rfr · H40WRFR1 · 2016-10-28 00:00:00 — I en så kallad inriktningsplan anger PTS aktuella förändringar av frekvens- bandens användning och hur man planerar att tilldela spektrum , i linje med PTS spektrumstrategi.138 Syftet med inriktningsplanen är att öka transparensen och därmed ge marknadsaktörerna bättre möjligheter att planera sina investeringar. PTS berör i sin inriktningsplan även frekvensband som är möjliga att an- vända för mobiltäckning . I ett längre perspektiv kommer den vi- dare utvecklingen av mobila bredbandssystem att påverka möjligheterna till mobiltäckning.PTSharpåbörjatarbetetmedatt hittamöjligheternatillettnytt radiospektrum för mobilt bredband och 5G, bland annat genom att inleda dis- kussioner med forskningsinstitutioner och industri. Diskussionerna gäller till exempel 450 MHz-bandet och 1 500 MHz-bandet.139 Även 700 MHz-bandet kan användas för att förbättra utomhustäckningen för tal- och datatjänster.140 PTS diskuterar även möjligheterna att tillåta operatörer att utnyttja ”icke använt radiospektrum” och i vilken utsträckning detta skulle kunna få opera- törerna att investera i ny infrastruktur som skulle kunna förbättra kapaciteten och täckningen. I mobiloperatörernas frekvenstillstånd finns en paragraf (den så kallade DSA-klausulen) som innebär att PTS har förbehållit sig rätten att låta andra använda frekvenserna på ställen där tillståndshavaren själv inte an- vänder dem. Tillståndsvillkoret skulle till exempel kunna användas i glesbygd där det inte finns någon eller eventuellt endast en eller ett fåtal operatörer. PTS arbetar för att nya frekvensband som lämpar sig för mobiltelefoni och mobiltbredbandskabliinternationelltharmoniserade.141 Ettfrekvensbandkan anses vara harmoniserat när de organisationer som harmoniserar och reglerar frekvensanvändningen har kommit överens om och i någon form reglerat hur användningen inom ett frekvensband ska se ut. Dessa organisationer är fram- för allt Internationella Teleunionen, (ITU), för IKT-frågor, Euro- pean Conference of Postal and () och . När så är fallet känner sig i regel även in- dustrin enligt PTS tillräckligt trygg för att ta fram standarder och utveckla ut- rustning. Då kan bandet anses vara harmoniserat. Inom ramen för ITU deltar PTS i arbetet för att harmonisera nya frekvens- band som lämpar sig för mobiltelefoni och mobilt bredband. PTS arbetar ex- empelvisförattharmoniseraanvändningenilågafrekvensbandsommöjliggör mobiltäckning i glest befolkade områden. Liksom mobiltelefonin byggs ut på kommersiella grunder sköts även bred- bandsutbyggnaden huvudsakligen av marknaden. Offentligt stöd är en kom- pletterande åtgärd för att öka tillgången i områden där marknadsintresset är svagare. Den digitala agendan pekar på att bredbandsmålet i första hand ska uppnås genom väl fungerande marknader och goda förutsättningar för investeringar. Det handlar exempelvis om stabila spelregler och om att marknaden ska kän- netecknas av god konkurrens. Det är enligt agendan en utmaning att hitta en väl avvägd reglering som både främjar investeringar i ny infrastruktur och åstadkommer effektiv konkurrens.142 samlade regeringen en grupp som bestod av representanter för fö- retag, intresseorganisationer och myndigheter för att formulera ett gemensamt mål för it-infrastrukturen och bredbandsutbyggnaden. Gruppen satte slutkun- derna i fokus och betonade att kapaciteten skulle vara hög både till och från användarna. Det mål man enades omvar: ”Hela ska ha en effektiv och framtidssäker infrastruktur för elektronisk kommunikation med hög överfö- ringskapacitet i båda riktningar, så att överföring med god teknisk kvalitet av multimediatjänstermöjliggörspåenfungerande,kostnadseffektivochkonkur- rensutsatt marknad.” Gruppen föreslog en rad åtgärder men menade att viktig- ast av allt var att de åtgärder som vidtogs skulle präglas av långsiktighet och förutsebarhet i syfte att skapa en marknad med sund konkurrens råder, där slutkunden är i fokus och där det finns incitament för