankschef . I det följande redovisas en utskrift av de stenografiska uppteckningar som gjordes vid utfrågningen och de bilder som visades av föredragshållarna under deras presentationer. Stenografisk utskrift från den offentliga utfrågningen Ordföranden: Ni är hjärtligt välkomna till förstakammarsal, där vi i finansutskottet ska hålla en utfrågning om den aktuella penningpolitiken. För att genomföra den på ett meningsfullt sätt har riksbankschef och vice riksbankschef kommit hit. De inleder, och därefter får utskottets ledamöter möjlighet att ställa frågor. Vi tar partierna i storleksordning. Vi börjar alltså med att ge ordet till riksbankschef . , : Stort tack för att jag än en gång får vara här och berätta om penningpolitiken, den här gången tillsammans med Per . ska jag bland annat berätta om den allmänna ekonomiska utvecklingen i vår omvärld och i . Jag kommer att beskriva inflationsutsikterna och hur penningpolitiken ser ut . kommer jag att ta upp några viktiga frågor som berör oss på . Först ska jag alltså ta upp konjunkturutsikterna. I en öppen ekonomi som den svenska spelar det alltid stor roll vad som sker i vår omvärld. Att är en liten, öppen ekonomi har jag i min powerpointpresentation – ni ser den på skärmen – försökt illustrera genom att visa hur olika andelar av utrikeshandel ser ut. Detta diagram mäter utrikeshandeln i termer av vad vi brukar kalla KIX, vilket också spelar en viss roll när vi räknar på en växelkurs i index. Vad man ser väldigt tydligt här är att av utrikeshandeln är handel med euroområdet. På ett eller annat sätt är alltså euroområdet ganska dominant, och det betyder att vi i stor utsträckning är beroende av vad som sker där. Det betyder naturligtvis också att en låg eller svag tillväxt i euroområdet påverkar oss på ett eller annat sätt. Det som har hänt är att euroområdets och även betydelse har blivit lite mindre än tidigare, men det går väldigt sakta. De som har vuxit är de så kallade BRIK-länderna, det vill säga , , och . ska man komma ihåg att till exempel har en hel del stora ekonomiska problem , vilket betyder att det fortsättningsvis nog är så att det som sker i och i vårt närområde spelar ganska stor roll. Om man då refererar till sommarens diskussion om brexit, vilket jag återkommer till, ser man här att handelsandelarna är ganska lika när det gäller våra grannländer, och . Oaktat att handelsandelarna inte är så väldigt stora leder brexit till en hel del osäkerhet och en väldig diskussion om vart är på väg och vad som kommer att hända här. Ett sätt att illustrera detta är att titta på hur man ser på det i den brittiska ekonomin. Det jag visar nu är en enkät som publicerade inför sin inflationsrapport. har frågat ett antal olika sektorer inom den STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN brittiska ekonomin hur man ser på konsekvenserna av brexit avseende investeringar och nyanställningar, och minus här betyder att man ser det som någonting negativt. De som ser det som minst negativt när det gäller investeringar och nyanställningar i det här sammanhanget är tillverkningsindustrin, och de som tycker att det är mest negativt – längst ut till höger – är byggsektorn. Skälet till att det ser ut så här är måhända också en konsekvens av att pundet har försvagats ganska kraftigt , och tillväxtindustrin har naturligtvis en viss nytta av det. Så här långt finns det inte några sådana effekter på andra länder över huvud taget, utan detta är väldigt mycket ett brittiskt perspektiv. Men det skapar naturligtvis en stor osäkerhet, inte minst politiskt, om vad som kan hända härnäst, och när det gäller allmän ekonomisk utveckling är osäkerhet i grunden egentligen aldrig bra. När det gäller och vad som sker där står det europeiska banksystemet dessvärre fortsättningsvis, efter den stora finanskrisen, inför stora utmaningar. Det är naturligtvis någonting som hämmar den ekonomiska utvecklingen i . Graferna till vänster visar staplar som anger andelen dåliga