rfr · H40WRFR4 · 2016-12-12 00:00:00 — : Hur stor del av din arbetstid i skolan/förskolan bedömer du består av arbetsuppgifter som tillkommit efter det att du tagit Andel (%) med konfidensintervall F19: I vilken utsträckning upplever du att du från forskarskolan fått … Andel (%) med konfidensintervall a) … kunskaper som du kan omsätta i praktiken i skolan/förskolan? b) ...fördjupade ämneskunskaper? c) ...ökad didaktisk skicklighet? d) ...ökad förmåga att använda forskningsrön i undervisning eller F20: I vilken utsträckning upplever du att dina kollegor är positivt inställda till… Andel (%) med konfidensintervall a) ...lärare/förskollärare som går/gått forskarskola? b) ...att använda forskning i det F21: Var tror du att du arbetar ? Markera ett eller flera alternativ Andel (%) med konfidensintervall F22: Hur har din inställning till att arbeta som lärare/förskollärare påverkats av dina studier vid forskarskolan? Andel (%) med konfidensintervall I positiv riktning I stort sett F23: Att du ännu inte slutfört forskarskolan och tagit licentiatexamen, i vilken utsträckning skulle du säga att det beror på… Andel (%) med konfidensintervall a) ...att du inte hinner med på grund av att du arbetar? b) ...att tiden inte räcker till sett till helheten - dvs. fritid, familj eller andra aktiviteter? c) ...att andra livshändelser kommit emellan (t.ex. föräldraledighet, separation, flytt)? d) ...bristande stöd/samarbete e) ...övriga brister i f) ...bristande intresse/motivation till att ta en licentiatexamen? F24: Enligt dig själv, hur troligt är det att du kommer att ta licentiatexamen vid forskarskolan? Andel (%) med konfidensintervall F25: Var skulle du helst vilja arbeta när du tagit din licentiatexamen? Markera ett eller flera alternativ Andel (%) med konfidensintervall Markera ett eller flera alternativ t.ex. it, kollegialt Andel (%) med konfidensintervall F27: Har du kännedom ifall din rektor/förskolechef/ledning har någon form av plan för hur din nya kompetens ska tas till vara när du tagit din licentiatexamen? Andel (%) med konfidensintervall F28: I vilken utsträckning upplever du att satsningar på forskarskolor för lärare/förskollärare bidrar till… Andel (%) med konfidensintervall a) ...att lärare/förskollärare kan bygga upp skolans eller förskolans b) ...en ökad koppling mellan verksamheten i skolväsendet och c) ...att öka elevernas om utbildning och arbete vid () genomförde mars – en enkätundersökning på uppdrag av utbildningsutskott. Denna undersökning har genomförts i enlighet med ISO 20252:2012 Mark- nads-, opinions- och samhällsundersökningar vilket innebär att grundläggande kvalitetskrav uppfyllts. Syftet med undersökningen var att få information om vad forskarskolan har lett till för de lärare och förskollärare som har genomgått den. Undersökningen syftar även till att få en bild av effekterna av de förändringar i bl.a. studietakt som genomfördes . Populationen utgjordes av lärare och förskollärare som antagits till forskarskolor vid satsningarna 2008-2011, 2010-2011, 2011-2014 och 2013-2016, med undantag för de som aktivt valt att hoppa av (markerade som avhopp i doktorandregistret). Det var totalt 326 personer som besvarade frågeblanketten, vilket motsvarar en svarsfrekvens på . Undersökningsledare på var och var metodstatistiker. riksdags kontaktperson gentemot SCB var . Populationen, d.v.s. de objekt som man vill kunna dra slutsatser om, utgjordes av 428 personer och hämtades från Universitets- och högskoleregistret. Undersökningen genomfördes som en totalundersökning. riksdag utformade frågorna i frågeblanketten i samarbete med SCB. Därefter genomfördes en expertgranskning av mätteknisk expertis i syfte att minska risken för mätfel (se Expertgranskning). Grundläggande för bra kvalitet i en undersökning är kvaliteten på de data som samlas in. För att säkerställa att frågorna fungerar så bra som möjligt och enligt intentionerna har därför alla blanketter genomgått ett mättekniskt test. Blanketten bestod av 28 numrerade