investeringar och inno- vation.143 Marknadens aktörer stod för av finansieringen av fasta och mobila bredbandsinfrastrukturer.144 Marknadsaktörerna investerade gemensamt runt i fasta och mobila bredbandsnät . En allt större andel av investeringarna går till fasta nät, medan investeringarna i mobil infrastruktur minskar. Marknadens investeringar i mobil bredbandsinfrastruktur har legat runt . investeringarna i fast infrastruktur ökat från ca 4 till ca per år.145 Diagram 8 Investeringar i fast och mobil bredbandsinfrastruktur 2008 2015 (mnkr) Källa: PTS (2016). Uppföljningen av regeringens bredbandsstrategi 2016, s. 23. är den aktör som investerade mest i bredbandsinfrastruktur : nära . investerade näst mest, drygt , följt av Hi3G (3) med . Hi3G har gjort stora investeringar i sitt mobilnät men har trappat av investeringarna i takt med att nätet byggts ut. Stadsnäten tillsammans inve- sterade omkring nästan mellan 2008 och 2014.146 Det är huvudsakligen kommunala stadsnät, Sonera och IP-Only som inve- sterar i fast bredbandsinfrastruktur.147 Enligt den statliga utredningen för in låg de årligafiberinvesteringarnaunderperioden2010till2013mellan3,4och4mil- jarder kronor. De investeringar som gjordes med hjälp av offentligt stöd ut- gjorde av de totala investeringarna 2013.148 I tätbefolkade områden gjorde marknadens aktörer så gott som samtliga in- vesteringar . I glest bebyggda områden genomfördes investe- ringar så gott som uteslutande i projekt som finansierats med hjälp av statliga stöd.149 menar att stadsnäten investerade i bredbandsnät . låg de offentliga stöd- medlen till fiber på av stadsnätens totala investeringar, enligt Stads- nätsföreningen.150 Enligt PTS stod stadsnäten för ungefär en fjärdedel av inve- steringarna i fasta nät 2015.151 Konkurrens och reglering för ökad utbyggnad fattade PTS beslut om att göra det möjligt för andra operatörer att hyra in sig och leverera bredband till slutkunder över Soneras kopparba- serade accessnättillettregleratpris.År2010uppdateradesdennaregleringtill att också inkludera Soneras fibernät. Bredbandsregleringen uppdaterades åter 2015.152 PTS menade att det fanns ett fortsatt behov av att reglera Soneras bredband men bedömde att pris- regleringen på fiber kunde lättas om Sonera uppfyllde vissa krav. Ett sådant krav var att Sonera ska tillhandahålla samma tjänster och inform- ation externt som internt och på samma villkor, inom samma tidsramar och med samma system och processer för tillträde till dotterbolaget fi- bernät. Prisregleringen på fiber ersätts med en skyldighet till ekonomisk repli- kerbarhet. Den innebär att Sonera inte får prisdiskriminera på grossist- marknaden eller underprissätta på slutkundsmarknaden. Andra aktörer kan då, på kommersiellt rimliga villkor, erbjuda slutkunder likadana produkter som Sonera. PTS menar att bredbandsreglering kan ses som ett första steg mot olika regleringar för bredband levererat över koppar respektive fiber. PTS har i en mer långsiktig analys funnit att bredband levererat över koppar respektive fiber sannolikt inte är likvärdiga produkter eller är utbytbara i en sådan ut- sträckning att de kan anses tillhöra samma slutkundsmarknad . Det är en effekt av den kvalitet och hastighet på uppkopplingen som slutkunderna efterfrågar för att kunna nyttja de tjänster som växer fram som det ofta är billigt för slutkunder med höga hastigheter över fiber jämfört med kopparbaserade anslutningar.153 På en renodlad fibermarknad finns en mängd aktörer, men utan samma självklara dominans från en nationell aktör som på kopparmarknaden. I stället finns det många nätägare, där vissa är verksamma nationellt och andra enbart regional eller lokalt. Många kommuner har anlagt egna fibernät. I vissa områ- den har Sonera en stark ställning vad gäller fiberanslutningar, i andra är det ett stadsnät som dominerar medan det i ytterligare andra områden finns flera jämnstora nätägare. är därför på väg mot en god nationell fiber- täckning, men konkurrenssituationen varierar mellan