rfr · H30WRFR25 · 2016-01-01 00:00:00 — Just när det gäller möbelföretaget räknade vi att värdet av de ärenden som fanns hos oss uppgick till 1,4 miljoner. Räknar jag ihop alla visningar på nätet och räknar ut en snittsumma rörde det sig om 90 miljoner på den svenska delen. Man måste ha ett helhetsbegrepp här. (KD): Jag ska ta upp något av det som nämnde. Det är en fråga som faktiskt kan gälla liv eller död. Det är just detta med läkemedel. Vi människor har ju en tendens att vilja handla till de lägsta priserna, och det är kanske inte alltid de bästa produkterna. handlar vi gärna via nätet. En fråga är då: Hur ser det ut på den här marknaden med förfalskade läkemedel för del? Jag har förstått att det finns en Europarådskonvention, Medicrime Convention, som handlar om att man ska betrakta brott mot läkemedelslagstiftningen som just ett brott. Det finns också ett EU- direktiv, Falsified Medicines Directive, som syftar till att motverka olagliga läkemedel. Såvitt jag förstår har inte ratificerat den här konventionen. Det vore naturligtvis bra om vi gjorde det. Hur ser det ut för de länder som har ratificerat konventionen? Har de lyckats att fånga de kriminella nätverk som sysslar med den olagliga handeln av läkemedel? , : Jag kan inte svara på den frågan eftersom vi inte jobbar med den lagstiftningen, men jag kan berätta hur vi agerar om vi får besked om att det säljs läkemedel eller hälsokost. Vi tipsar varandra. Det är det som är så bra med det nätverk som jag nämnde. Om någonting har hänt och konsumenter vänder sig till oss ber vi dem att skicka produkten till oss. Sedan har jag en kontaktperson på som vi samarbetar med. Får vi reda på någon olaglig marknadsföring tipsar vi STENOGRAFISK UPPTECKNING FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN självklart de andra enheterna inom . Det är ett steg i det här Men är expert på dessa frågor, om du är intresserad. , : Vi från Polisen sitter med i Medicrime- kommissionen tillsammans med bland annat Polisen, Tullen och Läkemedels- Vi ser ur enforcementperspektivet på detta hur vi ska tillhandahålla den Historiskt sett har det – då jag började inom – inte gjorts en enda anmälan från läkemedelsbranschen över huvud taget. Med den nya lagstiftning som förhoppningsvis kommer att gå igenom får vi helt enkelt ta nya tag mot förfalskade olagliga mediciner. En del av dessa ärenden kommer att hamna hos både tull och polis. Därefter får man se vad är ju den myndighet som ska kontaktas. medelsverket som äger arbetet med från enforce- Ni kan alltså prata med . Justitie- och migrationsminister (S): Jag vill bara tillägga att vi bereder frågan om Medicrimekonventionen. Utöver det kan man redan på lite kortare sikt vidta ganska konkreta åtgärder. Ett sådant exempel är arbe- tet med att märka säkerhetsdetaljer på läkemedel, det vill säga att man förser alla receptbelagda läkemedel med en särskild kod som gör att man kan följa läkemedlet genom hela kedjan och var det kommer ifrån. Det syftar till att se till att det inte kommer in illegala läkemedel i den legala handels- och distri- Detta gör tillsammans med ett antal andra EU-länder, så det pro- jektet är redan igång. , : Det finns också ett annat projekt som vi och Tullen ingår i som referenter, och det är . hur säkra läkemedelsförpackningar är ur förfalskningssynpunkt. (S): gjorde jag tillsammans med Tullen ett studiebesök på för att se inströmningen av piratkopior. Det var mycket kläder och läkemedel som beslagtogs. Mycket av detta kom från länder utanför EU. Vi kan göra mycket med svensk lagstiftning och EU- Men jag vill fråga justitieministern hur man jobbar mot de län- der som piratkopior av till exempel kläder kommer ifrån. ringen för att stävja det? Justitie- och migrationsminister (S): Som jag nämnde i mitt anförande har vi lagt fram förslag om en ny lagstiftning som riks- dagen har ställt sig bakom. Lagstiftningen kommer att träda i kraft . STENOGRAFISK UPPTECKNING FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Då blir det