frågor, flera av dem hade delfrågor vilket genererade totalt 49 antal frågor. Olika frågor ställdes till respondenterna beroende på när de påbörjat forskarskolan och om de tagit licentiatexamen eller inte (se Enkät). BILAGA 3 TEKNISK RAPPORT Förutom de variabler som samlades in via frågeblanketten hämtades följande variabler från , Registret över pedagogisk personal samt Registret över totalbefolkningen (aktualitet ): •Antal år i yrket Ofta redovisas statistik inte bara för hela populationen utan också för delgrupper (redovisningsgrupper). Redovisningsgrupper i den här undersökningen avgränsades med hjälp av registervariabler (ovannämnda) eller bakgrundsfrågor i enkäten (hoppen som fråga 13 genererade). Variabeln antal år i yrket korsades endast med lärarnas svar (ej förskollärare). Följande eftersom statistik om förskoleverksamhet samlats in på individnivå , medan individuppgifter om personal i grund- och gymnasieskola funnits . Detta innebär även att antal år i yrket (för lärare) inte kan överstiga , även om yrkeserfarenheten vore mer. Med kommungrupp avses kommungruppstillhörigheten för den skolenhet som läraren arbetade på vid antagningstillfället. För förskollärare har folkbokföringsadressen vid antagningstillfället används som uppskattning för skolenhetens kommungruppstillhörighet (av samma anledning som nämns ovan). Skolstorlek innebär antal elever vid skolenheten som läraren arbetade på vid antagningstillfället. De som svarat att de arbetade vid förskola eller förskoleklass på fråga 1 ingår inte vid korsning med skolstorlek. Variabeln licentiatexamen skapades främst utifrån respondenternas svar i frågeblanketten, dvs. vilka delar de besvarat. Vid osäkerhet användes uppgifter om examina från utbildningsregistret () som stöd. Cirka 30 av respondenterna hade enligt utbildningsregistret inte tagit licentiatexamen men ändå besvarat frågorna 14 till 22 (riktade till dem som tagit licentiatexamen) som ingen av dem besvarat frågorna 23 till 25 (riktade till dem som ej tagit licentiatexamen). Detta beror sannolikt på att en del respondenter har missuppfattat hoppinstruktionerna eller att utbildningsregistret inte överensstämmer med det respondenten upplever som ”avslutat” forskarskolan. Exempelvis kan någon uppleva att den ”avslutat” forskarskolan, men ännu inte tagit ut licentiatexamen etc. (även om det ingår i instruktionen). Forskarskolorna rapporterar in examensuppgifter direkt till SCB och det bör därför inte bero på eftersläpningar i registren (samtliga av dessa har antagningsår 2012 eller tidigare). BILAGA 3 TEKNISK RAPPORT Vid redovisning av resultaten ingår dessa 30 personer i redovisningsgruppen licentiatexamen. Frågeblanketterna skickades ut med post. I ett informationsbrev ombads personen att besvara frågorna och skicka svaret till SCB. Det första utskicket genomfördes . Sedan skickades två påminnelser till dem som inte besvarat frågeblanketten. Ett tack- och påminnelsekort () skickades och ett påminnelsebrev med ny enkät skickades . Beskrivning av inflödet. 76,2* *) Beräkning av den definitiva svarsandelen görs sedan enligt följande: 326/(428-6)=77, I informationsbrevet kunde uppgiftslämnarna läsa om undersökningens bakgrund, syfte och att undersökningen genomfördes i samarbete mellan riksdag och SCB. informerade också om att kompletterande uppgifter hämtades från SCB:s register. Brevet informerade även om personuppgiftslagen samt offentlighets- och sekretesslagen och att det var frivilligt att medverka i undersökningen. För att SCB ska kunna lämna ut data från en enkätundersökning krävs informerat samtycke av uppgiftslämnarna. Det innebär att de genom att besvara blanketten och skicka in den godkänner att deras svar kompletteras med de bakgrundsvariabler, och behandlas på det sätt, som beskrivs i informationsbrevet. BILAGA 3 TEKNISK RAPPORT Datainsamlingen genomfördes av enkätenheten vid SCB. genomfördes via webb samt skanning av de frågeblanketter som kommit in Kontroller har genomförts bland annat