olika områden.154 PTS menar att en hypotes är att den så kallade marknadsmakten iframtiden kommer att handla om vilken aktör som har tillgång till ”den digitala motor- vägen” in i varje enskilt hushåll och om slutkundens valfrihet, snarare än vil- ken operatör som har det största nätet inom landet som helhet.155 Accessnätet kommer sannolikt att vara en flaskhals inom överskådlig framtid, och den kommer att behöva regleras. Regleringen bör stimulera investeringar och in- frastrukturkonkurrens så att slutkunderna även fortsättningsvis ska kunna ut- nyttja ett brett urval av prisvärda bredbandstjänster.156 Stadsnäten ofta kommunala bolag Stadsnäten står för ca 2/3 av den fiber som har anlagts.157 Det finns ungefär 180 stadsnät i 220 av landets kommuner (några av stadsnäten finns i mer än en kommun). av stadsnäten är kommunalt ägda. privata aktörerna återfinns IP-Only eller Svenska Stadsnät (som ägs av ).158 Stadsnäten drivs vanligen via kommunala bolag, stadsnätsbolag eller som en del av ett energibolag. Små kommuner med mindre stadsnät lägger ofta verksamheteninomdenkommunalaförvaltningen.Detfinnsocksåprivatägda stadsnät. Sammanlagt har stadsnäten investerat i bredbandsnät.159 att utmana det dåvarande statliga telemonopolet, som enligt kommunerna ledde till höga priser och bristande intresse för att bygga ny fi- berinfrastruktur.160 Diagram 8 Ägandeformer stadsnäten Källa: Stadsnätet 2016:1, s. 5. Totalt har stadsnäten investerat i bredbandsnät. har investeringarna legat runt 1,5 miljarder , och inve- steringarna 2015 var 2,3 miljarder kronor.161 Tillsammans ansvarar de för av de svenska fibernäten.162 Stadsnäten är nätägare och ibland kommunikationsoperatörer De kommunala stadsnäten är i första hand nätägare. Fem stadsnät agerar även tjänsteleverantörer. Ungefär lika många har valt att inte erbjuda svartfiber.163 Ett ökat antal kommuner tillhandahåller trådlös uppkoppling till internet, vil- ket enligt PTS går att betrakta som en slutkundstjänst och då gör tillhandahål- laren till en tjänsteleverantör.164 Alla stadsnät äger bredbandsinfrastruktur, men storleken på näten och bo- lagens verksamhet skiljer sig åt. Medan enstaka stadsnät har ett bredbandsnät som enbart sammanbinder kommunens egna verksamheter ansluter andra stadsnätocksåenskildahushållochföretag.165 Dekommunalastadsnätenbyg- ger, i likhet med privata nätägare, i första hand ut i tätorter, men även i glest bebyggda områden.166 Vissa stadsnät fungerar som kommunikationsoperatörer, vilket innebär att de också aktiverar näten. Kommunikationsoperatörsrollen etablerades i Sve- rige i samband med att stadsnäten bildades eftersom det då var svårtattlockatillsigtjänsteleverantörer.Lösningenblevkommunikationsope- ratörsrollen, som aktiverade fibernätet och tog hand om administration och service. Kommunikationsoperatören är nästan aldrig en och samma aktör utan är en roll som enligt består av 13 olika funktioner. I många fall har stadsnäten valt att utföra vissa av dessa funktioner själva och ta in extern hjälp med andra.167 Kommunikationsoperatörsrollengördetmöjligtförtjänsteleverantörersom inte själva vill eller kan investera i aktiv utrustning att erbjuda sina tjänster. I stadsnätens öppna nät kan de gå in och sälja sina tjänster via en tjänsteportal. Det innebär att tjänsteleverantörer konkurrerar med varandra omslutkunderna inom samma portal i samma nät.168 Det blir allt ovanligare att stadsnäten en- bart erbjuder en enda internetleverantör.169 Enligt PTS erbjuds bredbandsa- bonnemang till priser under riksgenomsnittet i områden med stadsnät där flera internetleverantörer tillåts att konkurrera om slutkunderna.170 menar att det finns aktörer som anser att alla kom- munägda stadsnät enbart ska agera som nätägare, på en passiv infrastruktur- nivå, så kallad svartfibernivå. anser att det ska vara stadsnätets ägare, kommunerna eller de kommunala energibolagen, som ska bestämma vilken typ av verksamhet som ska bedrivas.171 PTS: Konkurrens är viktig även på infrastrukturnivå