eunbil · H40N4655E4 · 2016-11-28 00:00:00 — Kommenterad dagordning för rådets möte för rättsliga och inrikes frågor (RIF) den 8– Godkännande av dagordningen (Sr , Sr Ygeman) Se bifogad preliminär dagordning. (ev.) Godkännande av A-punktslistan (Sr , Sr Ygeman) Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. Europeiska åklagarmyndigheten: Förslag till förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (Sr Ygeman) Avsikten med behandlingen i rådet Eppo ska ha primär behörighet, framför medlemsstaterna, att utreda och lagföra brott mot EU:s finansiella intressen. Vilka dessa brott är definieras i ett direktiv som också förhandlas just nu (det s.k. SEFI-direktivet, eller ”PIF-direktivet”). Det handlar bl.a. om bedrägeri, penningtvätt, förskingring, mutbrott och möjligen även vissa allvarligare former av momsbedrägerier, där effekten av brotten påverkar EU:s budget. Eppo ska vara en självständig med ett centralt huvudkontor och med lokal närvaro i medlemsstaterna genom s.k. delegerade åklagare. Den centrala delen ska bestå av en chefsåklagare, biträdande chefsåklagare och europeiska åklagare, vilka utses av och rådet. Därutöver ska det finnas minst två delegerade åklagare i varje medlemsstat, vilka utses av den europeiska åklagaren efter förslag från medlemsstaterna. De delegerade åklagarna ska vara integrerade i medlemsstaternas åklagarväsenden och får ha dubbla funktioner. Detta innebär att det är möjligt för dem att dels kunna arbeta som svenska åklagare med nationella ärenden, dels som delegerade åklagare med Eppo-ärenden. När de hanterar den senare typen av ärenden ingår de i den europeiska åklagarmyndigheten och står helt under Eppos ledning och styrning. Beslut som fattas av Eppo ska som huvudregel prövas av nationella domstolar i enlighet med nationell rätt i den medlemsstat där ett ärende handläggs av en delegerad åklagare. Åtal ska vidare som huvudregel väckas av en delegerad åklagare i den medlemsstat där ett ärende handläggs. Under förundersökningen ska de delegerade åklagarna ha samma rättigheter att anlita nationella myndigheter för olika utredningsåtgärder som en nationell åklagare. föreslås få överprövningsrätt avseende vissa beslut. Ett nära samarbete ska upprättas mellan Eppo och Eurojust. Regeringen föreslår att röstar NEJ till förordningsförslaget. övergripande inställning till förslaget har genomgående varit att det är av stor vikt att effektivt bekämpa brott mot EU:s finansiella intressen, men att det finns invändningar mot förslaget. Invändningarna har främst handlat om att förslaget är mycket långtgående eftersom det innebär att medlemsstaterna ska överlåta sin åklagarbehörighet för vissa brott till en europeisk åklagarmyndighet med särskilda befogenheter. Det har vidare sedan kommissionen presenterade sitt ursprungliga förslag ifrågasatts om förslaget uppfyller kraven på subsidiaritet och proportionalitet (se Faktapromemoria 2013/14:FPM10). Vid bedömningen av om bör delta i Eppo-samarbetet kan det inledningsvis konstateras att förhandlingarna i flera avseende har gått i riktning. Förordningstexten bedöms exempelvis numera vara förenlig med våra grundlagar. Regleringen bedöms vidare inte stå i strid med några grundläggande straff- eller processrättsliga principer. Trots dessa framgångar går delar av förslaget fortfarande emot ståndpunkt. Detta gäller framför allt frågan om den s.k. öppenhetsförordningens tillämplighet på Eppos verksamhet. Såsom den aktuella bestämmelsen ser ut så ska öppenhetsförordningen endast vara tillämplig på delar av Eppos verksamhet, något som reserverat sig emot. , tillsammans med några andra stater och kommissionen, menar att öppenhetsförordningen bör vara tillämplig på hela Eppos verksamhet. Utöver förslagets rättsliga aspekter kan man utifrån ett verksamhets- och nyttoperspektiv ifrågasätta om det finns ett tillräckligt stort mervärde för att delta i Eppo-samarbetet. Utredning