lån, alltså lån där man inte betalar ränta eller amorteringar på minst . Som ni ser är de dåliga lånen dessvärre ganska stora på olika håll, även om motståndskraften i det europeiska banksystemet är bättre än den var för säg fem eller . Detta är naturligtvis någonting som leder till svårigheter när det gäller att få fart på tillväxten i . Det är också så att detta inte bara är en fråga om dåliga lån, utan europeiska banker har i allmänhet dålig lönsamhet i vid mening. Det innebär att det europeiska bankväsendet sannolikt står inför en ganska stor strukturomvandling om man ska få detta att fungera. På höger sida av bilden ser vi konsekvenserna av detta, där den gula grafen med en cirkel omkring sig visar börsutvecklingen i största allmänhet men också börsutvecklingen för europeiska banker. Där ser ni att det är en mycket stor skillnad när det gäller den utvecklingen, och det är naturligtvis ett bekymmer. Om man sedan tittar på världen i vid mening ser man att återhämtningen i omvärlden fortsätter men att den fortsätter i ganska måttlig takt. Jag började med att säga en del om den brittiska utvecklingen, och där har hushåll och företag blivit mer pessimistiska. Det innebär, som ni ser på grafen, att det finns ett ganska stort V, alltså ett hack nedåt. Det är vår bedömning att tillväxten i den brittiska ekonomin kommer att bli betydligt lägre än tidigare, i varje fall då man inte vet hur det blir och vad konsekvenserna av brexit blir. är tillväxten sakta på väg upp, såvitt vi kan se i euroområdet, men man ligger ändå lite under hela den här tidsperioden. Det spelar naturligtvis roll för svensk ekonomi. Konjunkturen fortsätter att stärkas i den amerikanska ekonomin, och där ligger man – som så tidigare när man jämför den amerikanska ekonomin med den europeiska – i genomsnitt på en högre tillväxt. Allt detta stöds av en mycket STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN expansiv penningpolitik på många olika håll i världen. Det som är viktigt för svensk ekonomi är att det fortsätter på det sätt vi beskriver, för det är viktigt för svensk ekonomi att det sker en gradvis förstärkning av konjunkturen i omvärlden på det sätt som vi betraktar den. När det gäller inte minst penningpolitiken lever vi i en öppen ekonomi som den svenska med stora kapitalflöden. Då gäller det också att hålla ett öga på vad som händer med omvärldsräntorna och vad som sker med den allmänna räntenivån i vår omvärld. Detta kan man illustrera på många olika sätt, och i det här sammanhanget har jag valt att illustrera det med löptiden på tysk statsskuld, löptiden på den svenska statsskulden och hur det ser ut. börjar jag med att visa hur det såg ut , det vill säga vi sänkte räntan till negativ nivå i . Om vi inte skulle följa med när räntorna sjunker i omvärlden – om räntenivån skulle förbli betydligt högre i än runt omkring oss – är det ganska sannolikt att kronan skulle stärkas. Importpriserna skulle bli lägre, och vi skulle få allt svårare att få upp inflationstakten till det inflationsmål om 2 procent som vi har. Låt mig då illustrera vad som har hänt därefter. Om man tittar på vad som har hänt med räntenivån i – eller i grunden kan vi väl säga räntenivån i liksom på många andra håll, och den svenska räntenivån – ser man att räntorna, med mättidpunkten , har åkt ned ganska rejält både i och i . Man ser på den blå grafen, som visar , att svenska staten får betalt för att låna nästan hela vägen ut till löptid. Detta är självfallet väldigt ovanligt, men det är så världen ser ut . sänka räntan för svenskt vidkommande hade sannolikt påverkat växelkursen. Jag går vidare och visar hur detta ser ut på växelkurssidan, där en svagare växelkurs är ett högre tal för KIX. Här ser ni att växelkursen försvagades , och sedan började den stärkas igen. Det som har varit viktigt är att förvissa sig om att växelkursen inte stärks för fort, för då är det naturligtvis ännu svårare att få upp inflationentill . har växelkursen återigen