lättare att stoppa piratkopior som anträffas i och också att förstöra dem. Det är ett resultat av ett arbete som har skett på EU-nivå, men där har vi från svensk sida gått fram för att sätta stopp för detta. Utöver det är det en stående regel att när vi träffar representanter för länder där vi vet att detta är ett problem – jag nämnde och i mitt anförande – tar vi upp dessa frågor. Det handlar om att fortsätta att jobba väldigt aktivt på regeringsnivå. Det finns också olika former av myndighetssamverkan på nationell nivå. Men det är väldigt viktigt att vi fortsätter att lyfta detta i de internationella sammanhang där vi vistas. (M): Jag tänker uppehålla mig vid upphovsrätten. Som ordförande i kulturutskottet är jag väldigt glad över att panelen har lyft upphovsrättens betydelse som affärsverktyg. Det argumentet används väldigt ofta när det handlar om patent. Men när vi sedan pratar om upphovsrätt kan man ibland få intrycket av att böcker skrivs, musikverk skapas och filmer görs av idealism. Det är ett stort problem att man inte klarar att skilja ett konstnärligt verk från en konstnärlig produkt. Tyvärr har samma synsätt ofta gällt konsumenten. Man eftersträvar en välvilja från konsumenten att göra rätt för sig och att vilja betala medan det egentligen också handlar om en plikt att göra rätt för sig och betala för det som man konsumerar. I den politiska diskussionen talar man ofta om frivilliga överenskommelser. Det ser man också exempel på i den filmproposition som justitieministern nämnde, där det inte finns ett enda skarpt förslag på upphovsrättsområdet, utan den handlar enbart om frivilliga överenskommelser. Den första av mina frågor riktar sig till . Det handlar om konsekvenserna för filmindustrin med den lagstiftning som finns . Där det handlar om att möta konsumenter kan politiken inte lösa allt. Jag undrar om han kan utveckla branschens egna strategier när det handlar om att bemöta den här typen av problematik. Min andra fråga riktar sig till justitieministern. Jag vill tacka för löftet om grovt upphovsrättsbrott. Det var efterlängtat. Men problemet är ju att när produkten och konsumenten blir teknikneutral är lagstiftningen inte teknikneutral. Då undrar jag vilka initiativ som justitieministern avser att ta för att få en teknikneutral upphovsrättslagstiftning på plats. , Film- och : Vi förordar en fyrfaldig process som måste löpa parallellt. Den första är att vi måste stödja lagliga alternativ som ledamoten här pekade på. Det är oerhört viktigt att de lagliga alternativen kan blomstra och erbjuda bra tjänster. Där tycker vi att det bara blir bättre och bättre. STENOGRAFISK UPPTECKNING FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN De svenska filmarbetarna kan inte konkurrera med gratistjänster. få några mål mat och i bästa fall kunna betala hyran. också måste investera i kommande projekt. Något annat vore ett reptrick. är viktigt att det sker en utveckling där. Sedan handlar det om rättsliga åtgärder som har ventilerats . det viktigt att regeringen är handlingskraftig och inte gömmer sig bakom EU. Det finns andra länder i unionen som har kommit längre, så det är jätteviktigt att det arbetet är kraftfullt. Det gäller också information till skolor. Vi vet att lärarna är i skriande be- hov av information och undervisning. Vi för en ständig dialog med den sek- Det fjärde benet är samverkan med mellanhänder, med internet- Det finns ett stort företag som heter där staten äger en be- Där rör man sig inte en tum. Man har aldrig varit intresserad av samverkan, och det måste ändras. Det pågår nu rundabordssamtal som enbart ska handla om frivilliga åtgärder. Vi är lite oroliga för att det ska bli ett slag i Man måste nog ha en lite bredare palett. Alla fyra processer måste ske Man kan inte vänta på någon av dem. Då kommer vi nog att kunna halvera piracyn i på – låt oss säga – Justitie- och migrationsminister (S): Det lät optimistiskt, men det är klart att vi kan försöka att dra i samma riktning. diskutera vilka åtgärder