och lagföring av denna typ av brottslighet fungerar väl i . Denna uppfattning delas av de berörda myndigheterna, och . Vidare bedöms förslaget vara fortsatt tveksamt ur ett subsidiaritets- och proportionalitetsperspektiv. Det går inte att sluta sig till att de mål kommissionen vill uppnå med förordningen, inte kan uppnås genom åtgärder på ett nationellt plan eller genom mindre ingripande åtgärder på EU-rättslig nivå än att inrätta en överstatlig åklagarmyndighet. Dessutom kan Eurojust vid behov erbjuda stöd åt medlemsstaterna vid gränsöverskridande dimensioner av denna typ av brottslighet. Ett svenskt NEJ till förslaget innebär inte att motsätter sig själva inrättandet av Eppo. Medlemsstater som väljer att stå utanför Eppo-samarbetet har möjlighet att ansluta sig till det i efterhand. Regeringen utesluter inte att ett svenskt deltagande kan bli aktuellt längre fram i tiden om förutsättningarna skulle ändras. Se vidare i bifogad rådspromemoria. Skydd av EU:s ekonomiska intressen: Förslag till och rådets direktiv om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen (första behandlingen) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Direktivförslaget presenterades av kommissionen 2012. Direktivet är avsett att ersätta en befintlig konvention i samma ämne (). Rådet antog en allmän inriktning om direktivet . antog sin förstaläsningsståndpunkt . Trilogförhandlingar inleddes och pågick men har, på grund av den förhandlingsfråga som behandlas i denna promemoria, därefter legat nere. Den aktuella förhandlingsfrågan: Ska momsbedrägerier omfattas? Frågan om momsbedrägerier ska omfattas av direktivet har varit den största tvistefrågan mellan institutionerna. Kommissionen och anser att momsbedrägerier ska omfattas av direktivet. Rådet, som har varit av motsatt uppfattning, har i sin överenskommelse om allmän inriktning uttryckligen undantagit moms från direktivets tillämpningsområde och under trilogerna () förhandlat med med utgångspunkten att en överenskommelse förutsätter att moms undantas. Om momsbedrägerier omfattas av SEFI-direktivet innebär det att behörigheten för den europeiska åklagarmyndigheten, Eppo, kan komma att utvidgas i motsvarande mån. Det kompromissförslag som ordförandeskapet lagt fram innefattar mycket allvarliga momsbedrägerier med gränsöverskridande inslag. I jämförelse med tidigare förslag är den nya texten tydligare avgränsad. Förslaget innebär även en klart mer begränsad reglering av momsbedrägerier än vad som följer av såsom den uttolkats av . Kompromissförslaget ska nu analyseras i ljuset av det nya förhandlingsläget. I avvaktan på resultatet av sådana överväganden bör vidhålla ståndpunkten att inte inkludera momsbedrägerier i SEFI-direktivet. Se vidare i bifogad rådspromemoria. Tillhandahållande av digitalt innehåll: Förslag till och rådets direktiv om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll (första behandlingen) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Förslaget har sin bakgrund i kommissionens meddelande om en digital inremarknadsstrategi för (se faktapromemoria 2014/15:FPM35). Strategin för den digitala inre marknaden är prioriterad och att främja den gränsöverskridande e-handeln är en av regeringens övergripande prioriteringar inom strategin. Utöver det förslag som behandlas i denna promemoria består kommissionens initiativ även av ett förslag till direktiv om vissa aspekter på avtal om försäljning av varor på nätet eller annars på distans. För en närmare redogörelse för bakgrunden till direktivet om avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll hänvisas till faktapromemoria 2015/16:FPM36. Se bifogad rådspromemoria. Övriga frågor sr / sr Ygeman Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag. Ordförandeskapet har ännu inte meddelat något om dagordningspunktens innehåll. Godkännande av A-punktslistan (Sr , Sr Ygeman) Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. Straffrätt