PTS menar att konkurrens leder till lägre slutkundspriser. Det stämmer enligt dem inte bara på tjänstleverantörsnivå utan även på övriga förädlingsnivåer i värdekedjan, inklusive infrastrukturen. Därför anser PTS att konkurrens bör finnas på så många och framför allt så låga förädlingsnivåer som möjligt, det vill säga även på kanalisations- och infrastrukturnivå.172 Gränsen för vad kommuner får och inte får göra Det finns ingen speciallag som reglerar kompetens inom elektro- niska kommunikationsnät och kommunikationstjänster. Det innebär att kom- munallagens huvudregler blir tillämplig tillsammans med praxis. tolkas av förvaltningsdomstolarna på begäran av kommunmedlemmar inom efter det att beslutet anslagits på kommunens anslagstavla. kända domar är lågt. När förvaltningsrätten i prövade kommuns beslut att bilda det kommunala bredbandsbolaget uttalade domstolen att det var fören- ligt med kommunens allmänna kompetens att bedriva och tillhandahålla bred- band.173 Målet gällde endast verksamhet på infrastrukturnivå. tiativ en prövning av tillhandahållande av trådlöst internet på Verket fann inte något stöd för att wifi-verksamhet som tillhan- dahålls på allmän plats skulle rymmas inom den kommunala kompetensen. avskrev dock ärendet, eftersom konkurrensstörningen i det specifika fallet inte bedömdes tillräckligt stor för ett ingripande. hålla wifi när kommunala angelägenheter ska utföras är dock sannolikt kom- verket eftersom man menar att kommunen stänger andra aktörer ute för att skydda sin egen fiberetablering.175 Enligt kommunallagens lokaliseringsprincip får de kommunala bolagen endast ha verksamhet i den egna kommunen och alltså endast driva stadsnät Utredningen för in har uttryckt att det eventuellt skulle kunna gynna bredbandsutbyggnaden om ett fogenheter efter en utredning av konsekvenserna.176 i menar att konkurrensen inom it-infrastrukturen delvis är snedvriden. En orsak till det är att kommuner väljer att ligga för högt i värdekedjan och erbjuda både access och innehållstjänster.177 SKL: Kommunerna är lämpliga ägare av stadsnät SKL menar att kommunerna är lämpliga ägare av stadsnät och att de kommu- nala stadsnäten skapar långsiktiga förutsättningar för fri och likvärdig konkur- Konkurrensen och kundernas valmöjlighet skulle däremot minska om enligt SKL på att ägandet av fiberinfrastrukturen och tjänsterna är separe- SKL sa upp överenskommelsen Principer för kommunala in- satser på bredbandsområdet som tecknades 2010 med och PTS.179 Principerna beskriver bland annat hur kommuner bör agera som ägare till stadsnät och anger att marknaden i första hand ska tillgodose behovet av bredbandsnät, och att kommuner endast ska träda in när ”kommersiella mark- nadsförutsättningar inte föreligger”. SKL menar dock att det successivt har framkommit att kommunala investeringar i bredbandsnät har mycket positiva effekter. SKL anser att bredbandsnäten, både de lokala och de nationella som binder ihop de lokala, gör störst samhällsnytta när de är offentligt ägda. SKL menar att bredbandsnäten är en samhällsbärande infrastruktur, precis som vägarochjärnvägar.Detbehöverdärförfinnasbredbandsnätsomägsavstaten och kommunerna medan företagen konkurrerar om att få använda dem för att erbjuda bästa möjliga bredbandstjänster till lägsta möjliga pris. SKL tar nu initiativ till en ny överenskommelse med och . Även MSBbjudsinattdelta.Viktenavoffentligtägdabredbandsnätförsocksåfram till regeringen som arbetar om den nationella bredbandsstrategin. PTS och har uttalat att de för sin del står fast vid princi- pernasåsomde ärutformadeochfortfarandeanserattdeärrelevanta.180 Även IT&Telekomföretagen anser att principerna är fortsatt relevanta och behövs för att ge marknadsaktörerna förutsättningar att nå regeringens bredbands- mål.181 : Stadsnät har ökat tillgången En rapport från och utveckling () lyfter fram att merparten av bredbandsinvesteringarna inom är kommersiellt finansierade bredbandsnät. Vid sidan om dessa finns det i de flesta länder olika