rfr · H30WRFR22 · 2016-01-01 00:00:00 — lärarutbildningen men som inte fullföljer den. Varför gör de inte det? höver borra mycket mer i den typen av frågeställningar för att kunna hitta lös- ningar för att öka genomströmningen och öka attraktiviteten i utbildningen. som vi talar om hur viktigt det är att vi ska ha en stor andel legi- timerade lärare och så vidare, vilket är viktigt, måste vi också utifrån riksda- gens och lagstiftarens perspektiv tänka på att inte göra det ännu svårare att hitta flexibla lösningar i den bristsituation som vi har . diskussioner om detaljstyrning kring elevgrupper till exempel och som kanske gör det ännu svårare att hitta begåvade lokala lösningar för att kunna fullfölja en bra utbildning. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Avslutningsvis tror jag att det är viktigt att förstå det som flera här har varit inne på, nämligen att lärarutbildningen historiskt sett är en attraktiv utbildning även för andra arbetsplatser. Då måste man också fundera på hur skolan ser ut . Är skolan en modern och attraktiv arbetsplats jämfört med hur alternativen ser ut på arbetsmarknaden för många lärarutbildade? Det tror jag är otroligt viktigt. Då handlar det om ledningen och styrningen i skolan och möjligheterna att utöva sitt yrke utifrån sin egen profession. Jag tror att det är mycket viktigt att förstå att det finns, och har funnits ganska länge, en stor arbetsmarknad för lärare. Därför är det viktigt att skolan funderar på vad man behöver göra för att visa att man faktiskt är en modern arbetsplats och en attraktiv arbetsplats som kan konkurrera med många andra på arbetsmarknaden. , Idéburna skolors riksförbund: Bästa utbildningsutskott! Jag tackar för inbjudan. Jag är ordförande i en mycket ung och liten organisation, Idéburna skolors riksförbund. Vi organiserar ett drygt femtiotal icke-offentliga fria och idéburna skolor. Det är stiftelser, ideella föreningar, SVB-bolag, kooperativ och ekonomiska föreningar. Några kända medlemmar här i är , och . Några kända medlemmar i är Brandströmska och . Det som förenar oss är att vi har startat skolor utifrån drivkrafter och en idé om att tillföra människa och samhälle något mer. Vi förenas utifrån drivkraften att bidra till att barn, unga och vuxna utvecklas med lärande. Det präglar också vår arbetsmiljö. Hur går det för oss när det gäller lärarförsörjning? Mitt svar blir att det går ganska bra, trots att vi inte är löneledande. Vi har också problem, men det går ganska bra. Det har att göra med att vi är idéburna. Lärare väljer ofta yrket för att de har ett kall. De vill bidra till människa och samhälle, och de vill se barn och unga utvecklas. Vi erbjuder en sådan arbetsmiljö. Vi erbjuder kollegor, ledning och strukturer där man får verka och bygga denna miljö. Miljön präglas av ett samhällsbyggande och ett skolbyggande. Ett annat skäl till att vi inte har samma problem som andra är att vi tror på mångfald och decentralisering, inte bara i skolsystemet utan också i skolan. Vi ger mandat och frihet till professionen. Vi har naturligtvis problem med administration, arbetsmiljö och stökighet, men inte på samma sätt som andra. Jag leder en stor vuxenutbildningsskola här i . Vi har omfattande sfi och komvux. Det är ett oerhört marknadstryck. Det kunde vi se på någon av staplarna här tidigare. Men det är en idéburen skola, och vi får oprovocerat sökande. Det är kompetenta och behöriga sökande, trots att vi inte rekryterar. Det beror på att de har hört ryktet om vår skola. Det ligger någonting i att skolan har ett samhällsuppdrag och ett uppdrag att utveckla barn, unga och vuxna. Små idéburna aktörer har börjat i denna ände utifrån att de tror på en särskild metod. Det kan vara , Waldorf eller något liknande. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN kan också handla om att de har en särskild värdegrund och någonting som de vill bidra med eller en särskild organisationsform. Där har vi sett nyckeln till att faktiskt klara lärarförsörjningen. När jag hörde här att det var 50 000 utbildade lärare som jobbar någon an- nanstans tror jag att det ligger någonting i arbetsgivarskapet och att vi skolhu- vudmän måste ta till oss att arbetsplatsen måste vara attraktiv. , och jag tror också att skolan som arbetsgivare har en hel del att göra. Lärare måste ha en bra lön och måste ha möjlighet till karriär- Det är bra att kommer med idéer om detta. tror också att det finns andra verktyg att jobba med. SNS gav ut en rapport härom månaden. Där talas det bland annat om vali- Man kom också med ett käckt förslag om stipendiefinansiering. kanske kan vara något. Efter att man har varit i yrket i kanske efter ut- bildning kan man få hjälp med finansiering som lärarstudent. Det finns en rad Jag vill avsluta med ett lite paradoxalt talesätt som vi som har jobbat i sko- lan har mött : Varje samhälle har den skola som det förtjänar. är det i skolan som vi bygger framtidens samhälle. avspeglar värderingar, beteendemönster och ekonomiska system i det befint- Ta chansen att jobba med skolans viktigaste verk- tyg, krav och positiva förväntningar på alla förslag som kommer. vi återskapar status och nästan en hjältegloria för våra samhällsbyggare i sko- Vi behöver våra bästa där. Ordföranden: tar nu 20 minuters lunchpaus. Ordföranden: återupptar utfrågningen. Det blir alldeles utmärkt att vi nu låter , och på var ge några reflektioner. Då sätts tankarna igång igen om ni mot förmodan har tappat tråden! Jag välkomnar först , förbundsordförande för , : Tack så mycket! också tacka för detta initiativ, och jag konstaterar att det har varit en spännande och givande förmiddag där vi har fått ta del av både det allvarliga nuläget och av insatser som redan görs. Det är viktigt att komma ihåg att grundproblemet som har lett till denna situation inte främst handlar om lärarutbildningens struktur, om alternativa ut- bildningsvägar eller om behörighetsregler. Problemet går inte att enkelt refor- mera bort med utbildningsreformer. För att få fler att vilja bli och vara lärare behöver skolan och förskolan at- traktiva och hållbara villkor. Det stämmer att många lockas av läraryrket. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN för låg lön och för hög arbetsbelastning är de två viktigaste orsakerna till att unga väljer bort yrket och att alldeles för många lärare väljer att lämna det. Att verkligen göra något åt de här villkorsfrågorna är det enda som kan bota lärarbristen på . Läraryrket behöver bli ett attraktivt val. Det finns insatser som måste göras här och , och det krävs även en långsiktighet för att komma till rätta med detta. Lönerna måste vara på en sådan nivå att lärare väljer att stanna kvar och att så många som möjligt av de 50 000 lärare som har lämnat yrket vill komma tillbaka. Som lärare har vi en gång valt vårt yrke eftersom vi brinner för eleverna, för deras lärande och för det ämne eller ämnesområde som vi undervisar i. Det engagemanget sitter djupt. Men många har lämnat läraryrket för att de får högre lön, bättre arbetsmiljö och bättre utvecklingsmöjligheter någon annanstans. Så länge detta inte förändras är det svårt att locka tillbaka lärare. Därför behövs fortsatt fokus på lärarlöner och karriärvägar. Lärarlönesatsningen och karriärtjänsterna behöver finnas i hela skolsystemet. Det behövs en varaktig finansiering av karriärvägarna så att huvudmän inte reducerar karriärtjänsterna till tidsbegränsade uppdrag med tillfälliga lönelyft eller lönetillägg. Lärares tid att fokusera på kärnuppdraget måste fredas och säkras. En akut åtgärd är avlastande stödfunktioner när det gäller administration och andra kringuppgifter. Administrativa lärarassistenter och andra yrkeskategorier som kan frigöra värdefull lärartid och avlasta lärarkåren är nödvändigt. För den som har varit borta från läraryrket och vill återvända behöver det finnas kortare återvändarutbildningar. Vi har haft många reformer och läroplansförändringar som återvändare behöver sätta sig in i. Läraryrket är på många sätt ett helt