som man önskar vidta. Den fråga som ställer handlar ju om teknikneutralitet. jag förstår rör det sig om synen på streamning kontra nedladdning. ligger det hur man tolkar ett EU-direktiv. Det har tolkats på ett sätt i en del länder och på ett annat sätt i andra länder. ligger, som jag sa i mitt anförande, hos för avgörande. Jag vill inte föregripa den Vi skulle naturligtvis kunna hamna i ett läge där vi inleder med en lag- Men jag vill gärna avvakta processen innan vi vidtar några ytterligare Men streamning är ju ett bekymmer att utreda, även om jag förstår själva Det är ett grundläggande bekymmer om man skulle gå den vägen att få fram några fällande domar. I , där man har en sådan ordning, har man inte sett några fällande domar alls, därför att det är så pass svårt att hantera. Men jag utesluter det förstås inte, utan jag av- vaktar tolkning av direktivet. (C): Jag har en fråga till PRV. Ni har ju fått regeringens upp- drag att kartlägga privatkopieringen. Jag undrar om du skulle kunna berätta lite mer om hur ni tänker göra det. STENOGRAFISK UPPTECKNING FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN , PRV: Vi har inte kommit så jättelångt i planeringen med tanke på att vi fick uppdraget . Men vi kommer givetvis att involvera alla aktörer som finns och göra arbetet tillsammans med dem. Det första som vi ska göra är att titta på hur det egentligen ser ut. Det finns många undersökningar och mycket statistik. En del kanske inte alltid är gjorda av neutrala aktörer. Det är viktigt att se vad statistiken som finns betyder. Ut- ifrån detta ska det upprättas någon typ av handlingsplan tillsammans med aktörerna för att se hur vi kan adressera den här frågan. Det är en komplex fråga, det ska man veta. Om man pratar om de här frågorna på fel sätt kan det i stället få motsatt verkan, det vill säga att folk blir ännu mer intresserade av att ladda ned illegalt, och det är ju inte det som är syftet. Vi måste arbeta noga tillsammans med de olika aktörerna för att se hur vi ska angripa detta. (V): Fru ordförande! Jag måste börja med att säga: Den moderna tekniken slutade jag att lita . Jag vevade en telefon som jag hade hemma och ringde till kompisen. Vi skulle göra lite hyss. Men jag hann knappt ut från dörren så åkte vi fast, för hon som satt i grannbyn i telefonväxeln läckte. Då slutade jag lita på den tekniken. Men jag har en fråga till statsrådet. Det gäller yrkesverksamma kulturskapare. Även när det gäller lagliga verksamheter på nätet är det få kulturskapare som har en rimlig utdelning av den växande digitala ekonomin, trots att det är kulturskaparnas arbetsresultat som avgör det attraktiva innehållet, som efterfrågas. En omfattande förmögenhetsöverföring äger rum från upphovspersoner och utövare till ägare av digitala plattformar där den här delningen sker. Frågan är hur vi ska lösa detta. Justitie- och migrationsminister (S): För att du över huvud taget ska kunna få spridning på dina verk måste du ha någon som förmedlar dem, oavsett om det är musik, film eller något annat som du håller på med. I en marknadsekonomi får du ofta köpa de tjänsterna eller se till att få hjälp från olika branscher. Det är inte svårare än så. Men när du väl finns där och har spridning på dina verk, har gjort något, då är det viktigt att du har möjlighet att få betalt för det. Vi har ett system för det när det gäller musik, film och annat. Det handlar om att det måste finnas en stark lagstiftning i botten för att se till att rättigheterna skyddas. Annars kommer alla att förlora på detta, både kulturarbetarna och dem som förmedlar de här tjänsterna. (L): Fru ordförande! Tack, panelen, och även deltagande besökare! De länder som framgångsrikt har lyckats möta problemet med piratkopiering har genomfört en kombination av åtgärder: självreglering i näringslivet och STENOGRAFISK UPPTECKNING FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN informationsinsatser, som PRV har varit inne på, men även lagstiftning som värnar och stärker upphovsrätten, för