rfr · H30WRFR11 · 2016-03-21 00:00:00 — Det är en modell som av många betraktas som den största kulturpolitiska reform som har sjösatts i modern tid. Jag vill därför börja med att ställa en fråga till dig, . Du är initiativtagaren till kultursamverkansmodellen. Blev det som du hade tänkt dig, och hur ser du på den ? kultur- och idrottsminister : Tack ! Jag kommer kanske att upprepa en del av det som ni redan har hört. Från att det inte var särskilt stora förväntningar, utom möjligen från utredningens sida och från oss politiker, har det blivit väldigt stora förväntningar och ett omfamnande av modellen. Det får sägas vara en rejäl framgång. Jag ska nämna några av de delar som vi hoppades på och som har infriats. Det handlade om att vitalisera kulturen och kulturpolitiken. Det har hänt. Man skulle respektera armlängds avstånd. Även om nämnde några exempel som är väl kända kunde jag se i rapporten att detta har man på det stora hela taget också gjort och även fått förståelse för. Det handlade om att främja det lokala och regionala engagemanget. Det har också hänt. Det har blivit bättre samverkan med kulturskaparna. De har inte nämnts här, men det är trots allt där som kulturen händer. Även de känner sig betydligt mer delaktiga än . Det fungerar olika i olika län. Det är bra. Det var också meningen. Det har trots allt blivit bättre samverkan med civilsamhället, även om det kanske är det område där vi skulle behöva lägga mer arbete. Jag säger fortfarande ”vi”, för det här omfattar hela . Det är också civilsamhället som har de största förutsättningarna att nå nya grupper, tror jag. Mer pengar, talar många om. Det har alltid varit så att kommuner och regioner har lagt mer än staten. Jag kommer ihåg farhågorna från starten, det vill säga att staten skulle dra sig tillbaka och lägga mindre. Det har inte hänt. Kommuner, landsting och regioner lägger mer pengar, och det ser jag som ett stöd för modellen, ett stöd för kulturen och ett stöd för konsten. Man inser hur viktigt det här är. Sedan kommer detta alltid att leda till en diskussion, och det kommer säkert och jag att återkomma till om . Det har tagits fram regionalt förankrade analyser och prioriteringar, vilket är viktigt. Man når fler. Jag måste också komma in på det område där jag trots allt ser bekymmer. Allting måste utvecklas, även en sådan här modell. Det sas redan från början. Håll koll på administrationen! Det är viktigt att man återrapporterar sådant som faktiskt är relevant. Jag vet inte i vilken mån administration och byråkrati uppfattas som ett problem, men se till att det inte blir det! Man måste också våga lägga ned och omprioritera. Om allt som finns fortfarande ska finnas och om man också ska kunna ha plats och utrymme för något nytt och inte vågar ta diskussionerna om kvalitet kommer modellen, likt kulturen i stort, att bli mindre intressant. 2015/16:11 SEMINARIUM OM KULTURSAMVERKANSMODELLEN Jag vet hur svårt det här är. Vi gjorde ett antal nedläggningar, men det var inte så att pengarna försvann från kulturen. Det blev alltid ett liv, men det blev också bättre eftersom pengarna gjorde nytta på andra håll. Jag skulle vilja veta lite mer om EU och internationaliseringen. Det kanske ni får ta upp . I vilken mån finns det en samverkan och ett utbyte här? Det kan vi säkert göra betydligt mycket bättre. Detta är en viktig reform. Det är till stor del en demokratireform – det som kommer medborgarna till gagn. Statens roll är delvis annorlunda. Den tar sig form i exempelvis regleringsbrev, men också, vilket jag kommer att komma in på här, hur man kan samverka inom regeringen. Kulturen ska förvisso vara ett fortsatt eget område och ett eget departement, tycker jag, men man kan samverka mycket mer med andra politikområden. : Vi lämnar nu över ordet till kultur- och demokratiminister . Jag har en fråga till dig. Flera har här vittnat om att intentionerna i kultursamverkansmodellen är uppfyllda. Men finns en hel del brister och även förbättringsområden som togs upp här. Kan vi säga att modellen har ersatt och blivit den nationella kulturpolitiken, eller hur ser du på den saken? Kultur- och demokratiminister : Nej, absolut inte! Det vill jag stryka under. Den har inte ersatt den nationella kulturpolitiken, och den kommer inte att få ersätta den nationella kulturpolitiken. Jag vill däremot verkligen understryka den nuvarande regeringens och den nuvarande kulturministerns glädje över att modellen finns. Jag delar den syn som jag tror att vi alla delar här inne: Kultursamverkansmodellen är en fantastisk modell. Men den behöver med all uppenbar tydlighet renoveras och revideras. Därför är jag så tacksam för att kulturutskottet har tagit detta initiativ, för att debatten är så djup och för att ni har initierat detta. Det är otroligt viktigt. Precis som flera talare har sagt efter det att jag kom inspringande efter regeringssammanträdet har det kommit flera rapporter från , SKL och så vidare. Alla dessa blir nu underlag till det pågående arbete vi har. Men det som är viktigt för mig och för regeringen är att vi ska utveckla kultursamverkansmodellen. Vi tror att den kan bli ännu bättre på att nå fler och andra grupper. Det handlar om samverkan med det civila samhället och så vidare. Men det är avhängigt av att det också finns en stark och progressiv nationell kulturpolitik. Kultursamverkansmodellen får inte bli kulturpolitiken. Min utmaning och regeringens mål är att vi ska öka insatserna för kulturen i stort: mer kultur för fler. Det är vad vi ska jobba med , och det är vad vi vill gå till val på 2018. : Tack för det tydliga svaret! Som en följdfråga skulle jag vilja fråga: Vilka behov ser ministern av en nationell kulturpolitik ? Vilka utmaningar och behov ska den då möta? Och vad tycker du att den ska slå fast och garantera? Kultur- och demokratiminister : I förhållande till kultursamverkansmodellen blir det också så här: När jag träffar regionala kulturpolitiker talar de om vikten av det armslånga avståndet. De betonar att man inte vill bli styrd. säger de till mig i nästa mening med tydlighet och stark röst: Vi vill ha långsiktighet! Vi vill veta vart ni ska med den nationella kulturpolitiken. Dessa två röster får jag . Man vill ha långsiktighet, och man vill veta. Man vill kunna haka på när man gör sina långsiktiga planer. Det var också därför jag blev så utmanad av idén att vi tillsammans skulle kunna göra en långsiktig överenskommelse om kulturen, likt en försvarsuppgörelse. Det vore fantastiskt om vi kunde lösa det! Jag ska verkligen ta emot den bollen, och jag hoppas att och alla andra nu har hört det. Den nationella kulturpolitiken ska förstås ge tydliga signaler. Det vi nu gör, och det vi har börjat ett arbete för, är att verkligen göra mer kultur för fler. Vi ökar kulturbudgeten med historiskt stora summor. Vi satsar på alltifrån verktyg som en biblioteksstrategi, som visar på att vi ser vikten av att jobba med våra plattformar och våra arenor för demokrati, till , landsbygdsbiografer och så vidare. Vi ska på olika sätt bygga ut den nationella infrastrukturen för att pumpa ut kultur och en kulturell infrastruktur. Om vi gör det som vi utvecklar kultursamverkansmodellen har vi en enorm möjlighet att verkligen få utslag på insatserna. Om vi dessutom kan möta behovet av en dialog med den nationella nivån har vi alla möjligheter att utveckla kulturen i vårt land och få den att nå fler och nya grupper. : Tänker du också att det finns mycket motstridiga intressen och att det finns någonting som rör utvecklingen i detta mellan det nationella, det regionala och det lokala? Kultur- och demokratiminister : Nej, när jag möter regionala och kommunala kulturpolitiker möter jag inga stora och tydliga motstridiga intressen. Tvärtom möter jag en vilja av att mötas på ett djupare plan eftersom man ser att vi investerar i kultur – att vi rent krasst har pengar att göra det. Jag möter bara öppenhet och vilja att samverka mer och långsiktigt. : Hur skulle du vilja beskriva utmaningarna? 