annorlunda yrke än för bara . Precis som konstaterade är villkoren för lärare som kombinerar studier och arbete ett stort hinder oavsett om det gäller behörighetsgivande studier som val eller behörighetskompletterande som Lärarlyftet II. Lärarna tvingas välja bort fortbildning för att de inte hinner och orkar med den höga arbetsbelastningen. Många av dem som påbörjar fortbildning tvingas hoppa av. Det behövs både ekonomiska och tidsmässiga möjligheter att kombinera arbete och studier. Lärosätena behöver få möjligheter till kapacitetsutbyggnad där det finns söktryck. Det krävs en seriös satsning på att få fler disputerade som faktiskt är lärare i botten och som har erfarenhet från skola och förskola. Forskarutbildning för lärarutbildare och fortsatta satsningar på forskarskolor för lärare och förskollärare är nödvändiga. Ett förbättrat arbete med validering av tidigare erfarenheter och kunskap kan också underlätta vägen mot lärarexamen. saknas incitament för högskolor och universitet när det gäller validering då de själva får bära kostnaderna. Därför tycker vi att det bör utredas hur ett finansieringssystem för validering kan utformas. Det kan också finnas behov av att utreda nya metoder för validering. Att försörja skolan med legitimerade och behöriga lärare med rätt kompetens kräver en seriös satsning även på befintliga lärares kompetensutveckling. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Därför behövs en infrastruktur för befintliga lärares kompetensutveckling så att vi kan möta föränderliga behov. Vi vet att årskullar varierar. Vi vet att ny- anlända barn och elever skapar nya behov av lärarkompetens och behörighet, och vi vet att en hel del ämnen, skolformer och åldrar har större brist än andra. I denna infrastruktur behöver det finnas möjligheter för lärare så att man kan bygga på sin kompetens med nya ämnen och för nya skolformer. lärarutbildning hade flera problem, framför allt i förhållande till dimensioner- Men möjligheten att bygga på en lärarexamen med nya inriktningar och specialiseringar var verkligen ett barn som kastades ut med badvattnet. del behöver återupprättas. alldeles färska förslag kan vara en viktig del i detta där professionsprogram med nya utvecklingssteg från ny- exad till särskilt kvalificerad upprättas. Man måste även nämna vikten av god introduktion och fortsatt systematisk kompetensutveckling i yrket. Det är avgörande både för att fler ska stanna kvar i yrket och för att man ska få chans att utvecklas. Därför tycker vi att det ska finnas en introduktion och att alla lärare i alla skolformer ska ges en god start i yrket genom ett nationellt introduktions- och mentorsprogram. Slutligen: De allra bästa lärarambassadörerna är lärarna själva. lärare med stolthet kan berätta om och beskriva den skillnad man får göra till- sammans med sina kollegor för enskilda elever och för framtid kom- mer också läraryrket att bli så attraktivt som det förtjänar att vara. komma det behövs en betydligt större politisk lyhördhet, långsiktighet och större tillit till professionen. Ordföranden: Jag välkomnar nu förbundsordförande från Lärarnas Det är sannolikt sista gången han står i vår talarstol i denna roll. Vi ser fram emot att lyssna på dig, . , : Säg inte så! Jag vill gärna komma hit fler Naturligtvis vill även jag tacka för att vi från fick komma till denna hearing. Det här är en otroligt viktig fråga. varje gång jag tänker på den utveckling vi har . Om vi inte lyckas bryta den har vi en situation där bara vissa elever kommer att få lärare som är utbildade i sina ämnen. För oss som kämpar för en likvärdighet i skolan – en skola som kan ge alla elever samma chans – är det faktum att vi går åt fel håll en smärtsam tanke. Precis som statsrådet sa inledningsvis handlar det om att stärka yrkets status och attraktivitet. Då finns det inga genvägar. kan diskutera detaljer i lärarutbildningen liksom andra detaljer, men det finns inga genvägar: Lärarnas löner måste höjas och arbetsvillkoren förbättras. är så vi kan få fler lärare att vilja stanna kvar i yrket, det är så vi kan locka tillbaka lärare som har lämnat yrket för annat och det är så vi får fler studenter att välja lärarutbildningen. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Själv har jag varit lärare på högstadium , och jag vet vad jag talar om. Med rätt förutsättningar är detta världens bästa jobb, och det ska det vara. Det borde vara långa köer till lärarutbildningen. Vi måste dock ha system och förhållanden som gör att det är långsiktigt hållbart. Ja, , det har börjat hända något med lönerna, men huvudmännen måste fortsätta att uppvärdera lönerna. Annars funkar det inte. Den statliga lärarlönesatsningen är helt rätt, men den måste fullföljas. Jag vill att den vidgas till att exempelvis omfatta även lärare på vuxenutbildningen. Det är viktigt att vi får ett tydligare sammanhållet karriärvägssystem så att lärare har förutsägbara möjligheter att göra karriär i yrket och få höjd lön. För att det ska funka säger vi att det måste både finansieras och tydligt regleras av staten. I delbetänkande finns det idéer om detta. Vi tycker också att staten måste ta ansvar för fortbildningen av lärarna. Det funkar inte när många olika huvudmän gör på olika sätt. Det är ett nationellt ansvar att se till att lärare upprätthåller sin kompetens. Vi lärare måste få mer tid för varje elev. Det är därför vi har kommit med förslaget om lärarassistenter, men det behövs också fler vaktmästare, it-tekni- ker och så vidare. Det gäller att göra detta på rätt sätt så att den tid som kan frigöras verkligen används för att förbereda undervisning av hög kvalitet – inte för att man ska ta hand om fler grupper eller få fler undervisningstimmar. Det är eleverna som ska få mer undervisning, men vi lärare måste se till att ha hög kvalitet på den. Vi måste kunna fokusera på kunskapsuppdraget, undervisningen och elevernas kunskapsutveckling. De nationella proven bör digitaliseras. Det får inte ta så som har föreslagits i en rapport . •Återrekrytera lärare till yrket! För att de ska kunna uppdatera sina kunskaper kan fortbildningskurser behövas. •Locka fler lärare till bristämnen! Det kan bland annat göras genom att locka dem som redan har ämnesutbildningen, genom att ge förmånligare studiefinansiering eller kanske genom att erbjuda avskrivning av studielånen när man tagit sin examen och jobbat som lärare. När det gäller lärarutbildningen måste vi dimensionera den tydligare utifrån arbetsmarknadens behov. Vi måste ha ett resursfördelningssystem som gör att man inte som ställer in utbildningar i bristämnen för att för få söker. Annars får vi en nedåtgående spiral, vilket vi kommer att ångra sedan. Vi anser att det behövs en stadieindelad timplan i . I gymnasieskolan behöver vi återigen knyta undervisningstimmarna till kurspoängen. Lä- rarna måste få bättre förutsättningar och eleverna bättre möjligheter att klara sina studier. Även detta ökar attraktiviteten för läraryrket. Jag vill avslutningsvis nämna några saker som ni absolut inte ska göra: Luckra inte upp kraven i legitimationsreformen! Det kan vara lätt att tro att man löser problemet så. Det är precis tvärtom – på är det förödande. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Sänk inte kraven för att komma in på lärarutbildningen! Det kommer inte att öka attraktiviteten. Var försiktiga när ni bygger ut lärarutbildningen! Att bara bygga ut den allmänt sett utan att ta hänsyn till arbetsmarknadens behov och bristämnena kommer bara att leda fel. Tack för mig! Ordföranden: vi går över till frågor från ledamöterna får vi en sista reflektion för dagen av , förbundsordförande för . , : Tack, ordföranden och utbildningsutskott, för inbjudan! Detta är en angelägen fråga. tror att det egentligen handlar om det som vi hört om här , nämligen synen på och debatten om skolan. Det handlar om hur vi alla pratar om skolan, hur vi alla ser på skolan och det som händer i skolan. Attraktionskraft handlar om ett förebildsperspektiv, om jag vill utbilda