rfr · H40WRFR2 · 2016-11-15 00:00:00 — Slutligen kan det konstateras att nivån på den ekonomiska skadan varierar från till mer än . 88 Följande svarsalternativ var möjliga: Säljaren/köparen själv, Mäklaren själv, , Mäklarens försäkringsbolag, , , , Konsumentvägledaren i kommunen, , Fastighetsmäklarinspektionen, Allmän domstol samt Annan (öppen fråga). 6 KONSUMENTERNAS UPPLEVDA PROBLEM Ungefär motsvarande bild framkommer i studie, även om så många som av säljarna av småhus som ansåg att mäklaren inte skött sitt uppdrag korrekt även ansåg sig ha lidit ekonomisk skada. av de svarande uppgav att den uppskattade skadan var mindre än 100 000 kro- Säljare av småhus skilde sig också här jämfört med de övriga två grup- perna då uppskattningen av den ekonomiska skadan var relativt jämnt fördelad över samtliga svarsalternativ. 6.1.5 Ovanligt med följdaffär med mäklaren efter husköp Som tabell 15 nedan visar uppstod en följdaffär i av fallen, medan det i av fallen inte gjorde det. I de fall som följdaffärer uppstod anlitades samma mäklare i av fallen. Slutligen framkommer i undersökningen att den egna banken anlitades i hög utsträckning i samband med affären – uppgav detta. Tabell 15 Fråga 7a. Uppstod det en följdaffär efter köpet? och om ja på Fråga 7b, anlitade du samma mäklare vid följdaffären? Uppstod följdaffär efter köpet Källa: (2016), s. 8. Jämfört med den tidigare undersökningen visar det sig att andelen följdaffärer har minskat då det förekom i av fallen när det gällde köpare av småhus. Andelen som svarade att de hade använt samma mäklare vid följdaffären var lite för köpare av småhus. Slutligen kan det konstateras att det inte förefaller ha skett någon väsentlig förändring när det gäller vilken bank som anlitades för att genomföra affären jämfört med den senaste undersökningen. 6.2 Enkät till konsumentvägledare För att få ytterligare underlag till granskningen skickades en enkät till landets samtliga konsumentvägledare i syfte att undersöka erfarenheter av eventuella problem som konsumenter upplever i samband med köp och försäljning av 6 KONSUMENTERNAS UPPLEVDA PROBLEM småhus och bostadsrätter. Resultatet av denna enkätundersökning redovisas nedan. Vidare redogörs för resultaten av motsvarande undersökning som redovisades i granskning sedan.89 Flertalet av de konsumenter som vänder sig till kommunens konsumentvägledare med klagomål som rör fastighetsmäklare är antingen köpare av bostadsrätt eller småhus (villa och fritidshus). Tabell 16 Vilka konsumenter vänder sig oftast till konsumentvägledare med klagomål som rör fastighetsmäklare? Köpare av småhus Säljare av småhus Källa: Enkät till konsumentvägledare 2016. Enligt undersökning uppgav konsumentvägledarna att köpare av småhus var den grupp som oftast hörde av sig med klagomål mot mäklare. Undersökningen visade att av konsumentvägledarna ansåg att det var vanligast med klagomål från köpare av småhus, medan uppgav säljare av småhus. När det gällde bostadsrätter uppgav av konsumentvägledarna att köpare av bostadsrätt var den grupp som oftast hade klagomål mot mäklare medan uppgav säljare av bostadsrätt. Skillnaderna mellan de olika konsumentgrupperna ökade utanför storstadslänen. Där ansåg av konsumentvägledarna att köpare av småhus var den grupp som oftast kom med klagomål mot mäklare. 6.2.2 Klagomål till konsumentvägledarna De vanligaste problemen när det gäller fastighetsmäklartjänster gäller att konsumenten upplever att informationen om det tilltänkta objektet är otillräcklig. 89 (2007). 