för att säkerställa så att endast värden förekommer i materialet. SCB kan inte garantera att den utvalda personen själv besvarat frågeblan- Någon kontroll av att rätt person har besvarat frågeblanketten har inte Svarsdatafilen kompletterades med vikter för uppräkning till populations- Bortfallet består dels av objektsbortfall, som innebär att frågeblanketten inte är besvarad alls, och dels av partiellt bortfall som innebär att vissa frågor i blanketten inte är besvarade. Om bortfallet skiljer sig från de svarande, med avseende på undersökningsvariablerna, så kan skattningarna som grundar sig på enbart de svarande vara skeva. För att reducera bortfallsskevheten har vikter beräknats med hjälp av kalibrering. Objektsbortfall kan bland annat bero på att uppgiftslämnaren inte är villig att delta i undersökningen, att uppgiftslämnaren inte går att nå eller att uppgiftslämnaren är förhindrad att medverka. Objektsbortfallet i denna undersökning var 96 och samtliga av dessa betecknades som ”Ej avhörda”. Med ”Ej avhörda” menas att ingen uppgift om varför frågeblanketten inte är besvarad har lämnats. Partiellt bortfall kan bero på att en fråga är svår att förstå, är känslig, att uppgiftslämnaren glömmer att besvara frågan eller att instruktionerna vid hoppfrågor misstolkas. Det partiella bortfallet varierar mellan med undantaget fråga 23. Samtliga delfrågor i fråga 23, a till f, hade ett högt partiellt bortfall i relation till övriga frågor, mellan . Det högsta partiella bortfallet, , finns i fråga 23f. Sammantaget var det partiella bortfallet i denna undersökning att anse som lågt. I tabellerna i rapporten ingår inte det partiella bortfallet, vilket gör att andelarna summerar till 100. För varje svarande person (kallas objekt i fortsättningen) har en vikt beräknats. Syftet med detta är att kunna redovisa resultat för hela populationen och inte bara för de svarande. Vikten kallas därför även för uppräkningstal. Vikterna har beräknats utifrån urvalsdesignen samt antaganden om objektsbortfall och täckningsfel. Beräkningen gjordes med hjälp av ett av SCB egenutvecklat SAS-makro (CLAN). BILAGA 3 TEKNISK RAPPORT Vikterna i denna undersökning kan beskrivas med formeln: wk = dk . = vikt/uppräkningstal för objekt k = kalibreringsvikt baserad på hjälpinformation Designvikten är den del av vikten som beror på urvalsdesignen. Vid bortfall kan det vara så att vissa grupper av urvalet svarar i större utsträckning än övriga, t.ex. kan kvinnor svara i högre grad än män. Om de grupper som svarat i högre grad har en annan fördelning på undersökningsvariablerna än övriga kan detta ha en snedvridande effekt på resultatet. För att kompensera för detta har kalibreringsvikter använts (se Kalibreringsrapport för mer detaljer). Vikterna bygger på antagandet att ramen återspeglar populationen väl och därmed att över- och undertäckningen är försumbar. För en mer utförligare beskrivning av kalibreringsestimatorn se och (2001): Estimation in the Presence of Nonresponse and Frame Imperfections, Statistics . Vikterna/uppräkningstalen multipliceras med objektens variabelvärden för att skapa statistikvärden gällande för populationen. Om vikterna inte används så kan resultaten bli helt missvisande. Vikterna kompenserar för objektsbortfallet men inte för det partiella bortfallet. För beräkning av skattningen av totaler används följande formel: där wk = vikt/uppräkningstal för objekt k yk = variabelvärde för objekt k summering sker av de svarande (r) BILAGA 3 TEKNISK RAPPORT Och för beräkning av skattningen av medelvärden används följande formel: där wk = vikt/uppräkningstal för objekt k yk = variabelvärde för objekt k summering sker av de svarande (r). Täckningsfel, under- och övertäckning, innebär att urvalsram och population inte helt stämmer överens. Undertäckning innebär att vissa objekt som ingår i populationen saknas i urvalsramen. Övertäckning innebär att objekt som inte ingår i populationen ändå finns i urvalsramen. Ett sätt att minska täckningsfelen är att