i cyberrymden: (Sr Ygeman) a)e-bevisning: Genomförande av rådets slutsatser om förbättrad straffrätt i cyberrymden b)Kryptering: Straffrättsliga utmaningar i samband med användningen av kryptering – framtida åtgärder Avsikten med behandlingen i rådet a) lägesrapport från kommissionen angående genomförandet av rådsslutsatserna ”förbättrad straffrätt i cyberrymden” samt b) information från ordförandeskapet angående arbetet med kryptering. Dokument: det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. - 10007/16, JAI552/COPEN195/DROIPEN109/CYBER67/ JAIEX61/EJUSTICE121 - 13993/16, CYBER124/COPEN319/ENFOPOL394 behandlad vid samråd med : , och behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: information till justitieutskottet , och (skriftlig information) a) Utmaningarna i förhållande till cybercrime fortsätter att öka. Frågan om betydelsen av en effektiv insamling av elektronisk bevisning och problem ifråga om att bekämpa cybercrime har diskuterats vid flera möten på tjänstemannanivå i rådet . Dessa diskussioner har utmynnat i rådsslutsatser om ”förbättrad straffrätt i cyberrymden” som antogs vid RIF . I rådsslutsatserna behandlas ett flertal frågor rörande inhämtande av elektronisk bevisning. – I avsnitt I berörs utvecklandet av ett ramverk för frivilligt samarbete med operatörer. Kommissionen ombeds att ta fram ett sådant ramverk tillsammans med medlemsstaterna, relevanta tredje stater och privata aktörer. – I avsnitt II sägs att förfarandet för ömsesidig rättslig hjälp behöver strömlinjeformas. Kommissionen ges därför bl.a. i uppdrag att ta fram standardiserade formulär, riktlinjer och en onlinetjänst för förmedlande av framställningar och svar avseende rättslig hjälp avseende elektronisk bevisning i syfte att snabbare kunna säkra och få tag i elektronisk bevisning. – I avsnitt III ombeds kommissionen att undersöka möjligheterna att ta fram en gemensam ansats på EU-nivå angående exekutiv jurisdiktion (myndighets rätt att ingripa) i cyberrymden i situationer där existerande regelverk inte är tillräckligt. Kommissionen har, sedan rådsslutsatserna antagits, utformat en enkät angående det straffrättsliga samarbetet kring elektronisk bevisning. Enkäten har besvarats av och övriga medlemsstater. Vidare har kommissionen anordnat ett expertmöte där arbetet med att sätta upp en gemensam elektronisk plattform för rättslig hjälp diskuterades. Kommissionen har även haft möten med privata intressenter, internetoperatörer och cybergruppen på Europol. Vid RIF ska kommissionen delrapportera sitt arbete. Slutredovisning ska ske vid RIF . Den nya onlinetjänsten under avsnitt II ska presenteras . b) Även frågan om hur de brottsbekämpande myndigheterna ska hantera krypterad bevisning är aktuell. Frågan behandlades på ett seminarium anordnat av Eurojust . Vidare diskuterades kryptering vid informella RIF , där mandat gavs att utforska frågan vidare. En enkät genomfördes därefter av ordförandeskapet för att samla in underlag rörande vilka utmaningar brottsbekämpande myndigheter stöter på i form av krypterad bevisning. I den skriftliga sammanställningen av svaren på enkäten drog ordförandeskapet slutsatsen att problemen främst var praktiska och tekniska och inte juridiska. Vidare föreslogs att en process skulle startas för att reflektera kring frågorna relaterade till kryptering i syfte att hitta praktiska lösningar för dekryptering samt att utforska möjligheterna att förbättra den tekniska expertisen på såväl nationell nivå som EU-nivå. Medlemsstaterna har på tjänstemannanivå uttryckt allmänt stöd för ordförandens slutsatser och förslag. Frågan är upptagen som lägesrapport respektive informationspunkt och föranleder inte någon ståndpunkt. Övriga frågor (Sr , Sr Ygeman) a)RIF-ministermöte för EU och den 4– Avsikten med behandlingen i rådet EU och har som strategiska partners ett utvecklat samarbete inom rättsliga och inrikes