2015/16:11 SEMINARIUM OM KULTURSAMVERKANSMODELLEN Kultur- och demokratiminister : Utmaningarna gäller bland annat det civila samhället. Det är en viktig del. Jag är i regeringen ansvarig för politiken för det civila samhället. Det är något som, som sagt, är identifierat som en viktig del. Finansieringen är förstås också viktig. Även om statens insatser inte har minskat, som säger, har de minskat i förhållande till hur mycket regionerna har gått in med. Det är också självfallet en utmaning: Vi behöver visa att vi också skjuter in pengar i kultursamverkansmodellen. Detta säger jag för att nämna några utmaningar. : Stort tack för inlägget! Jag tänker lämna över ordet till . har du hört beskriva detta. Jag kan tänka mig att du känner igen resonemanget från din tid som kulturminister. Med den erfarenhet och kunskap som du har – vilka är dina konkreta och bästa råd till vår kultur- och demokratiminister när det gäller den fortsatta utvecklingen av kultursamverkansmodellen och en nationell kulturpolitik? kultur- och idrottsminister : ska du få! Det kan bli en lång lista att titta på. Nej, jag skojar – det ska det inte bli. Detta är samråd och samverkan. Man får ibland intrycket när man hör flera av de utmärkta föredragningarna att det finns ett stopp på detta, och sedan ska vi alla vara framme vid ett mål. Det kommer aldrig att hända vare sig på detta område eller på något annat. Detta är en pågående process . Det tycker jag att man också måste ha i minnet, även om det går att göra mycket bättre och annorlunda och att lägga till och dra ifrån. Om jag ska ge ett par råd är det att hålla kontakt med kommuner och regioner. Det gör du ju – fortsätt att göra det! Se också till att även utskottets ledamöter gör det! Det här med att möta, lyssna och förklara är viktigt för att detta ska kunna fungera och för att det ska kunna bli verklighet av de nationella mål som är högt satta men som ändå måste finnas. Kulturen i skolan och Skapande skola nämndes här. Ska den vara med eller inte? Vi valde att inte ha med den. Skälet var att vi ville se till att engagemanget fanns kvar i skolan – att man inte skulle kunna lyfta över det och tänka att det här får några andra ta hand om. I många skolor har det också fungerat så, men det finns även skolor som inte ens har sökt Skapande-skola-pengar eftersom de inte har haft tid. Det har inte varit en kritik mot ; de har inte heller sökt andra stödpengar eller möjligheter som finns. Kanske ska man vara mer flexibel och ta in Skapande skola i modellen på vissa områden och inte göra det på andra. nämnde kulturmiljöområdet – absolut viktigt! Det som vi nu ser och som är annorlunda inte minst på grund av flyktingar som kommer gör att kulturen i skolan och på biblioteken kanske blir viktigare . Det är ett råd: Lyft det, och slåss för det! Jag nämnde också detta om att samverka inom regeringen, och att inte bara samverka med finansministern. Det här är inte lätt. Jag tycker inte att vi – för att vara självkritisk – lyckades särskilt bra med att samverka med . Det hade kunnat ske mycket mer. Det fanns inte riktigt den viljan där, tycker jag. Jag menar inte att man ska slå ihop departementen, för jag tror inte att kulturen är en vinnare på det. Men man kan samarbeta mycket mer, för detta hänger ihop inte minst när det handlar om de konstnärliga utbildningarna och högskoleutbildningarna. Det ligger också i mycket av det som är nationell kulturpolitik. Man kan samverka mycket när det handlar om arbetsmarknad, handel och näring. Vi samverkade mycket med dessa ministrar, och man kan fortsätta ännu mer. Detta är också en arbetsmarknad, och en viktig sådan. Det talar man om inte minst i EU-sammanhang. Business kan vara med för att lyfta vissa områden. Modet omsätter mer än stålet, brukar vi höra. Där kan man göra mycket för att få ut detta i världen. Det handlar naturligtvis också om UD och om biståndsfrågor och om landsbygdsministern. Detta är också turism, företagande och kultur. Jag blev otroligt störd i början av denna process när man försökte förringa den kunskap som finns lokalt hos kulturpolitiker. Man sa: De förstår ingenting, och kunskapen finns bara på central nivå. Det är inte så, och det visar också dessa rapporter. Farhågorna kom på skam. Driv frågorna med dina vänner och kollegor i regeringen! Kulturen och aspektpolitiken kan ta plats på många fler områden. Varken du eller jag skulle få så mycket pengar som vi hade önskat och som många i