försvagats en del , det vill säga 2016, även om det är så att vi föreställer oss att växelkursen gradvis kommer att stärkas när tiden går. Det är framför allt en konsekvens av att tillväxten i den svenska ekonomin och den allmänna ekonomiska utvecklingen i är bättre än i många andra länder. Det viktiga och centrala i det här sammanhanget är dock att det går ganska långsamt. Ytterligare ett sätt att illustrera växelkursens betydelse i det här sammanhanget är den graf jag visar . Den röda linjen visar växelkursförändringen på tolvmånadersbasis, alltså bakåt i tiden, mätt i Den blå linjen visar vad som har hänt med importpriserna under Ni ser här att importpriser och växelkurs följs åt väldigt då kronan försvagas stiger därför också Det är precis så det fungerar eftersom det blir dyrare att Detta betyder kort och gott att det, även om det finns en viss eftersläpning till inflationen i det här sammanhanget, spelar ganska stor roll STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN vad som händer på växelkurssidan. Skulle vi få en kraftig förstärkning av den svenska kronan är det naturligtvis svårt att hantera detta, för då får man räkna med att importpriserna faller. Det var lite bakgrund. När det gäller hur det ser ut med den svenska konjunkturutvecklingen står konjunkturellt starkt i en osäker omvärld. Det är till en del en konsekvens av den mycket expansiva penningpolitik vi för . Ett sätt att beskriva detta när det gäller tillväxten är att använda tre tillväxttal. Tillväxten blev 4,2, och räknar vi enligt vår prognos med 3,2 i tillväxt. räknar vi med 2,2 i tillväxt. Det innebär att vi har en tillväxt i svensk ekonomi som ligger över genomsnittet när det gäller svensk tillväxt under normala omständigheter. Det får man nog hävda är en god ekonomisk utveckling i . En annan konsekvens av detta är att arbetslösheten sjunker. Den sjunker gradvis, men vår bedömning är att det inte händer så mycket där utan att vi närmar oss botten på arbetslösheten. En del av detta är också en konsekvens av att väldigt många nyanlända kommer att bli en del av arbetskraften framåt i tiden, vilket leder till att arbetslösheten går sakta uppåt. Det som är vår hjärtefråga i det här sammanhanget är inflationen, och på bilden jag visar nu ser man inflationsutvecklingen . I det här sammanhanget illustreras detta av tjänsteprisutvecklingen, vilket är den röda grafen, och varupriser, vilket är den blå grafen. Man får räkna med att varupriserna innehåller ett förhållandevis stort importinnehåll, så ett annat sätt att tänka på detta är att beskriva det i termer av hemmaproducerade varor och import. Tjänster är i allt väsentligt hemmaproducerade, för det är svårt att importera till exempel en hårklippning. Vad man ser här – och det är viktigt i sammanhang där man funderar på inflationstakten – är att varupriserna har antingen stått helt stilla eller fallit en del. För att man ska få en inflationstakt på krävs det att tjänsteprisökningarna egentligen ligger lite högre än . När man tittar på båda de här graferna ser vi att trenden uppåt har varit tydlig . Å ena sidan bottnade inflationstakten på låga nivåer och , men ända har inflationstakten varit på väg uppåt. I det avseendet är trenden tydlig: Priserna är på väg upp. Det som är intressant och viktigt är inte minst detta med tjänstepriserna. Där är priserna på väg uppåt när det gäller till exempel restaurangbesök, olika tjänster som har med bilar att göra, skönhetsvård och en del andra saker. Det mesta av detta är enligt vår bedömning en konsekvens av konjunkturläget, för det finns en bred uppgång i tjänstepriser. Det bör innebära att inflationen fortsätter att stiga. När det gäller penningpolitiken är vår bedömning att penningpolitiken kommer att vara fortsatt mycket expansiv, så att vi får upp inflationen till vårt inflationsmål om . Vid vårt senaste beslut lämnade vi reporäntan oförändrad på −0,. Vi väntar oss att höja räntan långsamt först , och vi fortsätter att köpa både STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN nominella och reala statsobligationer under loppet av det här året. året kommer vi att ha köpt statsobligationer för , vilket ni ser på staplarna till höger på bilden. Det som sker om vi köper låt oss säga en tioårig statsobligation är att vi betalar med nya pengar. en konsekvens av köpen är att vi kort och gott har skapat 245 miljarder nya pengar i systemet, och de finner på ett eller annat sätt sin väg till ökad efterfrågan. Det leder då till stigande inflation. När det gäller vår inflationsprognos kan man titta på de olika Först har vi KPIF, som är den vi tittar på för det mesta i närtid. är alltså KPI med fast ränta, och ligger den just . KPI har stigit och är nu . Om man tittar på dessa olika index är bedömningen att de allihop kommer att ligga i närheten av under loppet av 2017. För att vi ska lyckas med detta i den här världen är det väldigt viktigt att vi på lång sikt hanterar frågan om hushållens skulder. nämligen en evigt återkommande fråga eftersom vi har en stor obalans på Skuldsättningen i hushållssektorn har alltför länge ökat stadigt, och om ingenting görs kommer den sannolikt att fortsätta öka. innebär att riskerna i systemet bara blir större och större . Här har jag listat ett antal åtgärder som är angelägna på ett eller annat sätt. Det gäller till exempel att se över hyressättningssystemet, se över fastighetsbeskattningen och öka bostadsbyggandet. Sedan har vi de mer finanssektorsorienterade åtgärderna, som bolånetak, skuldkvotstak, ränteavdrag och riskvikter. Så här långt när det gäller att hantera dessa frågor och dessa tilltagande obalanser i hanterar vi framför allt nyutlåningen – men inte stocken av utestående lån. Det innebär att det med nuvarande sammansättning av åtgärder kommer att ta mycket att hantera dessa frågor, och det ökar riskerna i den svenska ekonomin. När det gäller vad vi sysslar med på och några viktiga frågor som vi har att ta ställning till framöver rör det självfallet de penningpolitiska Jag har gått igenom dem och redogjort för hur vi ser på utvecklingen En stor fråga är utvecklingen och penningpolitiken i omvärlden. Det gäller inte minst det faktum att penningpolitiken i omvärlden spretar för närvarande, såvitt vi kan se. De stora centralbankerna ECB och Federal Reserve är nämligen på väg åt helt olika håll. Då måste som land och centralbank positionera oss någonstans i den världen. Det är viktigt att inflationen fortsätter stiga så att vi når vårt mål på , vilket vi föreställer oss ska ske . Vi har också en fortsatt hög beredskap om det är så att våra prognoser skulle visa sig inte stämma och världen blir helt annorlunda. Det är inte på något sätt så att vi har uttömt den verktygslåda som står till vårt förfogande. Jag ska nämna lite mer långsiktiga frågor som finns här. sida pågår en översyn av riksbankslagen, och den kommer att pågå under några Vi får se vad som kommer ut av den. Vi har själva väckt frågan om målvariabel och intervall, för det är en fråga som i grunden har levt ända sedan STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN 1995 då vi valde KPI som målvariabel. Vi har funderat på det på vår kant och sagt att det är viktigt och värdefullt att vi har en bred diskussion om vilken väg vi ska gå. jobbar vi, på begäran, med att titta på vilka erfarenheter vi har av en egen ränteprognos. Det kommer vi att återkomma till under loppet av , och då slumpar det sig också så att detta med räntebana firar tioårsjubileum. Det är alltså lämpligt att ställa sig frågan om det är ett bra sätt att gå till väga eller om vi behöver göra en del justeringar där. Ordföranden: för det! Då ger jag ordet till vice riksbankschefen för kompletteringar. Per , : Jag tänkte lägga mitt krut på att prata lite mer om skälen till att vi bedriver penningpolitiken på det sätt vi gör. Som var inne på är ju penningpolitiken väldigt ovanlig, både i och i många andra länder, och därför är det viktigt att