frågor. Samarbetet innefattar bl.a. frågor som it-brottslighet, utnyttjade av barn, internationell organiserad brottslighet, terrorism, människohandel, handel med olagliga droger, vapen och sprängämnen, migration, viseringar, dataskydd och rättsligt samarbete. EU och möts regelbundet på ministernivå för att diskutera samarbetet inom rättsliga och inrikes frågor. Ordförandelandet och kommissionen representerar EU vid mötet. På dagordningen för kommande ministermöte i D.C. förväntas bl.a. frågor kring den aktuella flyktingkrisen i , viseringsreciprocitet, kampen mot terrorism, penningtvätt och finansiering av terrorism, dataskydd, avtalet om straffrättsligt samarbete samt gränsöverskridande internationell brottslighet. b)för EU och västra (Brdo Pri Kranju, , den 15–) Avsikten med behandlingen i rådet äger rum i Brdo. Mötet är ett återkommande ministermöte där Västra och EU (representerade av kommissionen och ordförandskapet) diskuterar samarbetet inom rättsliga och inrikes frågor. På dagordningen för mötet återfinns frågor om migration, gränskontroll, viseringsfrihet och uppföljandet av genomförandet/övervakningsmekanismen, kampen mot terrorism inklusive problematiken med utländska stridande och radikalisering, EU:s arbete med att sammankoppla det interna och externa arbetet för en förstärkt säkerhet, olaglig handel med vapen och sprängämnen, rättsväsendets oberoende, samt rättligt samarbete. c)Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram Föredragning av den maltesiska delegationen Avsikten med behandlingen i rådet Det inkommande ordförandeskapet kommer att presentera sitt arbetsprogram för perioden januari – . Reformering av det gemensamma europeiska asylsystemet och vidarebosättning (Sr ) a): Förslag till och rådets förordning om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat (omarbetning) (första behandlingen) Avsikten med behandlingen i rådet Det har inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: Fakta-PM 2015/16:FPM94 behandlad vid samråd med : och . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information till socialförsäkringsutskottet samt överläggning med socialförsäkringsutskottet . Tjänstemannainformation till socialförsäkringsutskottet . presenterade kommissionen ett förslag till revidering av Dublinförordningen. Grundprinciperna i nuvarande Dublinförordning ändras inte i förslaget, dvs. att etablera vilken medlemsstat som ska ansvara för prövning av en asylansökan och att snabbt ge tillgång för den enskilde till asylprocessen. Genom förslaget avser kommissionen etablera en omfördelningsmekanism i Dublinförordningen som aktiveras med automatik när antalet asylansökningar i en medlemsstat överstiger en viss tröskel. Förslaget avser även att förenkla och effektivisera handläggningen av Dublinärenden. Ett syfte med förslaget är även att minska de sekundära förflyttningarna inom unionen. Förhandling i rådsarbetsgrupp har pågått . Genomgång av några artiklar återstår i den första läsningen. Regeringen välkomnar att ordförandeskapet ska presentera en lägesrapport. Regeringen vill se mer långtgående förslag men välkomnar kommissionens förslag och ambitionen att uppnå en jämnare fördelning av asylsökande i unionen innefattande en omfördelningsmekanism. Alla medlemsstater måste solidariskt dela på ansvaret att ta emot människor i behov av skydd. Systemet ska vara effektivt, långsiktigt hållbart och värna asylrätten. Utgångspunkten är att alla medlemsstater ska delta i omfördelningen. En medlemsstat ska under särskilda omständigheter ha möjlighet att välja att pröva en asylansökan utanför omfördelningen om den så önskar. Möjligheten att köpa sig fri från ansvar bör begränsas så långt det är möjligt. När det gäller den föreslagna referensnyckeln förordar regeringen att arbetslöshet och tidigare ansträngningar på asylområdet vägs in. De begränsningar för den enskilde individen som föreslås måste ske