mig och bli den som jobbar i den verksamheten. Det handlar om vilket signalsystem vi har. delbetänkande är oerhört viktigt för alla att läsa. En viktig fråga för har därför varit just attraktionen och hur vi kan stärka den kraften så att fler vill ta steget och bli lärare. De som undervisar i skolan , lärarna, är utbildade för att undervisa. Men och Bo har varit inne på att skolan har fått många andra komplexa uppdrag som vi, med vår utbildningsbakgrund, har svårt att möta. Det krävs uppbackning från övriga i samhället. Skolan behöver stöttas i det viktiga uppdrag vi har, så att det blir likvärdighet men också att det blir möjligt för eleverna att klara av sin skola. Skollagen 2011, som vi i har lagt mycket kraft och tid på, ställer enormt höga krav på rektorn och på läraren. Vi måste titta på strukturer så att alla barn och elever får det stöd de behöver. Men det är inte alltid läraren som klarar av att ge det stödet. Samhällsdebatten är viktig när det gäller hur vi ser på skolan. Lönen har nämnts. Lönen har med yrkets status att göra. Men synen på lärare har också betydelse . Hur kan man utvecklas under sin yrkeskarriär? Den bilden avgör också om vi ska få fler ungdomar att ta steget för att utbilda sig till ett av de viktigaste arbeten vi har – uppdraget som lärare. Lärarbristens konsekvens är inte bra. Det har jag precis fått höra av mina medlemmar, skolledarna. Vi har hört och andra av de idéburna tala om kompetensbristen när det gäller svenska som andraspråk, sfi och specialpedagogik. Det finns lagkrav på att alla dessa kompetenser ska mötas i undervisningen. Men rektorer kan inte rekrytera de kompetenserna . Många av våra medlemmar säger att de har svårt att klara skollagskravet på grund av kompetensbristen. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN När det gäller cirkulationen håller jag med Bo och . Den driver upp lönen. Men våra medlemmar är djupt oroliga över den cirkulation som vi har. Vissa kommuner har gått från att ha en personalomsättning på till . Med den rörligheten blir det inte någon stabilitet i resultatutvecklingen. Det handlar om skolledare, och det handlar om lärare. Vad kan vi då göra? Jag tycker att vi ska läsa delbetänkandet från . Vi kan öka attraktiviteten i uppdraget. Då handlar det om lönerna. Men vi tror – det framkommer också i kommissionens delbetänkande – att det också handlar om möjligheten att utvecklas under yrkeskarriären. Att kunna fortbilda sig och få ett mer avancerat uppdrag som lärare och skolledare är oerhört viktigt. När det gäller lärarassistenter är vi på helt övertygade om att vi inte kommer att klara kompetensförsörjningen. Det handlar om så många tusen lärare. Vi ska ha det som mål. Men vi kommer inte att klara det. Då måste vi vidta andra åtgärder. Och en sådan åtgärd kan vara lärarassistenter. Vi behöver en nationell strategi för hur vi kan jobba med lärarassistenterna i skolan så att lärarna, framför allt de legitimerade, får ägna sig åt undervisningen och den bedömning de ska göra. När det gäller lärarutbildningen anser att UKÄ:s utredning är av största vikt. Vi måste titta på lärarutbildningens kvalitet. Vi är djupt upprörda. Vi måste snabbt se till att öka antalet undervisningstimmar på lärarutbildningen så att vi får en lärarutbildning av hög kvalitet där lärarstudenterna får de verktyg de behöver. Vi tror också att den vetenskapliga basen behöver stärkas. Avhoppen måste vi självklart analysera mycket noggrannare. De är alldeles för många . Vi måste ta en diskussion med huvudmännen om att utöka yrkespraktiken på lärarutbildningen. Många av våra medlemmar, rektorer och andra, säger att en bra lärare behöver ha en bra förebild under yrkespraktiken. Öka undervisningstimmarna, och stärk yrkespraktiken! När det gäller övningsskolornas betydelse får vi avvakta och se vad utredningen kommer fram till. Men lärarutbildningen måste generellt sett få mer resurser så att vi kan få en kvalitativt bättre lärarutbildning. Det innebär inte att den är för dålig ur