6 KONSUMENTERNAS UPPLEVDA PROBLEM Problemen enligt konsumenterna gäller att objektsbeskrivningen är felaktig, att mäklaren inte upplyser om omfattningen av köparens undersökningsplikt, att mäklaren inte vidarebefordrar rätt information från säljaren och att informationen om objektet är felaktig i marknadsföringen/annonsen. Andra problem som är relativt vanliga är att konsumenten inte anser att mäklaren agerar på ett opartiskt sätt mellan säljare och köpare. Kunskapen om den tjänst som fastighetsmäklare erbjuder upplevs enligt några konsumentvägledare vara låg bland allmänheten, och konsumenten litar fullständigt på fastighetsmäklaren. Det finns enligt konsumentvägledarna en risk att denna okunskap utnyttjas av fastighetsmäklaren. En konsumentvägledare säger att många konsumenter ser mäklaren som en garant för fastighetens skick. Tabell 17 Vanligaste problemen när det gäller fastighetsmäklartjänster Informationen om objektet är felaktig i marknadsföringen/annonsen Informationen i objektsbeskrivningen är felaktig Fastigheten bjuds ut till ett utgångspris avsevärt lägre än förväntat Köparen reagerar på det faktum att säljaren inte är beredd att sälja Mäklarna erbjuder inte någon individuell boendekostnadskalkyl Uppdragsavtal mellan mäklare och säljare saknas eller innehåller felaktigheter Köpekontrakt innehåller felaktigheter eller oklarheter Mäklaren upplyser inte om omfattningen av köparens undersökningsplikt Annat problem där skriftlig dokumentation ska finnas hos mäklaren (t.ex. rörande försäljning av objekt till fast pris) Budgivningen går inte rätt till (mäklaren informerar t.ex. inte säljaren om alla Mäklaren är inte opartisk mellan säljare och köpare (mäklaren ska vara en opartisk mellanman i alla frågor utom priset) Oregistrerade medhjälpare utför mäklarens arbetsuppgifter Mäklaren vidarebefordrar inte rätt information från säljaren (fastighetens skick, planerad bebyggelse i närheten) Annat problem där skriftlig dokumentation inte krävs Källa: Enkät till konsumentvägledare 2016. Det var enligt tidigare undersökning vanligt att köparen inte förstod vidden av sin undersökningsplikt. Sju av tio konsumentvägledare upplevde att detta var ett av de vanligaste problemen. Ett annat vanligt problem var att många konsumenter ifrågasatte huruvida budgivningen hade gått rätt till. Var sjätte konsumentvägledare menade att detta var ett av de vanligaste problemen. 6 KONSUMENTERNAS UPPLEVDA PROBLEM konstaterade att förekomsten av lockpriser innebar att mäklaren åsidosätter fastighetsmäklarlagen när det gäller omsorgsplikten och god fastighetsmäklarsed. Trots detta uppgav många konsumentvägledare att lockpriser var ett vanligt problem. Många konsumenter framförde att den objektsbeskrivning som mäklaren hade tillhandahållit innehöll fel. En relativt stor andel av konsumentvägledarna, fler än fyra av tio, menade att detta var ett av de allra vanligaste problemen bland de konsumenter som vände sig till dem med klagomål. Till exempel kunde en köpare av en bostad konstatera att den angivna bostadsytan var mindre än vad som angetts i objektsbeskrivningen. An- nan upplevd bristfällig information kunde gälla marknadsföringen av objektet, informationen i köpekontraktet eller den muntliga information som förmedlats mellan köpare och säljare. Ett annat problem enligt undersökning var att konsumenter inte upplevde att mäklaren uppträdde som en opartisk mellanman. Fyra av tio konsumentvägledare uppgav att detta var ett problem. 6.2.3 Konsumentvägledarna råder ofta konsumenterna att framföra sina klagomål Det vanligaste är att konsumentvägledaren rekommenderar att konsumenten löser frågan med endera säljaren eller den mäklaren som är ansvarig för försäljningen av objektet. Konsumentvägledaren hänvisar också relativt ofta vidare konsumenten till , , , eller en jurist. 6 KONSUMENTERNAS UPPLEVDA PROBLEM Tabell 18 Vilka instanser hänvisas konsumenter till för att driva sitt ärende vidare? Källa: Enkät till konsumentvägledare 2016. Av den tidigare enkäten till konsumentvägledarna framkom att de ofta hänvisade konsumenter till mäklaren. Därefter, i fallande ordning, var rekommendationen att konsumenten skulle vända sig med sina klagomål till , , säljaren, en jurist, någon av branschorganisationerna, mäklarens företag eller allmän domstol. Det var ovanligt att rådet gavs att konsumenten skulle vända sig till mäklarens försäkringsbolag eller att inte vända sig till någon alls. 6.2.4 Konsumentvägledarna anser att konsumenternas möjligheter att få tvister gentemot fastighetsmäklare prövade är begränsade Av enkätundersökningen framgår att avsaknad av information om sina rättigheter eller brist på skriftlig bevisning leder till att konsumenter ofta inte väljer att driva ett eventuellt klagomål vidare till någon instans. 