inom rimliga ramar och med hänsyn tagen till gällande regelverk, exempelvis . Det är viktigt att begränsa de sekundära förflyttningarna och dessa ska inte vara tillåtna i större utsträckning än enligt dagens EU-regler. Regeringen välkomnar även att kommissionen ser över effektiviteten i handläggningen av Dublinärenden. Regeringen ska verka för att systemet blir enklare, tydligare och hållbart. Rätten att söka asyl och få den prövad måste säkerställas i alla lägen. Det är dock inte upp till den enskilde att välja i vilken medlemsstat detta ska ske. I den mån det är möjligt ska hänsyn tas till exempelvis språkkunskaper eller annan koppling till en medlemsstat. Det kan dock inte finnas en garanti för att komma till en viss medlemsstat. Familjer ska hållas samman. Utgångspunkten är att eventuella utgifter på statens budget eller på EU-budgeten kan hanteras genom omprioriteringar inom beslutade ekonomiska ramar. b)Mottagandevillkor: Förslag till och rådets direktiv om normer för mottagande av personer som ansöker om internationellt skydd (omarbetning) (första behandlingen) Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: Fakta-PM 2015/16:FPM129, kommissionens förslag KOM (2016)465. behandlad vid samråd med : inför RIF . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Överläggning med socialförsäkringsutskottet . Tjänstemannainformation till socialförsäkringsutskottet . Kommissionen antog ett förslag om reviderat mottagandedirektiv. Förslaget syftar till att ytterligare harmonisera mottagandeförhållandena inom EU, minska incitamenten för sekundära förflyttningar samt att tidigarelägga de sökandes tillträde till arbetsmarknaden. Kommissionen föreslår bland annat krav på att medlemsstaterna ska beakta de normer för mottagandeförhållanden som tagits fram på EU-nivå i syfte att säkerställa att alla asylsökande får en värdig behandling. För att motverka sekundära förflyttningar föreslås möjligheter att sätta in ytterligare restriktioner i de sökandes rörelsefrihet liksom strikta konsekvenser om restriktionerna inte respekteras. För att förbättra de sökandes möjligheter att bli självförsörjande och integreras vill kommissionen att sökande tidigare ska få tillträde till arbetsmarknaden. Förhandlingar på rådsarbetsgruppsnivå påbörjades . Vid rådsmötet (rättsliga och inrikes frågor) gavs en lägesrapport om kommissionens förslag till reviderat mottagandedirektiv och detsamma är att vänta vid rådsmötet . Regeringen välkomnar att ordförandeskapet ska presentera en lägesrapport. Regeringen välkomnar en ökad harmonisering av medlemsstaternas asylsystem. Alla medlemsstater måste solidariskt dela på ansvaret att ta emot människor i behov av skydd. Systemet ska vara effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant och medge beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. En förutsättning för ett sådant system är att alla medlemsstater har ett fungerande och effektivt asylsystem. Det kräver humana mottagningssystem med tillräcklig kapacitet, en rättssäker asylprocess, likvärdig bedömning av skyddsbehov och vissa grundrättigheter kopplade till skyddsbehovet. Regeringen välkomnar en ökad harmonisering av medlemsstaternas mottagningssystem, som syftar till att förbättra de generella mottagandevillkoren liksom till att enskilda medlemsstater i vissa delar har en mer generös inställning, och till förbättringar av beredskapen inom den europeiska unionen. Tidsfrister måste vara realistiska och reglerna bör varken leda till omotiverat ökad administration eller omotiverat ökade utgifter. Att sekundära förflyttningar inte ska vara tillåtna i större utsträckning än enligt dagens EU-regler är en viktig princip. Det främsta incitamentet för att förhindra sekundära förflyttningar är ett likvärdigt mottagande i EU. Det är viktigt att prövning kan ske i rätt medlemsstat. Regeringen ser att det kan finnas behov av möjligheter att använda