vi fördjupar argumenten för att vi ändå är övertygade om att det är rätt saker vi gör. Liksom tänkte jag även blicka lite framåt mot ett antal aspekter som jag tror kommer att bli betydelsefulla i den fortsatta diskussionen om penningpolitiken i närtid. Den bild jag visar nu innehåller ett antal klipp från tidningar . Det är kommentarer till penningpolitiken. Ni behöver inte titta på varje enskild kommentar, men det är helt klart ganska hårda ord och tuffa formuleringar. Det pratas om att bedriver ett experiment, att svenskar blir fattigare och så vidare. Det finns alltså ett stort behov av att föra en diskussion och en dialog om penningpolitiken. Det är viktigt för oss att vi förmår förklara på vilket sätt vi ser att fördelarna med den politik vi bedriver överväger nackdelarna. Åtminstone tror vi att det är så; facit har vi kanske inte tillgång till . Med det som inledning tycker jag att det till en början är viktigt att understryka att det inte finns några enkla vägval som är befriade från svårigheter eller där det bara finns fördelar. Alla olika strategier har både för– och nackdelar, och när man fattar beslut i penningpolitiken handlar det i hög grad om att försöka väga olika risker mot varandra. En viktig omständighet som vi, en liten och öppen ekonomi, särskilt måste förhålla oss till – även om det gäller alla länder – är att vi har haft en period med fallande globala reala räntor. Det har pågått under en väldigt ; det handlar om flera decenniers fall i ränteläget. De inflationsmål som infördes har spelat en viss roll i och med att nominella räntor har kunnat komma ned när inflationen har blivit lägre, men vi har också haft en period med demografiska förändringar globalt. Vi har också haft ett överskott i sparande och underskott i investeringar, vilket har satt press på ränteläget. Varför spelar då detta roll? Ja, lite förenklat kan man säga att det penningpolitiken kan göra genom att påverka korta nominella räntor är att variera räntorna runt den här trenden. Man kan inte varaktigt avvika från den STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN här trenden, för den naglar ändå fast den allmänna räntenivån. att komma ihåg. Det är inte bara centralbanksåtgärderna vi nu ser som spelar roll, utan även strukturella skeenden i bakgrunden pressar ned ränteläget. När det gäller mer specifikt svenska omständigheter är inflationsmålets roll i en aspekt jag gärna lyfter fram. Vi gjorde ett antal väldigt viktiga förändringar i den ekonomiska politiken efter 1990-talskrisen. allt förändringar i finanspolitiken som var helt centrala, förändringar i lönebildningen, och så infördes även inflationsmålet. en av de viktiga delarna för att få ordning på lönebildningen i . en slående skillnad – numera fungerar lönebildningen och har egentligen gjort det sedan den senare delen av och framåt. Det kan jämföras med hur det var tidigare, då man kan kanske till och med kan påstå att lönebildningen var den primära källan till osäkerhet och störningar i . kännetecknas löneteckningen dessbättre av en hög grad av stabilitet, och i alla fall jag tror att ordning och reda i pris- och lönebildningen har spelat Som ni såg på bilder har vi haft med låg inflation. Åtminstone har vi legat ordentligt under målet på . Här pratar vi inte om några tiondelar, utan inflationen har legat till ½ procent. Inflationen föll lite grann i innan den började falla mer Det har i förlängningen lett till att vi har fått problem med trovärdigheten för inflationsmålet, vilket vi kan läsa av i till exempel enkätundersökningar där människor tillfrågas vad de tror att inflationen ska bli om ett, två och . När det gäller förväntningarna har haft ganska mycket tid på sig att åtgärda ett eventuellt inflationsproblem, och ligger förväntningarna då är det en signal att man inte tror att vi ens – när haft möjlighet att vidta åtgärder – kommer att vara i närheten av inflationsmålet. Vi hade ett läge /2015 där förväntningarna var nere och