6 KONSUMENTERNAS UPPLEVDA PROBLEM När det gäller frågan om huruvida konsumenter har tillräckliga möjligheter att få tvister gentemot fastighetsmäklare prövade framkommer ingen entydig bild. Det är ungefär lika många konsumentvägledare som anser att det finns tillräckliga möjligheter som de som anser motsatsen. Enskilda kommentarer från konsumentvägledare tar upp att fastighetsmäklare oftast har ett övertag när det gäller kunskap i fastighetsaffärer. Detta övertag förstärks dessutom av att den enskilde fastighetsmäklaren tillhör ett mäklarföretag. Därtill betonas att det ofta rör sig om komplicerade ärenden där ord står mot ord. Konsumenten befinner sig i ett underläge gentemot mäklaren som har jurister till sin hjälp om det skulle uppstå en tvist. Svårigheten att driva ett ärende vidare med hjälp av FMI och kompliceras av att det i allmänhet är långa handläggningstider eller alltför dyrt att själv anlita juridisk hjälp. I den tidigare enkätundersökningen svarade nära hälften av konsumentvägledarna att det var vanligt att konsumenten inte hade känt till eller förstått exempelvis omfattningen av undersökningsplikten och därför inte drev sitt ärende vidare. Nästan lika vanligt var det att konsumenterna valde att inte driva sitt ärende vidare eftersom ord stod mot ord och det saknades skriftlig dokumentation. Mer än hälften av konsumentvägledarna ansåg att det inte fanns tillräckliga möjligheter för konsumenter att få tvister med fastighetsmäklare prövade. Svaret var i princip likadant från konsumentvägledare verksamma i storstadslänen som från de i övriga landet. 6.2.5 En fördjupad inblick i de ärenden som inkommer till konsumentvägledare Konsumenter90 driver genom sitt dotterbolag vägledning i konsumentfrågor till sju stadsdelar i , kommun och kommun.91 Upplevda problem i samband med köp och försäljning av bostad är ett relativt vanligt problem bland de konsumenter som kontaktar konsumentvägledningen. Den absoluta majoriteten av ärendena gäller problem i samband med köp av en bostadsrätt. Merparten av ärendena gäller dels att konsumenter är dåligt insatta i undersökningsplikten, dels att informationen har varit bristfällig. Det är vanligt att köpare antingen inte har fått eller inte har uppfattat informationen om sitt ansvar att undersöka objektet före köpet. Köparen har ofta inte förstått mäklarens roll som förmedlare vid försäljningen och tror, felaktigt, att mäklaren har en skyldighet att kontrollera objektet och de uppgifter som säljaren lämnar. Antalet ärenden som rör köpares undersökningsplikt har inte förändrats i och med ikraftträdandet av den nya fastighetsmäklarlagen. Konsumentvägledarna menar därför att det skulle vara önskvärt med någon 90Ingen av Konsumenters medlemsorganisationer arbetar med boende- och/eller fastighetsmäklarfrågor. Av den anledningen prioriterar och arbetar organisationen inte med dessa frågor. 91När inget annat anges baseras avsnittet på en intervju med Konsumenter, 2016- 06-02. 6 KONSUMENTERNAS UPPLEVDA PROBLEM form av informationskampanj om vilka tjänster och vad som omfattas i en fas- När det gäller bristfällig information förekommer det att köparen upplever att objektsbeskrivningen innehåller fel, t.ex. en felaktigt angiven boarea. sumenterna menar att marknadsföringen har varit undermålig eftersom fastig- hetsmäklaren har varit slarvig med informationen och velat slutföra försälj- ningen så snabbt som möjligt. Ett annat vanligt klagomål är att mäklaren inte upplevs som opartisk. Detta trots att lagen föreskriver att mäklaren ska ta till vara både säljarens och köparens intresse. Frågor kring budgivningen och förekomsten av lockpriser förekommer re- Enstaka frågor kan förekomma om tillgången till budgivningslis- tor