förvarstagande i fall då det är sannolikt att den asylsökande som hanteras enligt Dublinreglerna kan komma att avvika, en sådan ordning är också nödvändig för att upprätthålla principerna i den nya Dublinförordningen. Generellt motsätter sig dock regeringen utökade begränsningar av rörelsefriheten för asylsökande inom en medlemsstat, så som särskilda stängda flyktingläger eller i mindre områden dit asylsökande allmänt hänvisas. När begränsningar måste ske för den enskilde individen ska de vara proportionerliga och ske med hänsyn tagen till gällande internationella åtaganden på området, exempelvis . Barnens bästa måste beaktas. Mottagandevillkoren i direktivet ska vara ändamålsenligt utformade och i överensstämmelse med övriga rättsakter på asylområdet. Regeringen kommer fortsatt analysera förslaget i alla dess delar. Utgångspunkten är att eventuella utgifter på statens budget eller på EU-budgeten kan hanteras genom omprioriteringar inom beslutade ekonomiska ramar. c)Berättigande till internationellt skydd: Förslag till och rådets förordning om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd, för en enhetlig status för flyktingar eller personer som uppfyller kraven för att betecknas som subsidiärt skyddsbehövande, och för innehållet i det beviljade skyddet och om ändring av rådets direktiv /109/EG av om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (första behandlingen) Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: Fakta-PM 2015/16: FPM 130, kommissionens förslag KOM(2016) 466 final. behandlad vid samråd med : inför RIF . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Överläggning med socialförsäkringsutskottet . Tjänstemannainformation till socialförsäkringsutskottet . Kommissionen antog ett förslag om skyddsgrundsförordning. Förordningen avses ersätta det nuvarande skyddsgrundsdirektivet. Förslaget syftar till en ökad harmonisering mellan medlemsstaterna när det gäller bedömningar av asylansökningar och innehållet i ett beviljat skydd. Förslaget innehåller vissa förtydliganden av kriterierna för skyddsbehov och uteslutande samt krav på att medlemsstaterna ska beakta analyser som föreslås tas fram med stöd av det europeiska stödkontoret för asylfrågor. Tydligare krav på omprövning av skyddsbehovet införs. Vilka rättigheter och skyldigheter de som beviljats internationellt skydd har utvecklas och förtydligas. Det fastställs bl.a. att flyktingar ska beviljas uppehållstillstånd och alternativt skyddsbehövande . Förhandlingar av direktivet påbörjades . Vid rådsmötet (rättsliga och inrikes frågor) gavs en lägesrapport om kommissionens förslag till asylprocedurförordning och detsamma är att vänta vid rådsmötet . Regeringen välkomnar att ordförandeskapet ska presentera en lägesrapport Alla medlemsstater måste solidariskt dela på ansvaret att ta emot människor i behov av skydd. Systemet ska vara effektivt, rättsäkert, långsiktigt hållbart, humant och medge beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. En förutsättning för ett sådant system är att alla medlemsstater har ett fungerande och effektivt asylsystem. Det kräver humana mottagningssystem med tillräcklig kapacitet, en rättssäker asylprocess, likvärdig bedömning av skyddsbehov och vissa grundrättigheter kopplade till skyddsbehovet. Regeringen välkomnar en ökad harmonisering av medlemsstaternas asylsystem. Enhetligheten i bedömningarna av skyddsbehov bör öka och det är därför positivt att grunderna för bedömning av skyddsbehov förtydligas. Principen om non-refoulement och respekten för rätten att söka asyl måste fullt ut upprätthållas, även i situationer när en sökande inte samarbetar med myndigheterna. Regeringen anser också att skyddsstatus måste kunna beviljas vid så kallade sur place-skäl på samma sätt som . Bestämmelserna om omprövning av skyddsskäl bör utformas så att de inte leder till omotiverade ökade administrativa krav för de prövande myndigheterna.