typer av stadsnät. Med stadsnät menas bredbandsnät som har någon form av offentlig koppling: finansiering, ägande eller drift.182 Rapporten ger en positiv bild av de svenska stadsnäten och särskilt den svenskabredbandsmodellenmedöppnanät,sominnebärökadkonkurrensoch i sin tur lägre slutkundspriser.183 Enligt rapporten pressar konceptet priserna och ökar valfriheten för konsumenterna. Rapporten pekar på attkommunernas satsningar på fibernät främjar utbyggnaden och pressar priserna. Den pekar ut stadsnäten som en avgörande faktor bakom höga fiberutbyggnad och tillgänglighet. Ända sedan avregleringen av marknaden har stadsnäten verkat för utbyggnad av snabbt bredband.184 Stadsnät ses i som ett alternativ för att möta den efterfrå- gan som inte tillgodoses av marknaden. It-infrastrukturen kan ses som en in- frastruktur för samhället och stadsnäten somen framkomlig väg att kombinera offentliga medel med privat kapital. gör lösningen det möjligt att upprätthålla en gräns mellan grundläggande infrastruktur och ett utbud av tjänster för att underlätta en konkurrenskraftig marknad i och med att tjänste- leverantörer utan egen infrastruktur kan erbjuda sina tjänster till slutkunderna med hjälp av stadsnätens ”öppna nät”. Beslutsfattare bör därför se till att det inte finns några rättsliga hinder för stadsnäten. måste de säkerställa att stadsnäten konkurrerar med den privata sektorn på ett rättvisande sätt. kan till exempel åstadkommas genom att man gör det möjligt för privata aktö- rer att fåtillgång till befintliga ledningar och svartfiber och att lämna anbud på menar att man kan behöva kombinera offentliga medel och privat kapital i utbyggnaden, men att det är viktigt att upprätthålla konkurrensen och att säkerställa att det inte uppstår monopol. Till exempel kan man behöva se- att underlätta en konkurrenskraftig marknad. Den fysiska infrastrukturen kan betraktas som en samhällsinfrastruktur men måste i sådana fall regleras i en- lighet med detta i frånvaron av tillräcklig konkurrens.186 Bredbandsutbyggnaden i har bidragit till en samhällsekonomiskt har drivit på utbyggnaden av fibernät och har bidragit till att öka effektiviteten i såväl offentlig somprivat sektor. Tillgången till fiber ochhöghastighetsbred- band bidrar till ökade investeringar och en positiv företagsutveckling. band har gett förutsättningar till ökad effektivitet i offentlig sektor med nya tjänster och t.ex. en mer kostnadseffektiv hemtjänst.187 Positiva effekter åter- finns även i andra länder som har stadsnät, till exempel , , , , , och . IT- & Telekomföretagen: Kommunerna hämmar konkurrensen IT- & Telekomföretagen riktar kritik mot kommunerna. tagen menar att den svenska bredbandspolitiken, sombygger på att det i första hand är marknadens aktörer som ska stå för utbyggnaden av bredband och till- handahållandet av tjänster, har tjänat väl. IT- & Telekomföretagen an- ser att många kommunala stadsnät nu har börjat tillhandahålla kommunikat- ionsoperatörstjänster, en verksamhet som konkurrerar med privata aktörer, och att kommuner gynnar sitt eget stadsnäts kommunikationsoperatörstjänster nar man att det förekommer att kommuner kopplar upp hushåll i det kommu- nala fastighetsbolaget och beslutar omen hel eller delvis stängning av konkur- IT- & Telekomföretagen anser att detta age- rande går stick i stäv med bredbandsstrategin om att kommunala bostadsbolag ska främja infrastrukturbaserad konkurrens mellan parallella infrastrukturer. De stora förlorarna på detta agerande är hushållen, enligt IT- & Telekomföre- PTS ska analysera stadsnätens marknadsmakt lan kommuner och stadsnät. Det kan ge stadsnätet en möjlig särställning på den lokala marknaden, och PTS menar därför att det finns skäl för dem att kundens valmöjligheter kan skilja sig åt även inom en och samma kommun beroende på om man bor i villa eller flerfamiljshus, i tätort eller på landsbyg- den. PTS menar därför att de behöver göra regionala analyser i en större om- fattning . Syftet är att utreda om det finns