och det faktum att säljaren har rätt att sälja objektet till vem han eller hon vill, även om den personen inte har lagt det högsta budet. ter menar att dessa frågor sannolikt hamnar direkt hos FMI eller . Konsumentvägledarna informerar om de alternativ som finns att tillgå om en konsument väljer att gå vidare med sitt upplevda problem. att konsumentrådgivarna informerar om möjligheten att framföra sitt ärende till FMI eller, om köparen eller säljaren förefaller ha åsamkats en ekonomisk skada, till ; det förekommer också att man hänvisar en personv vidare till Om ärendet anses kräva muntlig bevisning informerar man om möjligheten att vända sig till allmän domstol samt om de kostnader som det riskerar att medföra. Av statistik från Hallå konsument framgår att hade ca 80 000 konsumentfrågor kommit in.92 Av dessa frågor rörde 347 mäklartjänster och 122 av frågorna hänvisades vidare till FMI. FMI har ingen information huruvida de konsumenter som kontaktar myndigheten har haft kontakt med Hallå konsument om de inte själva uppger detta.93 Hallå konsument för ingen specifik statistik; om det rör köp av bostadsrätt, tomt eller villa genom en mäklare kategoriseras det som ”mäklartjänst”.94 92Avsnittet baseras på Hallå konsument, telefonintervju, . 93Fastighetsmäklarinspektionen, e-mejl . Inspektionen lägger normalt inte upp några ärenden med anledning av telefonsamtal. Om en konsument anser att en fastighetsmäklare har gjort något fel informerar myndigheten om möjligheten att skicka in en skriftlig anmälan. Det är enligt FMI inte alls ovanligt att ett telefonsamtal leder till en anmälan. Det är också möjligt för FMI att lägga upp ett egeninitierat ärende om konsumenten inte vill skicka in en anmälan. Men i så fall måste det vara en frågeställning som det är möjligt att få utredning om på något annat sätt, t.ex. genom marknadsföring på internet. Detta sker därför relativt sällan. 94De inkomna ärendena kategoriseras baserat på den information som den som kontaktar Hallå konsument lämnar. En person kan i sin kontakt med Hallå konsument uppge att han eller hon anser att avtalsvillkoren inte varit uppfyllda och att ett skadestånd därmed skulle utgå – dvs. antalet registrerade klagomål är därmed större än antalet registrerade frågor. 6 KONSUMENTERNAS UPPLEVDA PROBLEM Tabell 19 Ärenden hos Hallå konsument som rör mäklartjänst Konsument (K-NI) Näringsidkare (NI-K) Fel i vara/tjänst Service/support/kundtjänst Källa: Hallå konsument, e-mejl . Huvuddelen av de ärenden som Hallå konsument registrerade kom från konsumenter, dvs. en säljare som har anlitat en fastighetsmäklare varvid ett konsumentförhållande gäller. Ett konsumentförhållande gäller således inte mellan en köpare av en fastighet och fastighetsmäklare. Ärenden registreras som privatköp när det gäller ett upplevt problem mellan säljaren och köparen, även om en fastighetsmäklare kan vara involverad i affären.95 Övriga anmälare är som framgår av tabellen relativt ovanliga. Hallå konsument poängterar att deras huvuduppgift är att vägleda och hänvisa de personer som upplever att en fastighetsaffär inte har gått rätt till någon annan aktör, dvs. till FMI, eller allmän domstol. Det vanligaste ärendet handlar om att en köpare inte fullt ut förstår mäklarens uppgift och ansvar. 95 Hallå konsument uppger att antalet ärenden som klassificeras som privatköp sannolikt borde vara högre, medan antalet konsumentärenden i stället borde vara lägre. Detta beror på att man vid uppstarten av verksamheten ännu inte hade upparbetat rutiner för hur inkomna ärenden skulle klassificeras. 