tassade kring 1 ½ procent. Då är man i en avvikelse som är i närheten av ett läge där det blir svårt att hävda att vi har ett nominellt ankare i . Hela poängen med inflationsmålsregimen är ju att förankra dessa med långsiktiga förväntningar som sedan i sin tur blir en viktig utgångspunkt i lönebildningar och annat. Det är alltså också ett viktigt skäl. Som var inne på är vi ju en liten öppen ekonomi, och visade väldigt tydligt att växelkursen spelar mycket stor roll för den importerade Det är dock inte så att man kan separera inflationsproblem från andra typer av ekonomiska problem. Får vi stora förstärkningar i växelkursen kommer vi också att få problem med exporten i och i förlängningen Den aspekten skulle jag gärna vilja borra i ytterligare, för jag upplever att den kanske inte riktigt, numera i alla fall, värderas på det sätt som jag tycker att den förtjänar. Till vänster har ni en bild som visar kronans utveckling mot euron. den mörkblå kurvan. Sedan har vi en röd kurva som är dollarns utveckling mot Den ljusblå är det brittiska pundet mot euron. En rörelse nedåt i de här STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN kurvorna betyder en starkare växelkurs; uppåt är en svagare växelkurs mot euron. Läget var sådant att vi hade sett ganska omfattande förstärkningar av både pundet och dollarn i storleksordningen 15–under ingången av 2015. Ni ser att utvecklingen för kronan var ganska dramatiskt annorlunda med snarare en svagare krona mot euron parallellt med att det här skedde. Den förklaring som har anförts för detta på marknaden är att penningpolitiken i spelade väldigt stor roll för att kontrollera kronrörelsen. Vi skulle inte få motsvarande förstärkning som man hade när det gäller det brittiska pundet och dollarn. Ni kanske kommer ihåg att ECB under januari2015 kommer ut och lanserar sitt stora paket för köp av värdepapper. De sa då att vi kommer att köpa värdepapper för under framöver, i princip en ofattbar summa. Det var den i särklass största interventionen i europeisk penningpolitik genom tiderna som där lanserades. Det ser inte så dramatiskt ut på bilden, men kronan föll . Det är den inringade delen på den blå kurvan. Ett sådant här fall i kronan, om det är varaktigt, är ju samma sak som om lönerna skulle förändras med motsvarande siffra, och det slår direkt på den svenska konkurrenskraften. Den oro som naturligtvis fanns var att om inte var på hugget i det här läget så skulle vi få en appreciering av kronan som i värsta fall hade kunnat vara lika stor som det dollarn och pundet tidigare upplevt mot euron. Jag har, för att illustrera vad det här skulle ha betytt, i den högra grafen ritat in ett mått på konkurrenskraften i enhetsarbetskostnaderna i , och och med den blå fyrkanten illustrerat vad en sådan här förstärkning hade betytt för den svenska kronan. Vi skulle i princip ha prissatt oss själva ur marknaden med en sådan förändring. Ni kanske kommer ihåg superdevalveringen på 1982. Det är hälften av vad vi hade kunnat få ifall vi hade utvecklats på samma sätt som dollarn och pundet mot euron. I efterhand, när den svenska ekonomin ser stark ut och vi konstaterar att tillväxten var , är det lätt att glömma bort hur problemen såg ut mer i realtid och att de då behövde hanteras. Hade vi fått den här typen av utveckling för kronan hade vi naturligtvis inte haft den tillväxt som vi nu kan läsa av. Dessbättre har bilden ljusnat , vilket även var inne på. Vi ser tydliga trender uppåt i inflationen. Jag har här två mått. Det ena är KPIF- måttet som låser ut boenderäntekostnadskomponenten som spökar till saker och ting för oss. Det är också därför vi har den här diskussionen om målindex, och jag återkommer strax till den frågan. Sedan har vi haft en period med väldigt stora variationer i oljepriset, så det kan även vara en poäng att titta på mått som tar bort det. Oavsett vilket av de här måtten man tittar på så ser ni tydligt i den vänstra grafen att inflationen har trendat uppåt .