konkurrensproblem på en regional eller lokal marknad.189 Regleringen måste enligt PTS anpassas till den rådande marknadssitua- tionen. Så länge utbyggnaden av fiber pågår görs investeringar i nät, och det finns konkurrens i det geografiska område där aktörerna tävlar om att vara först att etablera sig. Konkurrens märks också på priset för att ansluta sig, där vissa operatörer aktivt profilerar sig genom bland annat lägre anslutningsav- gifter. bör regleringen bidra till ett gottinvesteringsklimat till exempel genom att vara mindre ingripande eftersom det finns konkurrens på infrastrukturnivå. , när både flerfamiljs- och enfamiljshus har fått fiber, ställs andra krav på regleringen. Möjligheten att utnyttja sin marknads- makt är betydligt större på en stabil marknad där få nya aktörer kan träda in. Om det finns aktörer som kan utöva marknadsmakt på en regional eller lokal marknad bör PTS överväga om det är nödvändigt och proportionerligt att ålägga en strängare reglering på en sådan mer mogen marknad.190 Offentligt stöd till bredbandsutbyggnad Offentligtstödtillbredbandsutbyggnadärenkompletterandeåtgärdförattöka bredbandstillgångeniområdendärdetsaknasmarknadsintresseförattanlägga bredband. Det finns medel för bredbandsutbyggnad inom tre huvudsakliga stödpro- gram samt den medfinansiering som har förmedlats via PTS.191 En utredning hade åren 2012 2013 i uppgift att se över statens bredbandsstöd, och utveckl- ingen har lett till att stöden i huvudsak kanaliseras inom ramen för landsbygdsprogrammet.192 Landsbygdsprogrammet finansieras av EU-medel samt nationella medfi- nansieringsmedel (se nedan). Totalt betalades ut under perioden2007 2013.Sammanlagthardrygt700bredbandsprojektförutbygg- nad av bredband beviljats medel inom ramen för programmet. Av de projekt som har avslutats uppskattas att omkring 93 000 nya hushåll och ca 13 000 företag har fått tillgång till bredband. Projekten har lett kanalisation. Av de projekt som färdigställts har ungefär tre av fyra utförts av lokala utvecklingsgrupper, så kallade byalag. Övriga projekt drivs i huvudsak av kommuner eller stadsnät.193 Landsbygdsprogrammet för perioden 2020 innehåller en satsning på till bredbandsutbyggnad. Bredbandspengarna kommer att ges till utbyggnad i de områden där det inte är lönsamt för marknaden att bygga ut. Reglerna för bredbandsstödet inom landsbygdsprogrammet besluta- des av . Det är länsstyrelserna som fattar be- slut om stödet.194 Bland annat länsstyrelserna har riktat kritik mot handläggningen av fiber- kor och vilka som var berättigade till stöd samt problem med ett nytt it-system försenadesutbetalningarna.195 Länsstyrelserna har påtalat behovet av att bättre anpassa stöden till den regionala verkligheten.196 har gjort en kartläggning av söktrycket på bidrag till bred- bandsutbyggnad inom ramen för landsbygdsprogrammet. I vissa delar av lan- det är söktrycket större än den summa som finns att dela ut.197 PTS har på uppdrag av regeringen uppskattat efterfrågan på bredbandsstöd inom ramen för landsbygdsprogrammet. Baserat på de uppgifter som länssty- relserna rapporterade in bedömde PTS att efterfrågan var upp till 4 miljarder kronor utöver de medel som har beslutats.198 Inom ramen för den EU-finansierade regionalfondens programperiod Av dessa utgörs av projektstödsmedel, det vill säga regionalfonden. Återstående kommer från of- Totalt har 48 bredbandsprojekt tilldelats stöd. 33 600 hushåll och 1 700 företag har omfattats av stödet, och jats har gått till kommuner medan har beviljats läns- styrelser/regioner. Resterande andel har tilldelats andra aktörer såsom till Medel kan sökas ur den regionala fonden för att bygga nät för att binda samman orter i norra , och det finns att söka. växtverket publicerar kartläggningar som visar behovet av ortssammanbin- ortssammanbindande nät med stöd ur i övre , mel- lersta och norra . De ortssammanbindande näten är tänkta att dras fram till områden där det redan finns accessnät eller där man planerar att bygga sådana.