sektorn hade önskat. Det är några av de råd jag ger här. Och lycka till! : – vill du säga någonting om dessa råd? Kultur- och demokratiminister : Ja, tack vill jag säga! Det är goda råd. Några av dem är vi på gång med. Ett som är särskilt glädjande är samarbetet med , där vi har en grupp som samverkar och knyter ihop frågor med tjänstemän från både och . Detta tror vi mycket på, och det är en del av politiken. Så ja, det är viktigt. : Stort tack till er båda två! (S), kulturutskottets vice ordförande: så jättemycket! Två och har gått sedan vi träffades här ute i Sammanbindningsbanan. Många av oss tog en kopp kaffe och en fralla och började dialogen och samtalet om konsten och kulturen. Det är detta intresse vi alla som finns här inne delar. Vi ser vikten av att vi driver kulturen och konsten 2015/16:11 SEMINARIUM OM KULTURSAMVERKANSMODELLEN Vi vet hur viktig den är i samhällsutvecklingen, och vi vet hur viktig den är för oss som människor. Det har varit fantastiskt roligt att få vara en av dem från kulturutskottet som har varit med och lyssnat på reflektioner inför införandet, reaktioner efter införandet och också rapporter om vad som har hänt under de år som kultursamverkan har varit igång. Det har varit många kloka inspel och mycket bra som vi som ledamöter i kulturutskottet, men också andra, kan ta med oss i det fortsatta arbetet med att just utveckla kultursamverkansmodellen. Vi var som sagt överens rent politiskt när man införde kultursamverkansmodellen. Jag tror att jag fortfarande kan hävda att vi har en bred samsyn om att kultursamverkansmodellen ska fortsätta. Men jag tror också att vi är ganska överens om att det finns en hel del att utveckla vidare. Precis som sa här handlar det om att möta, lyssna och förklara. Detta arbete kommer aldrig att vara färdigt, för så är det med samhällsutvecklingen. Vi måste fortsätta arbetet med hur vi utvecklar det här samhället åt det håll som vi vill. Så ska vi också göra med kultursamverkansmodellen. En del saker som samtliga har tagit upp är just detta att konsten och kulturen har blivit en större angelägenhet för fler. Den har kommit högre upp, inte minst på den politiska agendan men också på andra agendor när man talar om näringslivspolitik och annat. Regional utveckling har några lyft fram. Några har också talat om att man behöver få in fler områden i kultursamverkansmodellen. Utvecklingsmedlen kan vara ett smörjmedel för den regionala utvecklingen. Det är också en utmaning: Hur når vi fler? Precis som sa i samtalet: Mer kultur för fler! Vi vill ju allihop här se till att fler får möjligheten att ta del av kultur på olika sätt. Jag vill från kulturutskottets sida rikta ett jättestort tack till er alla som har varit här uppe och delgjort rapporter. Tack för samtalet mellan vår dåvarande och nuvarande kulturminister, som skötte alldeles utmärkt! Jag vill också rikta ett stort tack till alla er som har kommit hit och lyssnat. Jag förutsätter att ni vill fortsätta att vara med i den fortsatta dialogen. En annan del som jag också vill lyfta fram är det som flera har tagit upp, nämligen att vi behöver öka dialogen mellan den nationella nivån och den regionala nivån. Detta kommer vi i kulturutskottet naturligtvis att ta med oss. Jag förutsätter att även ministern gör det. Vi ska fortsätta dialogen, för det är också då vi kan utveckla modellen till att bli ännu bättre. Tack så jättemycket för ! Vi fortsätter samtalen även när vi har lämnat denna sal. Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av be- slut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen öppna kunskapsseminarium om ar- bete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer hearing om framtidens luftfart – Har vi luft under Offentlig utfrågning med anledning av dom om data- Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade råvaru- offentliga utfrågning om idrott och fysisk akti- vitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie-redakt- ioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av rehabilite- offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot skat- Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala