rfr · H30WRFR8 · 2016-02-02 00:00:00 — /beräkningar visar emeller- tid att resandeinförseln som andel av den uppskattade totala svenska konsumt- ionen är högre för snus än för cigaretter, nämligen jämfört med So- rad:s uppskattning på av cigarettkonsumtionen 2012 och HUI:s mot- svarande skattning på . Match/att illegal försäljning och smuggling av snus har ökat i omfattning till följd av de senaste årens kraftiga skattehöjningar på snus. CAN:s senaste skattning av tobakskonsumtionen i var att 90 procent av de konsumerade cigaretterna var inköpta och beskattade (registre- rade), att var resandeinförsel, bestående av oregistrerade men lagliga cigaretter, och att andelen smugglade cigaretter var . rade införseln av snus var resandeinförsel, medan smugglingen en- dast uppgick till 0,4 procent.77 Vid beräkningen av den skattemässiga effektiviteten menar Match/att det är viktigt att ta hänsyn till hamstrings- och ka- lendereffekter som påverkar trenderna för de årliga beskattade volymerna av snus och cigaretter. En hamstringseffekt uppkommer vanligen inför större Leveranserna ökar då kraftigt månaden innan skattehöjningen träder i kraft. Genom att köpa in produkter baserat på den lägre skattesatsen kan detaljhandlare öka sin marginal alternativt behålla ett lägre pris under en En kalendereffekt uppstår i samband med jul och nyår. Dessa två effekter medför att det uppstår en skillnad mellan fakturerad volym och beräknad konsumerad beskattad volym mellan åren. Extraordinär hamstring har enligt /förekom- förflyttades en stor kvantitet cigaretter från ett skatteupplag till ett externt lager, vilket medförde en extra skattskyl- dighet på den månaden. Detta fick enligt företaget till följd att skattein- täkterna ser onormalt låga ut . därför att CAN överskattar nedgången i den registrerade konsumtionen av ci- CAN uppskattar att nedgången var , medan /egna beräkningar uppskattar ned- KPMG har på uppdrag av Svenska Tobaksleverantörsföreningen78 i samar- bete med undersökt utformningen av tobaksskatten samt nivå på beskattningen av tobak i relation till hur konsumentbeteendet på- verkar skatteintäkterna.79 Skatteintäkterna från cigaretter har stagnerat och till och med fallit . Mer specifikt sjönk skatteintäkterna från cigaretter 2013 trots en punktskattehöjning.80 Detta beror enligt studien på att egenpris- elasticiteten förcigaretter har ökat, vilket förklaras bero påskattehöjningar och 77 Se kap. 4.2. 78 BAT och JTI. 79 Då ingen annan källa anges baseras texten på KPMG (2015). 80 Se kap. 7.1. 6 SYNPUNKTER PÅ BERÄKNINGSKONVENTIONERNA påföljande höga priser, tillgången på billigare substitut i form av snus och obeskattade, företrädesvis smugglade, cigaretter samt en underliggande efterfrågeminskning driven av inkomstelasticitet. Den minskade cigarettkonsumtionen i beror alltså till stor del på ett förändrat beteende där konsumenter övergår till den illegala marknaden eller till andra tobaksprodukter. har snuskonsumtionen och snusmarknaden vuxit i en högre takt än skatteintäkterna från snus eftersom beskattningen är viktbaserad till skillnad från cigaretter där beskattningen huvudsakligen görs per cigarett. Snustillverkarna har, som ovan konstaterats, minskat vikten på tobaken i produkten, vilket innebär att tobaksskatten minskar. KPMG konstaterar att en högre andel av skatteintäkterna måste tas från andra mindre priskänsliga produkter, dvs. snus, om de nuvarande tobaksskatteintäkterna ska bibehållas . Den inkomstmaximerande skattesatsen förefaller enligt studien ha överstigits. I studien konstateras att det saknas aktuella skattningar av egenpriselasticiteten för tobaksprodukter i . KPMG menar att elasticiteten har haft en stigande trend och att den nu ligger på en sådan nivå att högre beskattning och därmed pris riskerar att minska skatteintäkterna markant. använder sig sålunda av en alltför låg priselasticitet i beräkningskonventionerna. Skattningen har gjorts på samma sätt som motsvarande beräkningar avseende cigaretter. KPMG menar att elasticitetsberäkningar för snus och cigaretter är missvisande.81 Resultaten skiljer sig åt beroende på flera orsaker, bl.a. att konsumtionen beräknas per capita till skillnad från den totala konsumtionen och att prisförändringen beräknas utifrån konsumentpris i stället för förändringar i skattenivåer. KPMG menar vidare att betydelsen av kalender- och hamstringseffekter överskattas eftersom elasticiteten har beräknats som ett genomsnitt . Tjänstemän vid anser att trots att beräkningskonventionerna är partiella82 och därmed inte beaktar andra dynamiska beteendeeffekter, t.ex. substitution mellan olika alkohol- och tobaksprodukter, ger beräkningskonventionerna en god approximation av en åtgärds offentligfinansiella effekt på framför allt kort- eller medellång sikt. Det är enligt viktigt att inte komplicera beräkningskonventionerna i alltför hög utsträckning. Grundantagandet är att fasta priser och volymer föreligger. När det gäller beräkningskonventionerna för alkohol och tobak menar man att förklaringsvärdet inte kommer att öka i tillräckligt hög utsträckning för att det ska motivera ytterligare avsteg från de statiska beräkningarna.83 81Se kap. 5.4.2. 82De offentligfinansiella effekterna beräknas separat för varje enskild åtgärd. 83Regeringskansliet (2015) och intervju med . 6 SYNPUNKTER PÅ BERÄKNINGSKONVENTIONERNA Generellt utgör statiska beräkningar en god approximation av en offentlig- finansiell effekt på kort och medellång sikt. I den mån beteendeeffekterna mot- svaras av substitution mellan olika varor och tjänster med liknande beskattning torde felskattningen vara begränsad. Vid konsumtionsskatter på varor med högt skatteinnehåll tenderar den offentligfinansiella effekten dock att överel- Detta korrigeras genom att man gör undantag vid förändrade skatter på just alkohol, tobak och energiskatter där viss förändring i beteende bedömer att de elasticiteter som används vid beräk- ningar av offentligfinansiella effekter av ändrade regler är väl avvägda och att beräkningarna därför ger en god approximation av budgeteffekten för införan- Förändringar av elasticiteter görs då nya vedertagna studier kan påvisa att elasticiteterna har förändrats. –2014 användes kors- elasticiteten 0,5 som elasticitet i beräkningskonventionen för alkohol. ringen gjordes efter diskussion med olika parter och eftersom referensen till korselasticitet och inte egenpriselasticitet orsakade onödig förvirring.85 delar inte /bedömning av utfall av ökade skatteintäkter vid de senaste punktskattehöjningarna på ci- garetter och snus. Förutsatt att det endast är skattehöjningen som påverkat skattebasen har snusskattehöjningarna varit mer effektiva i betydelsen att de ger svagare beteendeeffekter än cigarettskattehöjningarna.86 I makroekonomiska analyser och prognoser tas hän- syn till effekter på aktivitetsnivån i ekonomin och andra beteendeförändringar. I dessa görs alltså en samlad bedömning av effekterna av ett skatteförslag. Förändringar mellan åren kan bero på flera saker, såsom makrobild, utfalls- korrigering, beteendeförändringar eller regeländringar. När det gäller alkohol och tobak kan prognoserna ta hänsyn till beteendeförändringar hos konsumen- terna, t.ex. minskad konsumtion som är ett resultat av en pågående hälsotrend, som därmed påverkar efterfrågesidan. Detta innebär att i viss utsträckning tar hänsyn reforms långsiktiga effekter. som används kan därför enligt betraktas som delelastici- teter, dvs. avsikten är inte att elasticiteterna ska fånga upp alla beteendeför- ändringar som kan förknippas med konsumtionen av en vara.87 Elasticiteten utgör en delelasticitet av egenpriselasticiteten och ska spegla substitution mellan registrerad och oregistrerad konsumtion. I beräkningskonventioner, som tas fram av skatte- ekonomiska enheten, beaktas varken hamstringseffekter eller kalendereffek- betonar att eventuella hamstringseffekter eller kalen- dereffekter hanteras inom ramen för den ordinarie prognosverksamheten. gnosen görs på helår, och därefter månadsfördelas prognosen enligt ett genom- snitt av de senaste årens månadsfördelning. När utfallen sedan kommer kan 86 intervju och mail . 87 (2015), intervju med och mejl 2015- 6 SYNPUNKTER PÅ BERÄKNINGSKONVENTIONERNA eventuella justeringar göras i prognosen om exempelvis december månad varit ovanligt stark eller svag. får 12 utfall och gör 5 prognoser per år.88 7.1 Skatteintäkter från alkohol- och tobaksbeskattningen I tabellerna nedan redovisas intäkterna från alkohol- och tobaksskatter för åren 2003–2014. redovisas skatterna kassamässigt, men används periodiserad redovisning, vilket innebär att skatterna redovisas under det inkomstår de avser. Skatteintäkterna redovisas exklusive intäkter från mervärdesskatt.89 Tabell 18 Alkoholskatter 2003–2014 (mnkr) Källa: (2015), s. 207. Skatteintäkterna från tobaksskatt följs inte upp per varuslag. Uppgifter om de olika tobakskategorierna finns endast att tillgå när det gäller den deklarerade skatten (nettoskattefälten i deklarationerna). Siffrorna blir därmed inte direkt jämförbara, eftersom debiteringar är grunden för intäktssiffrorna men det i deklarationen är en viss eftersläpning, t.ex. deklareras december månad vanligtvis i februari året efter. I tabellen nedan har därför antagits att andelen totala skatteintäkter per tobaksslag är densamma som för de totala skatteuppgifterna som hämtas ur deklarationerna.90 Ett problem med uppgifterna avseende tobaksskatter är att omprövningar, t.ex. när ett företag har upptäckt att de redovisat fel och skickar in en rättelse eller när gör kontroller och ändrar, endast görs av den totala tobaksskatten och inte för varje varuslag. Det innebär att det inte går att få fram uppdelade uppgifter med 100-procentig säkerhet.91 Tabellen nedan visar intäkterna från tobaksskatter, dels totalt och dels per tobaksslag beräknat utifrån den deklarerade skatten. Tabell 19 Tobaksskatter 2006–2014 (mnkr) Källa: (2015), s. 207 och underlag från avseende uppdelningen per tobakskategori och 2014. Tabell 20 Exempel på olika alkoholpriser 2014 Spritpris (, 40 ml, 5,2 volym% Källa: (2014), s. 208. Tabell 21 Exempel på tobakspris för ett cigarettpaket 2014 Källa: (2014), s. 209. 91 Se kap. 1.3.2. 8 Differens mellan bruttoeffekt, prognos och utfall I detta kapitel analyseras skillnaden i skatteutfall mellan å ena sidan faktisk förändring i skatteuppbörden och beräknad bruttoeffekt och å andra sidan faktisk och prognostiserad förändring av skatteintäkter.92 Efter en inledande definition av vissa grundläggande begrepp beskriver nedanstående tabeller utfallet de år skatteförändringar har trätt i kraft för alkohol respektive tobak. Den beräknade förändringen i skatteintäkter till följd av en regeländring som redovisas i tabellerna nedan är bruttoeffekten som har beräknats med beräkningskonventionerna. Beräkningskonventionerna bortser vanligtvis från eventuella beteendeeffekter somkan påverka efterfrågade och utbjudna kvantiteter. Ett undantag från ett sådant statiskt tillvägagångssätt görs för alkohol och tobak där skatteförändringar förväntas leda till substitution mellan oregistrerad och registrerad försäljning som den totala konsumtionen hålls . betonar att skillnaden mellan skatteutfall och beräknad bruttoeffekt enligt beräkningskonventionen kan bero på många olika faktorer. Prognostiserad förändring av skatteintäkter Som framgår ovan tar hänsyn till effekter på aktivitetsnivån i ekonomin och andra variabler i de makroekonomiska analyser och prognoser som görs vid beräkningen av den offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster. I tabellerna nedan redovisas den prognostiserade förändringen av skatteintäkterna. Denna kan sedan jämföras med de beräknade effekterna som beräknas med hjälp av beräkningskonventionerna. Det är viktigt att särskilja effektberäkningarna i beräkningskonventionerna från prognosberäkningarna som görs rörande skatteintäkterna. De förra beräkningarna visar enbart förändringen till följd av en skatteförändring, medan de senare beräkningarna också kan ta hänsyn till t.ex. förändrad makrobild, andra variabler och beteendeförändringar. 92 Se kap. 1.3.2. 8 DIFFERENS MELLAN BRUTTOEFFEKT, PROGNOS OCH UTFALL Faktisk förändring av skatteintäkter Därefter redovisas den faktiska förändringen i skatteintäkter från alkohol- och tobaksbeskattningen, exklusive statens intäkter från mervärdesskatt.93 inkomstuppgifter är hämtade från ESV. Förändringen i statens skatteintäkter jämförs med de år som bruttoeffekten eller den prognostiserade förändringen av skatteintäkterna avser. Förändringen i statens skatteintäkter jämförs med bruttoeffekten eller prognosen det år som skattehöjning beslutades. Ingen jämförelse har således gjorts med de uppdaterade prognoser som görs efterföljande budgetår. Skillnad mellan faktisk förändring av skatteintäkter och bruttoeffekten samt prognostiserad förändring av skatteintäkter Slutligen beräknas skillnaden i skatteutfall mellan å ena sidan faktisk förändring av skatteintäkter och beräknad bruttoeffekt som baseras på beräkningskonventionerna och å andra sidan faktisk och prognostiserad förändring av skatteintäkter. 93 Se kap. 7. 8 DIFFERENS MELLAN BRUTTOEFFEKT, PROGNOS OCH UTFALL Tabell 22 Tobaksskatter – Skillnad i skatteutfall mellan beräknad och faktisk förändring av skatteintäkter 2006– 2015 (mnkr) ningskonvention (A) varav: cigaretter, rök- täkter (B) av skatteintäkter (C) varav: cigaretter, rök- 8 DIFFERENS MELLAN BRUTTOEFFEKT, PROGNOS OCH UTFALL Skillnad mellan faktisk förändring av skatteintäkter och bruttoeffekten (C)- varav: cigaretter, rök- skatteintäkter (C)- Källa: Statistik från , budgetpropositioner för de aktuella åren samt egna beräkningar. 2015/16:RFR8 8 DIFFERENS MELLAN BRUTTOEFFEKT, PROGNOS OCH UTFALL Tabell 23 Alkoholskatter – Skillnad i skatteutfall mellan beräknad och faktisk förändring av skatteintäkter 2008–2010 (mnkr) konvention (A) Totalt (exkl. sprit och mellan- skatteintäkter (B) Totalt (exkl. sprit) Faktisk förändring av skatte- intäkter (C) Totalt (exkl. sprit) varav sänkning av vinskatt varav höjning av ölskatt Skillnad mellan faktisk föränd- ring av skatteintäkter och bruttoeffekten (C)–(A) Skillnad mellan faktisk och skatteintäkter (C)–(B) Källa: Statistik från , budgetpropositioner för de aktuella åren samt egna beräkningar. 8 DIFFERENS MELLAN BRUTTOEFFEKT, PROGNOS OCH UTFALL 2015/16:RFR8 Tabell 24 Alkoholskatter – Skillnad i skatteutfall mellan beräknad och faktisk förändring av skatteintäkter 2014–2015 (mnkr) Bruttoeffekt – beräkningskonvention (A) öl, vin och övrigt Prognostiserad förändring av skatteintäkter öl, vin och övrigt Faktisk förändring av skatteintäkter (C) öl, vin och övrigt Skillnad mellan faktisk förändring av skatte- intäkter och bruttoeffekten (C)–(A) öl, vin och övrigt Skillnad mellan faktisk och prognostiserad för- ändring av skatteintäkter (C)–(B) öl, vin och övrigt Källa: Statistik från , budgetpropositioner för de aktuella åren samt egna beräkningar. En närmare analys av utfallet av tobaksskattehöjningarna –2014 visar att det absoluta medelfelet var ca med prognos över förändringen av statens intäkter. Det kan noteras att det genomgående gjordes en överskattning av skatteintäkterna från tobak . Närmare bestämt gjordes en överskattning av skatteintäkterna för sju av de åtta budgetåren. Medelfelet med prognosberäkningen för alkoholskattehöjningen som trädde i kraft och de två följande åren var . Beräkningen underskattade hur mycket alkoholskattehöjningen som trädde i kraft skulle inbringa i ökade skatteintäkter. Differensen mellan förändringen i skatteuppbörden och den prognostiserade förändringen av skatteintäkterna för skattehöjningen 2014 var ca –, dvs. det gjordes en överskattning av hur mycket alkoholskatteintäkterna skulle förändras. 9 Illegal hantering av punktskattepliktiga produkter är den statliga myndighet som ansvarar för att kontrollera flödet av varor in i och ut ur , bidra till ett säkert samhälle och säkerställa konkurrensneutral handel. En punktskattehöjning på alkohol och/eller tobak skapar incitament att ta in dessa produkter (resandeinförsel och smuggling) från länder som har lägre beskattning.94 Risken för bl.a. smuggling har också påtalats av flera remissinstanser, bl.a. och , i samband med de punktskattehöjningar som har gjorts . 9.1 Beslagsstatistik av alkohol och tobak Nedanstående två tabeller visar beslagsstatistik av alkohol och tobak uppdelat på olika produkter för perioden –2014. Tabell 25 Alkoholbeslag av , 2000–2014 94 Där ingen annan källa anges har information om smuggling av alkohol och tobak hämtats från (2011) och telefonintervju med . 9 ILLEGAL HANTERING AV PUNKTSKATTEPLIKTIGA PRODUKTER 2015/16:RFR8 9 ILLEGAL HANTERING AV PUNKTSKATTEPLIKTIGA PRODUKTER Tabell 26 Tobaksbeslag av , 2000–2014 Snus (kilo) 9 ILLEGAL HANTERING AV PUNKTSKATTEPLIKTIGA PRODUKTER kategoriserar smuggling av alkohol och tobak som smuggling av skrymmande varor, eftersom de i större partier måste smugglas i t.ex. lastbilar eller containrar. Detta förutsätter, förutom goda ekonomiska resurser och en väl fungerande organisation, mycket goda kunskaper om hur den legala internationella handeln fungerar, kunskap att driva företag och väl fungerande logistik. Den illegala handeln med alkohol och tobak i kan delas upp i tre delar: storskalig smuggling, frekvent illegal införsel och skattebrott.95 Anpassningen av den svenska alkoholpolitiken har som en följd av det svenska EU-medlemskapet, som tidigare konstaterats, inneburit höjda införselkvoterföralkoholdrycker.Friinförselavalkoholdryckerförpersonligtbruk gäller för resor inom EU. gällde att graden av organiserad brottslighet ökade ju längre söderut i landet man befann sig. I de mellersta och norra delarna av förekom vanligtvis endast mindre nätverk.96 förekommer däremot illegal alkoholhantering i hela landet.97 Beslagen av sprit minskade från ca 2003 till knappt 2004. Jämfört med minskade belagen av sprit 2004 till . I samband med de nya införselkvoterna kan konstateras att beslagen av både vin och alkoläsk samt starköl dock ökade kraftigt. Det skedde nästan en fördubbling av beslagen för bägge kategorierna . Som framgår av tabellen förekommer relativt stora skillnader i beslagsstatistiken för alla alkoholdrycker –2014. beslagsstatistik visar att mängderna omhändertagen och beslagtagen alkohol totalt sett ökade jämfört med . Beslagen av starköl samt vin och alkoläsk ökade medan en minskning noterades för sprit. Alkoholskatteförändringen som trädde i kraft då vinskatten sänktes ochölskattenhöjdesförefallerintehapåverkatsmugglingeninågonnämnvärd utsträckning. Faktum är att tullens beslag av alkohol minskade för vin och starköl, medan en mindre ökning av beslagen kan konstateras när det gäller sprit. menar att det var vanligt förekommande med smuggling av stora kvantiteter alkohol. De höjda införselkvoterna medförde att den illegala införseln av alkohol domineras av frekvent införsel av lagliga ransoner som införskaffas legalt, framför allt i . Därutöver förekommer det punktskattebedrägerier, dvs. att företag underlåter att redovisa punktskatter vid hanteringen av alkohol. konstaterar att smugglingen av alkohol i stort sett följer samma mönster –2015, även om internetförsäljningen av alkohol till framför allt de norra delarna av landet har ökat relativt kraftigt i omfattning . menar att ett antal större beslag av alkohol kunde vara en indikation 95Skattebrott innebär att alkohol- eller tobaksskatt inte redovisas vid försäljningen från grossist till detaljist. 9 ILLEGAL HANTERING AV PUNKTSKATTEPLIKTIGA PRODUKTER på en återgång till en storskalig smuggling av alkohol. perioden –2014 förefaller inte bekräfta denna farhåga. konstaterar att andelen oregistrerad konsumtion av cigaretter i förhållande till den totala konsumtionen varierar stort mellan olika undersök- Det föreligger också en stor osäkerhet när det gäller hur stor del av den totala konsumtionen som utgörs av illegala cigaretter.98 konstaterar att både är mottagarland och transitland av smuggelcigaretter. beslutade att sänka cigarettskatten 1998 med motiveringen att den tidigare cigarettskattehöjningen 1997 innebar alltför stora prisskillnader jämfört med andra länder, vilket skapade incitament till en kraftig ökning av cigarettsmugglingen.99 Cigarettsmugglingens omfattning blev betydande i först efter den kraftiga skattehöjningen 1997.100 beslagtog vidare knappt 47 miljoner cigaretter , vil- ket var mer än en fördubbling jämfört med året innan. cigaretter har inte legat på en sådan hög nivå . tobak minskade emellertid för övriga tobaksprodukter.101 menar att en förklaring till varför det skedde en minskning av antalet beslagtagna cigaretter efter toppnoteringen 2010 är att illegal tobak i högre utsträckning produceras inom EU, s.k. illicit whites, och att det sker färre och inte lika stora leveranser från Kina.102 Beslagen av cigaretter varierade kraftigt 2000–2014, vilket kan förklaras av att tullen gjorde ett eller flera större beslag. Falska cigaretter tillverkade i utgör ett stort problem inom EU, inklusive , och har ett flertal stora beslag gjorts. gjordes med cigaretter med ursprung i . , som framgår av tabellen ovan, låg beslagen av cigaretter på ungefär samma nivå i början som . Detta beror, enligt , sannolikt på att relativpriset på svenska cigaretter är relativt måttligt jämfört med många andra länder. Större delen av de cigaretter som frekvent förs in illegalt i , dvs. partier från några hundra cigaretter upp till drygt 100 000 cigaretter, har ur- sprung från och eller köps ombord på färjor som trafikerar menar att gemensamt för samtliga tillvägagångssätt för denna smuggling är att den görs vid upprepade tillfällen och att flera mindre partier förs in . Smugglingen görs med personbil och som gång- passagerare på färja eller busspassagerare. En stor del av denna cigarettsmugg- ling görs av grupper som omfattar ca 10–20 personer vardera och som reser med hjälp av gångpassagerare med färjorna från t.ex. till Stockholms- menar att det har blivit vanligare med skattebedrägerier 98Se avsnitt 4.2. 1997/1998:150. 100Telefonintervju med och , och (2013). 101http:///nyheter/nyhetsarkiv/nyheter/pressmeddelandetullverketsbelags- statistik2014.5.26b0417114a365251a92b46a.html 102 , och (2013). 9 ILLEGAL HANTERING AV PUNKTSKATTEPLIKTIGA PRODUKTER när det gäller underlåtelse att redovisa punktskatt för cigaretter, dvs. skatt betalas inte för punktskattepliktiga varor när de lämnar ett skatteupplag. Skatten på snus har höjts relativt kraftigt . /menar att andelen oregistrerad snuskonsumtion underskattas. Denna slutsats baseras på deras egna försäljningsdata och kännedom om marknaden för snus. Detta har, enligt , skapat förutsättningar för en svart marknad i , och beslagen ökade kraftigt . Som framgår i tabellen ovan fortsatte beslagen att öka , men därefter har det skett en kraftig minskning av snusbeslagen. Detta beror sannolikt på att /införde taxfreemärkning på hela sortimentet som säljs i taxfreebutiker under 2013.103 De två huvudsakliga tillvägagångssätten att smuggla snus består av dels fiktiv export från till ett land utanför EU, dels organiserade inköp på färjorna från till och . Smugglingen via färja görs med hjälp av ett stort antal individer som var och en köper en maximal legal ranson snus som de sedan för i land. 9.2 Kartläggning av arbete och förbättrad samverkan för att förhindra illegal hantering av punktskattepliktiga varor Regeringen har gett , , och i uppdrag att kartlägga hur arbetet med att förhindra illegal hantering av punktskattepliktiga varor bedrivs av de olika myndigheterna samt analysera hur samverkan kan förbättras. Särskilt fokus ska läggas på storskalig, frekvent eller organiserad brottslighet. Denna del av uppdraget ska redovisas till . Myndigheterna ska vidare utvärdera och redovisa effekterna av vidtagna åtgärder i det operativa arbetet samt kvantifiera effekten av åtgärderna när det gäller smuggling och illegal hantering av dessa varor.