att exempelvis möta utmaningarna med Min fråga är riktad till justitieministern och gäller lite grann det som var inne på tidigare. Vi vet att regeringen har initierat rundabordssamtal, vilket i grunden är bra. Men min fråga till justitieministern är: Varför har man i de PM och de direktiv som vi har fått del av uttryckligen uteslutit lagstiftnings- Justitie- och migrationsminister (S): Precis som jag sa i mitt inledningsanförande tror jag att vi måste använda oss av alla vägar: in- formation och kunskap samt vässa de brottsbekämpande verktyg som vi har – men också lagstiftning. Som jag öppnade för i mitt inledningsanförande vill jag gärna titta på frågan om immaterialrättsintrång och att införa ett grovt brott, just därför att den utveckling som har skett och fortsätter att ske innebär att det blir ett allt större problem och att det är stora värden som är på spel. Vad jag säger är alltså att lagstiftning och rättsliga verktyg är på bordet också från regeringens sida. Det finns två frågeställningar som är utestående och som fortfarande ligger Den ena handlar om streamning, och den andra handlar om Vi får avvakta ett tag tills de rättsliga processerna är fär- Men vi utesluter inte längre några lagstiftningsåtgärder. (KD): Jag tänkte vända mig till . seminarier om det svenska innovationssystemet som jag och Krist- demokraterna har här i har vi fått fram en mängd idéer, förslag och Det handlar bland annat om dem som vill söka patent och skydd för sina immateriella rättigheter i ett tidigt skede av sina företag. Jag tänker så här: , liksom alla andra företag och orga- nisationer, vill väl gärna ha medlemmar även framöver. Jag tror att detta är en allt viktigare fråga, både i tidiga skeden men också i utveckling av företag. dag finns det inte möjlighet att söka projektstöd, och många vill inte heller satsa pengar, kapital och investeringar på just den här typen av patent och så- dant som faktiskt behövs för att kunna komma vidare med sina idéer. finnare kommer inte vidare i produktion eller kan ens göra prototyper och så vidare, och om det handlar om andra typer av verksamheter kanske man måste söka patent och göra akademiska dokument, och det stämmer liksom inte över- ens beträffande tajmningen. Hur ser på de här frågorna? Jag antar att ett av syftena med organisationen är att öka antalet företag och förutsättningarna för det. , : Tack för frågan! Det är en ganska stor fråga – hur vi får fler och växande företag, speciellt innovativa sådana. förstås en av vår organisations viktigaste frågor. STENOGRAFISK UPPTECKNING FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN I en tidig fas i ett företag är flera faktorer viktiga. Det kan vara tillgång till kapital, know-how och annat. Men när man sedan har utvecklat en produkt eller en tjänst kommer de immaterialrättsliga frågeställningarna in: Ska vi söka patent? På vilket sätt ska vi skydda våra tillgångar? Hur ska vi agera vid eventuella intrång eller eventuella tvister? Hur mycket tid ska vi lägga på detta? Många små och även medelstora företag har problemet att man kanske inte har någon avdelning som arbetar med detta. Man har inte resurser till det, och det kan också vara en tröskel att söka den typen av rådgivning, speciellt om det är tidigt, innan en eventuell tvist har inträffat. Det är svårt att generalisera över alla branscher. I en varumärkesintensiv bransch, där man inte söker så mycket patent, kan det vara en viss typ av rådgivning som man behöver. Den kan vara väldigt initial, och sedan kan man sköta väldigt mycket själv. Men i en teknikintensiv industri, där företaget är beroende av kontinuerlig utveckling av produkter, måste man se över patent kontinuerligt, och då kanske man behöver teknisk rådgivning också. Det finns inget enhetligt svar om vad som exakt ska göras för alla branscher. Men jag tror att det är en kombination av att se över behoven hos speciellt små och medelstora företag, vad de efterfrågar vad gäller andra faktorer än bara lagstiftningsmässigt, tillgång