ha bra och uppdaterade register. Det register som använts som urvalsram i denna undersökning är Universitets- och högskoleregistret, aktualitet . Totalt identifierades 6 personer som övertäckning, exempelvis flytt utomlands. Ett fel som kan uppstå vid mätning är att lämnade uppgifter skiljer sig från faktiska uppgifter. Felet kallas mätfel och kan uppkomma då uppgiftslämnaren inte minns de faktiska uppgifterna, missförstår frågan eller medvetet svarar felaktigt. Vid den och maskinella bearbetningen av datamaterialet kan bearbetningsfel uppstå. Exempel på bearbetningsfel är registreringsfel och kodningsfel. Dessa fel kan förhindras och upptäckas i de kontroller som genomförs vid dataregistreringen. I den här undersökningen bedöms registreringsfelet vara litet eftersom frågeblanketten endast hade fasta svarsalternativ. Bortfallsfel inträffar om objekten i bortfallet och de svarande skiljer sig åt avseende frågorna/variablerna i undersökningen. En beskrivning av bortfallet finns i den bortfallsanalys som gjorts i samband med valet av hjälpinformation till kalibreringen (se Kalibreringsrapport). BILAGA 3 TEKNISK RAPPORT För de följdfrågor som föregås av hoppinstruktioner har selekteringar genomförts vid tabellframställandet. Det innebär exempelvis att vid tabellframställningen av svaren för fråga 15 exkluderas de som svarat ”Arbetar inte längre i skola/förskola” i fråga 14, oavsett om de hoppat över fråga 15 eller inte. Om en följdfråga är besvarad men dess styrfråga inte är besvarad och svaret på följdfrågan gör att ett visst svarsalternativ på styrfrågan är självklart så har hänsyn tagits till detta vid tabellframställningen. Detta är första gången som SCB genomför undersökningen. Enkätfrågor till lärare och förskollärare 2016/17:RFR4 BILAGA 4 FRÅGEUNDERLAG Skriftliga frågor till ansvariga för forskarskolor Ansökan om bidrag och antagning Vilka specifika behov avsåg forskarskola X att uppfylla? Vad var målet med forskarskola X? På vilka grunder valdes ämnesinriktningen för forskarskola X? Föregicks det av diskussioner med andra lärosäten, med skolhuvudmännen eller andra aktörer? Hur var söktrycket till forskarskola X? 4.Hur bedrevs studierna i forskarskolan? Förekom t.ex. distansundervisning och webbaserad kommunikation? 5.Skapades en sammanhållen forskarskola för de studerande? 6.Involverades skolhuvudmännen i forskarskolan, t.ex. genom att ha representant i styrgrupp eller annat ledningsorgan för forskarskolan eller genom årliga avstämningsmöten? Om ja, var de aktiva? Hur valdes/väljs ämnet för licentiatavhandlingen? b.Ställdes/ställs krav på att forskningsämnet ska ha relevans för skolan/förskolan, antingen från forskarskolan eller skolhuvudmännen? Hur fungerade det att bedriva forskarskola på fem terminer med en studietakt på ? b.Har de forskarstuderande i forskarskolan överlag klarat utbildningen inom utsatt studietid? c.I de fall forskarstuderande inte blivit färdiga inom utsatt tid, vilka bedömer ni var de främsta orsakerna? 9.Har de studerandes grundutbildning (lärarutbildning och förskollärarutbildning) gett dem tillräckligt bra förutsättningar för att bedriva forskarutbildning? 10.Ett mått på forskarskolans resultat är de licentiatavhandlingar som lagts fram. Hur ser forskarskolans resultat ut när det gäller: a)antalet licentiatavhandlingar? b)bidrag till forskningsområdet? c) avhandlingarnas relevans för skolan/förskolan? 11.I HSV:s enkätundersökning framgick att en del av de forskarstuderande hellre såg en framtid inom högskolan än gick tillbaka till skolan. Har de som tagit licentiatexamen inom forskarskolan X fortsatt inom högskolan, antingen genom att de fortsatt forskarutbildningen mot doktorsexamen eller fått anställning i annan funktion? Om ja, i vilken utsträckning? 