6 KONSUMENTERNAS UPPLEVDA PROBLEM kan t.ex. gälla en överskattning av omfattningen av mäklarens upplysnings- plikt rörande fastighetens skick. Fel i vara/tjänst är den ärendekategori som är vanligast. ler enligt Hallå konsument oftast förekomsten av dolda fel som upptäcks först Köparen upplever att han eller hon inte fick fullständig informat- ion eller att det av olika skäl inte gick att undersöka alla utrymmen. sument upplyser då om möjligheten att driva en process mot säljaren i allmän Nästan lika vanligt är upplevda problem som rör avtalsvillkoren, t.ex. oskäliga avtalsvillkor och att boarean i realiteten var mindre än vad som angavs i objektsbeskrivningen. När det gäller ärenden som klassificeras som marknadsföring handlar det oftast om att en presumtiv köpare anser att ett objekt har sålts med ett lockpris. Det kan t.ex. gälla att ett objekt prissätts i en annons till ett pris som visar sig väsentligen avvika från det slutliga priset. I princip lika många ärenden rör prisvillkoren i samband med en fastighetsaffär. Det kan t.ex. röra sig om ären- den där säljaren anser att kostnaden för att sälja ett småhus eller en bostadsrätt blev högre än väntat. Den avtalade provisionen ansågs bli alltför hög eftersom mäklaren borde ha insett att slutpriset på objektet skulle bli högre än vad som framkom då uppdragsavtale ingicks. Hallå konsument hänvisar normalt båda dessa ärendetyper till FMI. Skadeståndsärenden kan gälla att köparen vill ha skadestånd/ersättning för att tomt- eller boytan visade sig vara mindre än vän- tad eller att avgiften för en bostadsrätt höjs relativt snart efter köpet av bo- Skadeståndsanspråken kan riktas mot både säljaren och fastighets- uppger att deras medlemsrådgivning får relativt få mäklarfrågor som rör fastighetsmäklarlagen.96 Av dessa frågor rör en stor andel mäklarens ansvar och dennes råd- och upplysningsskyldighet enligt fastighetsmäklarlagen. Köparen har enligt Villaägarna ibland en felaktig bild av mäklarens ansvar och inte minst hur långt det sträcker sig. Detta beror enligt förbundet på det inneboende motsatsförhållandet med att mäklaren har en rådgivnings- och upplysningsskyldighet som mäklaren ska ta tillvara på säljarens intresse när det gäller priset. I övrigt menar att den nuvarande lagstiftningen är behäftad med vissa brister. Dessa och andra problem tas upp i nästa kapitel. 96 , intervju, . Därutöver är det inte helt ovanligt att frågor inkommer som rör mäklarens provision, inte minst frågor som rör storleken på provisionen. Dessa frågor rör emellertid inte fastighetsmäklarlagen och dess tillämpning. 7 Synpunkter på fastighetsmäklarlagen Nedan redogörs för några av de synpunkter på fastighetsmäklarlagen som olika aktörer upplever som hinder, begränsningar eller på andra sätt problematiska. En fullständig redogörelse av de synpunkter som lämnats redovisas i bilaga 7. 7.1 Mäklarens prissättning av objekten i marknadsföringen Lockpris innebär, enligt förarbeten och praxis, att förmedlingsobjektet medvetet bjuds ut till ett pris som väsentligt avviker från det bedömda marknadsvärdet eller som ligger väsentligt under det pris som säljaren är beredd att acceptera. Ett alltför lågt utgångspris i marknadsföringen kan innebära att konsumenter under felaktiga förutsättningar lockas till visningar av objekt som de kanske inte skulle ha varit intresserade av om det utannonserade priset hade varit högre. Förekomsten av lockpriser i fastighetsmäklarnas marknadsföring av förmedlade bostäder har varit en av de mest diskuterade frågorna . Det har i olika sammanhang framkommit att konsumenter känner sig vilseledda av de prisuppgifter som ett försäljningsobjekt läggs ut till i mäklarens annonser när slutpriset sedan, ofta efter budgivning, blir väsentligt högre.97 Som framgår av tabell 20 nedan har skillnaden mellan det begärda priset och slutpriset för villor ökat i hela landet . 97 Enligt (2016) studie är den samhällsekonomiska kostnaden av lockpriser för köpare i och ca . Kostnaderna beror på att köparna förlorar onödig tid i samband med bostadsköpet. 