lärarutbildningsperspektiv , utan den har för dåliga resurser i fråga om antalet timmar. Avslutningsvis vill jag ge ett exempel. Om fler ska vilja bli lärare tycker vi i , precis som statsrådet inledde med att säga, att det är en utmärkt idé att doktorander och disputerade nu får möjlighet att utveckla sin kompetens genom att undervisa. Men vi tror också att man bör titta på att öppna lärosätena, ämnesinstitutionerna, för att göra möjliga vägar mot att också ta en lärarexamen. Man ska se till att fler inom lärosätena väljer att gå mot läraryrket. kan jag som ett exempel berätta att jag träffade Teach for . De hade över 300 behöriga sökande till sina utbildningsplatser. 50 kom in. Varför togs inte alla in? De är akademiskt utbildade män och kvinnor som vill bli lärare och som är behöriga till utbildningen. Det är ett exempel på att det STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN finns intresse, som vi hörde tidigare. Men det gäller att öppna yrkesvägarna mot en lärarexamen. Ordföranden: så mycket för alla bidrag, inlägg, synpunkter och tankar! är tiden ganska begränsad, men det är förvisso även antalet ledamöter. är sju personer som har begärt ordet. Jag ber alla ledamöter att försöka fatta sig så kort som möjligt och ta hänsyn till kollegor som också ska hinna ställa Jag ber också dem som svarar att försöka vara kortfattade. om frågeställaren talar om vem man riktar frågan till. Även om många känner att de vill svara får vi försöka ha en sådan ordning. Vi tar två frågor åt gången. (S): Tack för väldigt bra dragningar! Jag skulle kunna ställa Men jag avgränsar mig till två korta frågor. Den ena går till som talade om . Jag funderar på ifall kartlägg- ningen av de som kommer in på påverkar antalet avhopp. Är det få av- hopp i anslutning till kartläggningen? Du sa ingenting om det. Om det inte är många avhopp, har man då tagit till sig det när det gäller den övriga utbild- Den andra frågan går till statsrådet . om funderingar kring att vi behöver förbättra den regionala samverkan. du utveckla hur ni ser på det? Vilka skulle incitamenten kunna vara för att vi ska bli bättre på att samverka? Jag tänker till exempel på de regionala kompe- Är det ett verktyg som man skulle kunna använda? (M): Jag vill också tacka jättemycket för alla intressanta dragningar och reflektioner. Jag har två korta frågor. Den första går till och gäller avhoppen. Du talade inte om någon analys av orsakerna till att man hoppar av. Det tycker jag är jätteviktigt. Finns det någon skillnad mel- Och skiljer sig de här avhoppen markant från andra utbildningar. Den andra frågan går till . Det var bara 50 procent av de som sökte till som antogs. Då kan man fundera på om de andra är direkt olämpliga eller om de inte har tillstymmelse till kompetens för att klara av utbildningen. Eller skulle regelverket för vilka som kan antas till behöva ses över? , : Den första frågan handlade om de individuella studieplanerna och avhopp. När vi har gjort kartläggning- arna för de som har sökt kan det visa sig för många att de har längre väg mot examen än de kanske först trodde. En del som hoppar av inser alltså att det kommer att bli för tungt att fortsätta jobba och läsa med en studietakt på . Många som söker till har mycket Man kanske bara saknar 15 hp i form av examensarbete och kan Men en del har längre väg att gå. Då kan en individuell STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN studieplan som indikerar lång studietid vara en anledning till att inte kliva på tåget. I och med legitimationsreformen har vi dock sett att incitamentet för att ta sig an uppgiften, att studera parallellt med att man undervisar som lärare, gör att fler ändå fortsätter med studier. Jag vet inte om det var svar på frågan. När det gäller ifall de sökande som får avslag är direkt olämpliga är det klart att möjligheten att göra en webbanmälan kan locka sökande till för vilka inte är vägen, för vilka inte är lösningen. De kan ha sökt fel. Därför är söksiffran inte alltid intressant.