12.Bedömer ni generellt sett att de statliga satsningarna på forskarskolor för lärare och förskollärare på ett effektivt sätt har bidragit till –att lärare och förskollärare kan bygga upp skolans och förskolans kunskapsbas? –en ökad koppling mellan verksamheten i skolväsendet och aktuell forskning? –att öka elevernas måluppfyllelse? Har ni följt upp om forskarskolan X har bidragit till –att bygga upp skolans och förskolans kunskapsbas? –en ökad koppling mellan verksamheten i skolväsendet och aktuell forskning? –att öka elevernas måluppfyllelse? Om ja, vilket är resultatet? 14.Bedömer ni att lärarutbildningen redan bidrar till en ökad koppling mellan verksamheten i skolväsendet och aktuell forskning? Om ja, på vilket sätt? 15.Enligt er mening, hur ska en mer forskningsbaserad skola kunna skapas? Sker det t.ex. med fler disputerade lärare i skolan och mer användning av forskningsresultat i utbildningen eller på något annat sätt? Till ansvariga för forskarskolor inom satsningen 2013 skickades en modifierad version, dvs. fråga 8: Hur fungerar det att bedriva forskarskola på åtta terminer med en studietakt på ? Vidare har fråga 10.11 och 13 utgått. Skriftliga frågor till huvudmän 1.Hur ser ni rent allmänt på skolans behov av forskarutbildade lärare? 2.Ungefär hur många forskarutbildade lärare finns i er kommun ? 3.När det gäller de statliga satsningarna på forskarskolor: Motsvarar de era behov? Om nej, vad skulle behövas i stället? 4.Ni har beviljat lärare/förskollärare i er kommun att delta i forskarskola. Har ni positiva erfarenheter av denna satsning? Beskriv gärna det lyckosamma som satsningen ledde till. 5.Har ni upplevt svårigheter i samband med att lärare eller förskollärare deltagit i någon av dessa forskarskolor? Beskriv dessa och ange gärna vad som utgjorde problemet. 6.Hur upplevde ni att kontakten var med forskarskolan/forskarskolorna? 7.Har finansieringsfrågan varit en avgörande faktor för att bevilja eller avslå lärares/förskollärares önskemål om att få gå forskarskola? Till enskilda huvudmän omformulerades fråga 4. •fördelar och nackdelar med studietakt 80/20 och 50/50 •hur man från akademins sida ser på frågan om lärarens/förskollärarens fortsatta karriär (i skolan eller i högskolan) •hur man ser på frågan om hur kompetensen bäst tas till vara i skolan •vilka erfarenheter man har av lyckat/misslyckat samarbete med skolhuvudmän – vilka faktorer bedömer man är avgörande för att få med skolhuvudmännen. Hur ser man på statliga satsningar på forskarskolor jämfört med andra satsningar? Hur ser man på frågan om de ämnesinriktningar som förekommit inom de fyra satsningarna? Hur ser man på frågan om ämnesdidaktik – råder skilda uppfattningar om vad som avses? Hur ser huvudmannens behov av forskarskolor för lärare och förskollärare Har dessa behov blivit tillgodosedda genom de satsningar på forskarskolor Om inte, vad hade skolhuvudmannen behövt? Effekter av förändrade villkor –Vilka effekter har de förändrade villkoren fått för huvudmännen? –Hur har förändrad studietakt i forskarskola påverkat huvudmannen? –Har avskaffandet av statsbidrag till lönekostnaden för lärare eller förskollärare som deltar i forskarskola påverkat huvudmannen? Om ja, hur? –Hade skolhuvudmannen en plan för hur kompetensen hos en lärare/förskollärare med licentiatexamen skulle tas till vara i skolan/förskolan i de Har kommunen numera en strategi för hur forskarutbildade lärares och förskollärares kompetens ska tas till vara? –att bygga upp skolans/förskolans kunskapsbas? –att det sker en ökad koppling mellan verksamheten i skolan och aktuell forskning? –att elevernas måluppfyllelse ökar? Om inte, vad hade kunnat göras annorlunda? Hur ska en mer forskningsbaserad skola/förskola skapas? •Har ni egna erfarenheter från att ha lärare som går forskarskola? •Har ni ansvarat för att schemalägga en lärare som går forskarskola (antingen eller )? •Hur ser ni som skolledare på studietakt om i skolan (under fem terminer), och utbildning och i skolan (under 8 terminer)? •Har ni fått ta emot lärare som fullbordat sin forskarutbildning och återvänt till sin skola? Fanns en plan? •Hur ser ni på de statliga satsningarna på forskarskolor för lärare och förskollärare? Uppnås målen om skolans