till riskkapital och annat. Men det handlar även om hur de myndigheter som har olika stödåtgärder utformar dem. Där finns det en diskussion om vad till exempel PRV, och andra myndigheter gör. Den följer vi kontinuerligt, utan att jag kan säga att vi exakt vet var det ska landa. , PRV: Det är jättebra att den här frågan kommer upp, för det är en mycket viktig fråga. Det är många framför allt små företag som kämpar med den. En del av det uppdrag som PRV och har fått av regeringen innehåller också pengar i form av så kallade IP-checkar eller innovationscheckar, som håller i. Syftet med de checkarna är att ge möjlighet för just små företag att i tidiga skeden göra en utredning och analysera hur deras immateriella tillgångar ser ut eller kommer att se ut, för att sätta på plats en immaterialrättsstrategi. Det är alltså en del av det uppdrag som vi har fått. Sedan gäller det mycket att höja kunskapsnivån och förståelsen för att immaterialrätten inte är något speciellt. Ett eventuellt immaterialrättsligt skydd, som patent, är inget som ska ses som en isolerad händelse, utan det ska vara en del av hela den affärsstrategi som varje företag ändå måste ha för att kunna lyckas. Detta är ju bara en liten del av allt som behöver göras. Men det är också viktigt att se det som en del av helheten. Då vet vi att det är viktigt att jobba mot rådgivare och mot finansiärer, att de helt enkelt ställer krav på att företagen måste titta på även den här biten. Vi tror att det är vägen framåt, alltså mer information och kunskap så att alla förstår hur viktigt detta är. Och det ingår i vårt uppdrag. STENOGRAFISK UPPTECKNING FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Justitie- och migrationsminister (S): Jag tänkte just lägga till något om de uppdrag som PRV och har. De har fått i uppdrag att höja kunskapen hos svenska innovatörer om immateriella tillgångar. pengar i det uppdraget: . PRV har också fått i uppdrag att kartlägga upphovsrättsintrången i digital miljö i syfte att försöka minska de intrången. Man har också fått pengar från EU instanser för att arbeta har fått ett särskilt uppdrag för att ge företags- ekonomiskt stöd och strategisk rådgivning i de frågorna. Dessutom vill jag, när vi talar om riskkapital och hur man kan vidare- utveckla företagandet, peka på det jag sa i mitt inledningsanförande, nämligen att vi nu startar ett utvecklingsbolag för riskkapitalinsatser som heter Fond- invest och som också har pengar i den delen. Det pågår väldigt mycket, skulle jag vilja säga, både riktat mot myndig- heterna men också över budgeten från regeringens sida. Eftersom patentfrågan var uppe igen vill jag säga: Kom ihåg det stora vi gör när det gäller det enhetliga patentsystemet. betalade man för att få skydd i fyra länder, men med det nya patentsystemet kommer man att kunna få skydd i 22 länder. Det blir också en ny domstolsordning, som vi precis har Det är ganska stora förändringar som sker på det här området, och jag hoppas att de kommer att stärka patentinnehavarnas rättigheter och möjlig- heter att skydda sina patent. Ordföranden: så mycket. Då skulle jag vilja lämna över ordet till Hjälmered som är vice ordföranden i näringsutskottet för att summera och av- runda den här utfrågningen. Vice ordföranden: då mycket. Först vill jag på näringsutskottets vägnar rikta ett tack till alla i panelen, alla övriga deltagare som har kommit hit och alla som på andra sätt – via tv eller webb – har följt seminariet. Jag tycker att det har varit en mycket intressant förmiddag. Vi har fått fyl- liga och bra beskrivningar av immaterialrättens betydelse för värdeskapandet i den svenska ekonomin, för företagsamheten, för jobben – det lite bredare och större perspektivet och nyttan. Vi har också fått rätt bra beskrivet de nya möj- ligheter som kommer i en digital värld men också de utmaningar som följer i spåren av detta. Det har kommit till oss både skriftligen före seminariet och under semi- nariet en serie av konkreta förslag om