eunbil · H30N44386E · 2016-01-01 00:00:00 — handelspolitik och EU:s inre marknad (UD HI) Rådet för utrikesfrågor (handel) 1.Godkännande av den preliminära dagordningen 2.Godkännande av A-punktslistan (lagstiftningsöverläggningar) Godkännande av A-punktslistan (icke lagstiftande verksamhet) Rådet kommer att diskutera agendan och arbetet i WTO efter den tionde ministerkonferensen i , som ägde rum . Kommissionen har presenterat ett förslag till prioriteringar för den sk. post-Nairobi agendan som EU:s medlemsländer får ge sina synpunkter på. EU:s prioriteringar ska därefter presenteras i samband med . Ett framgångsrikt multilateralt system är viktigt för att säkerställa en förutsägbar, fri och rättvis handel. Därför arbetar regeringen för att EU inom WTO ska inta en aktiv roll, och att post-Nairobi agendan ska reflektera moderna handelsflöden och svenska intressen, med frågor som kan ge meningsfulla resultat för handeln, inte minst för de fattigaste utvecklingsländerna. Regeringens prioriteringar för WTO-agendan post-Nairobi är minskat internstöd inom jordbruk, ett modernt regelverk för e-handel, minskade handelssnedvridande subventioner, och ökade möjligheter för utvecklingsländerna att integreras i världshandeln. Regeringen prioriterar även avslut av de två plurilaterala avtalen, tjänstehandelsavtalet och miljövaruavtalet , . 5.Förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) mellan och Förhandlingarna mellan och om ett handels- och investeringspartnerskap lanserades i marginalen till G8-mötet i . har 13 s.k. förhandlingsrundor genomförts, varav den senaste hölls i . Nästa förhandlingsrunda är planerad att hållas i . Ett avtal skulle ha stor betydelse för att stärka de transatlantiska relationerna såväl ekonomiskt som politiskt. Ambitionen är att avtalet ska vara både djupt och omfattande samt täcka alla viktiga aspekter av handel och investeringar. Båda parter är överens om att miljö-, djur-, livsmedels, säkerhets- och hälsoskydd ska upprätthållas. Vid rådsmötet förväntas kommissionen ge en bild av förhandlingsläget varpå en efterföljande diskussion kommer att hållas. 2016 blir ett viktigt år i förhandlingarna om TTIP. Båda parter har gjort klart att de är redo att söka avslut under innevarande år förutsatt att substansen finns på plats. När det gäller investeringsskydd och en tvistlösningsmekanism överlämnade EU textförslag till om ett reformerat investeringsskydd och en förändrad tvistlösningsmekanism. Vid den tolfte rundan återupptogs förhandlingarna inom området och en första diskussion och förklarande genomgång ägde rum. Ett frihandelsavtal mellan och bör vara både djupt och omfattande samt täcka alla viktiga aspekter av handel och investeringar med . Regeringens målsättning är att nå ett så ambitiöst resultat som möjligt, som möjligheten att upprätthålla och förstärka skyddet för bl.a. miljön, människors och djurs hälsa samt arbetstagare behålls. agerande ska även vara förenligt med politiken för global utveckling (PGU). Vad gäller investeringsskydd vill regeringen se en reformerad tvistlösningsmekanism i kommande handelsavtal. Öppna, tydliga och förutsägbara villkor för investeringar har betydelse för , våra jobb och vårt välstånd. En modern investeringsskyddspolitik ska vara rättssäker och öppen och inte inskränka staters demokratiska beslutsfattande. Kommissionens förslag avseende ett reformerat investeringsskydd och en förändrad tvistlösningsmekanism ligger i linje med regeringens positioner och förslag och utgör en god grund för förhandingarna på området med . Förhandlingsresultatets effekter kommer att analyseras i detalj och dess inverkan på exempelvis svensk lagstiftning och policyutrymme kommer att grundligt utvärderas. Avtalet ska utformas i enlighet med , bygga vidare på dess bestämmelser samt stödja de multilaterala handelsförhandlingarna, inklusive beakta globala värdekedjor, ”tjänstefieringen” av varuproduktionen och digitaliseringen av tjänste- och varuproduktionen. Liberalisering