kunskapsbas, ökad koppling samt elevernas måluppfyllelse? •Var gör en forskarutbildad lärare mest nytta ur ert perspektiv som skolledare? •Motsvarar dessa satsningar huvudmännens behov? Nedan presenteras de forskarskolor som beviljats bidrag inom de fyra satsningarna. Informationen baseras på intresseanmälningar till respektive ansökningar till VR. Antalet platser är det antal som anges i ansökan. Det ger en uppfattning om storleken på forskarskolan. När det gäller antalet som registrerades som forskarskolenybörjare, se bilaga 2 tabell 5–8. Värdlärosäte SU, partnerlärosäten KTH och Organisation: Oavsett vilket lärosäte som formellt antagit doktoranden genomförs utbildningen i samlad form. Detta sker enklast genom att de forskarstuderande samlas i vetenskapliga seminarier som kan arrangeras på något av de tre lärosätena eller genom modern kommunikationsteknik. Behov: Teknikämnet får inte den plats i skolans undervisning som det ur ett kurs-/läroplansperspektiv förutsätts ha. Ungdomars intresse för teknik, tekniska utbildningar och tekniska yrken måste öka. Det finns också ett stort behov av teknikdidaktisk forskning. Det är viktigt att framhålla teknikens och teknikutbildningens särart. Teknisk verksamhet är en praxis och all teknikutbildning behöver knytas till förekommande tekniskt arbete inom näringsliv och samhälle. Det är viktigt att teknikens metod- och rekryteringsfrågor behandlas särskilt. Detta är anledningen till att bedriva en forskarutbildning med inriktning enbart på undervisning och lärande i teknik. Mål: Undersöka faktorer som påverkar rekryteringen till teknikutbildningen samt utveckla metoder för att främja rekryteringen, utveckla praktiskt användbara undervisningsmetoder, undersöka hur jämställdheten kan ökas. Antal platser: 15 Kontakter med skolhuvudmän: I styrgruppen ingår representanter från högskola, näringsliv, relevanta fackliga organisationer, /Myndigheten för skolutveckling samt representanter för , kommun och kommun. Under särskilda former ska forskarskolan säkerställa att de forskarstuderandes projekt presenteras och diskuteras med verksamma lärare, skolledare etc. (del av skolors/kommuners lärarfortbildning – praxisnära förankring). Även forskarstuderande som valt projekt med inriktning mot rekrytering till teknikstudier får här möjlighet att utbildningsvetenskapligt förankra sin forskning. Skolträffar sker kontinuerligt i såväl Stockholmssom Gävleområdet. Riktade målgrupper kan, beroende på de forskarstuderandes APPENDIX PRESENTATION AV FORSKARSKOLORNA arbete/projekt, vara lärare i förskola, grund- och gymnasieskola, skolledare och andra berörda aktörer. Forskarskola för gymnasielärare verksamma inom geografi, naturkunskap, fysik och kemi: Hållbar utveckling, särskilt kopplat till klimatutveckling och vattenresurser Värdlärosäte SU, partnerlärosäte Jämför Forskarskola naturkatastrofer (2011) Organisation: Forskarskolan kommer att omfatta kurser som redan ges vid institutionerna och den befintliga klimatforskningsskolan. Ämnesdidaktisk fördjupning kommer att tillgodoses genom samverkan med för matematik och naturvetenskap respektive för kulturvetenskap och samhällsvetenskap. Behov: För en djupare förståelse av klimat- och miljöförändringar krävs gedigen naturvetenskaplig kunskap. Flertalet lärare saknar insikt i hur deras grundkunskaper kan tillämpas på klimatsystemet. Dagens skolelever förväntar sig en fördjupad förståelse av klimatproblematiken i skolan. Det är svårt för lärare att se hur deras grundläggande insikter i fysik kan nyttjas för att beskriva t.ex. växthuseffekten, klimatmodeller, återkopplingar i klimatsystem som ger upphov till naturliga klimatsvängningar. För en förståelse av klimat- och miljöförändringars inverkan på samhällen krävs ett integrerat synsätt på och om naturvetenskapliga och samhälleliga processer. Denna kunskap efterfrågas numera starkt i samhället. Undervisningen i skolan sker inom ämnena naturkunskap och geografi. Geografiämnet som vetenskap har utvecklats kraftigt .