lagändringar, informationskampanjer och mycket annat. En del i detta har vi pratat om: problem som kommer utifrån och in i landet med till exempel piratkopiering, som naturligtvis är ett stort Vi har också berört sådana frågor som den affärsstrategiska betydelsen, som är ett typområde som jag tror att vi måste diskutera politiskt väldigt mycket Det handlar om svenska företag som ska göra affärer i andra länder och hur man möter andra kulturer och de utmaningar som kommer i marknader i STENOGRAFISK UPPTECKNING FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN andra delar av världen. Det är till exempel kunskapsfrågor, bara för att nämna något. Ett syfte med en sådan här hearing är att sätta fokus på en viss fråga och få upp den i samhällsdebatten men också, ärligt talat, att vi som riksdagsledamöter ska lära oss mer. Jag tycker att panelen och frågorna har visat att vi har lärt oss mer. Det hela slutar i att vi utifrån våra politiska utgångspunkter måste ta intryck av alla de viktiga och kloka synpunkter som har kommit för att värna immaterialrätten, vilket jag tror egentligen är hela syftet politiskt brett att hantera utifrån näringsutskottets perspektiv med de möjligheter som det innebär men också med en del av de utmaningar som kommer i den digitala miljön. För att summera: Ett stort tack för att ni generöst har delat med er av er tid och kommit hit ! Bilder som visades av föredragshållarna under den offentliga utfrågningen Bilder som visade av , PRV BILAGA 1 BILDER SOM VISADES AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA BILAGA 1 BILDER SOM VISADES AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA BILAGA 1 BILDER SOM VISADES AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA BILAGA 1 BILDER SOM VISADES AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA BILAGA 1 BILDER SOM VISADES AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA BILAGA 1 BILDER SOM VISADES AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA Bilder som visades av , BILAGA 1 BILDER SOM VISADES AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA BILAGA 1 BILDER SOM VISADES AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA BILAGA 1 BILDER SOM VISADES AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA BILAGA 1 BILDER SOM VISADES AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA BILAGA 1 BILDER SOM VISADES AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA Bilder som visades av , Film- och TV- branschens samarbetskommitté BILAGA 1 BILDER SOM VISADES AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA BILAGA 1 BILDER SOM VISADES AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA BILAGA 1 BILDER SOM VISADES AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA Bilder som visades av , BILAGA 1 BILDER SOM VISADES AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA BILAGA 1 BILDER SOM VISADES AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA BILAGA 1 BILDER SOM VISADES AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA BILAGA 1 BILDER SOM VISADES AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA BILAGA 1 BILDER SOM VISADES AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA Bilder som visades av , EU- kommissionen BILAGA 1 BILDER SOM VISADES AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA BILAGA 1 BILDER SOM VISADES AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA Promemorior från inbjudna myndigheter och organisationer Promemoria från Com Hem PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA 2 BILAGA 2 PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA 2 BILAGA 2 PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA 2 BILAGA 2 PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA 2 BILAGA 2 PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA 2 BILAGA 2 PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA 2 BILAGA 2 PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA 2 BILAGA 2 PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA 2