av handeln med varor och tjänster, investeringar, teknologiöverföring och personrörlighet bör därför kopplas samman i förhandlingarna för att få så positiva effekter som möjligt. EU:s förhandlingstexter publiceras fortsättningsvis på kommissionens hemsida. Regeringen välkomnar detta. Öppenhet är centralt för att förhandlingen ska kunna avslutas med ett gott resultat. Handelsrelaterade aspekter av kommissionens meddelande om stål Kommissionen presenterade sitt meddelande ”Stål: bevara hållbar sysselsättning och tillväxt i EU”. Meddelandet består av en handelspolitisk del, en industripolitisk, samt en energi/klimat-politisk del. Rådsmötet kommer diskutera de handelspolitiska förslagen i meddelandet, som går ut på att införa nya handelspolitiska skyddsåtgärder, att återuppta förhandlingarna om kommissionens förslag om att modernisera de handelspolitiska skyddsåtgärder, att diskutera överkapacitet på stål, subventioner och regler för statligt ägda stålföretag med stora handelspartners som . Som ett led i detta kommer EU från att återinföra importlicenskrav för import av järn- och stålprodukter samt vissa varor av nickel från samtliga länder utanför EU av . EU har inte haft importlicenskrav för dessa produkter . är svensk myndighet för utfärdande av importlicenser och beräknar att man kommer utfärda ca 1 500 licenser . Licenskravet kommer tyvärr innebära ökande kostnader och administration för våra importerande företag och berörda myndigheter. Regeringen inser att den kritiska situationen för EU:s stålindustrin innebär att kommissionen ser behov av att agera. Regeringen vill undvika handelskrig som EU agerar kraftfullt för att minska den globala överkapaciteten, inklusive att anta gemensamma regler statligt ägda bolag som agerar på internationella marknader. Handelspolitiska skyddsåtgärder riskerar att öka, snarare än minska överkapacitet. Regeringen anser att om regelverket för EU:s handelspolitiska skyddsåtgärder ska ändras så bör förändringar gå i en riktning som gynnar handeln och tar hänsyn till de globala värdekedjor som svenska företag ingår i. Kommissionens förslag gick tyvärr i motsatt riktning och riskerade att öka kostnaderna för svensk industri. Regeringen fortsätter därför att motsätta sig förslaget. Regeringen anser att det är viktigt att EU följer när vi inför handelspolitiska skyddsåtgärder, inklusive mot . Regeringen har motsatt sig att återinförandet av licenskravet för vissa stålprodukter, men kan konstatera att det är kommissionen som beslutar om denna typ av åtgärd och de svenska synpunkterna avfärdades. mellan och Comprehensive Economic and Trade Agreement (CETA) Förhandlingarna mellan om Comprehensive Economic and Trade Agrement (CETA) inleddes och avslutades i samband med toppmötet i . Avtalet har därefter genomgått juridisk granskning och håller nu på att översättas. Kommissionen väntas presentera förslag till rådet om undertecknande och provisorisk tillämpning . Inom ramen för den juridiska granskningen av avtalet fortsatte parterna med samtal om EU:s reformerade system för investeringsskydd och en förändrad tvistelösningsmekanism. meddelade parterna att en överenskommelse uppnåtts om ett reviderat investeringskapitel. De överenskomna textändringarna i investeringsdelen ligger i linje med EU:s reformförslag i TTIP. De bygger vidare på de redan införda reformerna i CETA för att avgränsa investeringsskyddsprinciperna och modernisera tvistlösningsmekanismen. Vid rådsmötet förväntas kommissionen informera om avtalet och den fortsatta behandlingen varpå en efterföljande diskussion kommer att hållas. mellan och är ett av de mest ambitiösa och moderna handelsavtal som någonsin har förhandlats. Det kommer att bidra till tillväxt och jobb i . Regeringen välkomnar att parterna har nått en slutlig överenskommelse om avtalstexten, och kommer också att göra en slutlig konsekvensanalys av avtalets effekter bland annat på miljön, människor och djurs hälsa och staters demokratiska beslutsfattande