7 SYNPUNKTER PÅ FASTIGHETSMÄKLARLAGEN Tabell 20 Skillnad mellan begärt pris och slutpris för villor – , procent Den utredning som föregick 2011 årssäljarenf stighetsmäklarlagoch presumtivaföreslogsköpareattomäklafastighetensren skulle marknadsvärdevara skyldig att upplysa. I syfte att förbättra informationen till konsumenter och för att förhindra att presumtiva köpare vilseleds genom uppgifter om förmedlingsobjektets pris i annonser anser vi att det i lag bör införas en skyldighet för mäklare att i objektsbeskrivningen lämna uppgift om ett bedömt marknadsvärde och grunden för bedömningen.98 Förslaget avvisades av den dåvarande regeringen som menade att eventuella problem med lockpriser i första hand ska hanteras inom ramen för god fastighetsmäklarsed och god marknadsföringssed. Det konstaterades bl.a. att det finns en fara att mäklarnas värderingar skulle uppfattas som mer objektiva och säkra än vad de i själva verket är och att detta riskerar att skapa en situation där uppskattningarna blir normerande, vilket kan bidra till att priserna drivs upp.99 Det strider mot god fastighetsmäklarsed att använda sig av lockpriser. Spekulanter luras att ödsla tid på objekt som de inte har någon ekonomisk möjlighet att köpa. FMI har bl.a. hänvisat till marknadsföringslagen (2008:486) där det slås fast att marknadsföringen inte får vara vilseledande. anser att det skulle vara svårt att införa särregler i fastighetsmäklarlagen vid sidan av marknadsföringslagens regler. påpekar att regeringen uttryckligen avvisade förslaget i SOU 2008:6 att mäklaren skulle ange ett bedömt marknadsvärde, och att det därför 98SOU 2008:6 s. 194. 2010/11:15. 7 SYNPUNKTER PÅ FASTIGHETSMÄKLARLAGEN inte kan komma i fråga att införa en sådan regel via praxis. vill i stället lösa problemet med lockpriser genom införandet av Statistiskt jämförelsevärde, se avsnitt 7.1.3. anser att det var olyckligt att förslag att mäklaren ska ange ett bedömt marknadsvärde inte infördes i den nuvarande fastighetsmäklarlagen. Detta hade inneburit att säljare och köpare hade fått ett bättre underlag inför en fastighetsaffär. Desutom hade en sådan förändring förhindrat förekomsten av lockpriser, vilket hade bidragit till att förbättra förtroendet för såväl fastighetsmarknaden som mäklarkåren.100 FMI menar att framför allt branschen har ett ansvar att lösa problemet att objekt marknadsförs med hjälp av lockpriser. Det beror på att det är svårt att bevisa att en fastighetsmäklare har använt sig av lockpriser.101 startade FMI ett projekt om tematisk tillsyn om priset i marknadsföringen. Syftet med projektet är att tydliggöra vad som krävs av fastighetsmäklarna för att följa marknadsföringslagen och god fastighetsmäklarsed när det gäller priset i marknadsföringen. Tanken är att myndigheten ska få underlag för fler beslut som kan publiceras som vägledning för mäklarbranschen. Ett annat syfte är att ge fastighetsmäklare och mäklarföretag incitament att kvalitetsgranska sina rutiner för marknadsföringen av förmedlingsobjekt och att vid behov vidta andra egenåtgärder för att reglerna ska tillämpas på ett korrekt sätt. Slutligen är avsikten att FMI ska utveckla sina utredningsmetoder i fråga om dessa ärenden.102 FMI konstaterar att kammarrätten i ett antal praxisbildande domar har slagit fast vad som menas med ett lockpris i enstaka förmedlingsuppdrag. Granskningsärendena och sedermera domstolsärendena följde på FMI:s beslut att genomföra en särskild granskning av lockpriser.103 Genom dessa domar, samt en tidigare dom från 2012,104 har det fastställts att med ett lockpris menas när ett förmedlingsobjekt bjuds ut till ett pris som väsentligen avviker från det bedömda marknadsvärdet eller som väsentligen ligger under det som säljaren är beredd att acceptera, samt att säljarens uppgift generellt sett inte bör tillmätas avgörande roll för frågan om huruvida lockpris föreligger.105 FMI valde att inte överklaga någon av dessa domar. I enlighet med tidigare domar strider det mot god fastighetsmäklarsed om fastighetsmäklaren systematiskt använder sig av lockpriser i marknadsföringen. Dessutom har i ett par domar prövats fall då fastighetsmäklare har haft 100Villaägarnas , intervju, . 101Intervju med Fastighetsmäklarinspektionen . 102Fastighetsmäklarinspektionen (2016d). 103Fastighetsmäklarinspektionen (2010). 104Se också Kammarrätten i , mål nr 1532-12, dom meddelad 212-08-21.