eunbil · H30N44801C · 2016-01-01 00:00:00 — - enligt den preliminära dagordning som framkom . Godkännande av den preliminära dagordningen Rådet ska nå en politisk överenskommelse avseende direktivet mot skatteundandraganden. Överläggning har skett i skatteutskottet , . Frågan behandlades senast i . Vid det senaste mötet i var direktivet mot skatteundandraganden uppe för överenskommelse, vilket då inte kunde nås. Diskussionerna kommer därför fortsätta vid detta möte. Det nederländska ordförandeskapet avser att försöka lösa vissa utestående frågor före mötet. publicerade ett slutligt BEPS-paket, om arbetet för att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster. Vid möte antogs rådsslutsatser om BEPS i EU. I dessa understryks bl.a. behovet av gemensamma lösningar på EU-nivå samt en effektiv och snabbt koordinerad implementering av anti-BEPS-åtgärderna av medlemsstaterna. presenterade kommissionen direktivet mot skatteundandraganden. Direktivet ingår som en del i kommissionens paket mot skatteundandragande och avser motverka skatteundandraganden i företagssektorn på den inre marknaden. Direktivet innebär en minimistandard, vilket betyder att medlemsstaterna kan införa striktare regler och att det ska finnas flexibilitet att beakta nationella förhållanden, t.ex. specifika omständigheter i företagsskattesystem. Direktivet omfattar sex olika områden: ränteavdragsbegränsningsregel, utflyttningsbeskattningsregel, regeln om överflyttning av beskattning (s.k. switch-over), en generell antimissbruksregel, CFC-regel () och hybridregler. Direktivet behandlas i faktapromemoria 2015/16:FPM48. Jämfört med det ursprungliga förslaget har anpassningar gjorts av reglerna under förhandlingarna, vilket bl.a. innebär att det senaste kompromissförslaget nu i huvudsak överensstämmer med samt innehåller en större grad av tydlighet och flexibilitet. Dessutom presenterades i samband med förra Ekofinmötet ett förslag på rådsuttalande som behandlar ett fortsatt arbete med hybridregeln. Likaså finns det nu avseende CFC-regeln ett förslag på rådsuttalande som rör innebörden av det undantag som fastställs för etableringar av affärsmässiga skäl. Förslag till svensk ståndpunkt Att motverka skatteflykt och skatteundandragande är en hög politisk prioritering för regeringen. Nyttan av att ha harmoniserade regler mot skatteundandraganden måste dock vägas mot medlemsstaternas befogenheter och möjligheten att kunna införa och behålla egna nationella regler. Mot den bakgrunden är det välkommet att direktivförslaget ska innebära en miniminivå. Det är viktigt med utrymme för flexibilitet och att hänsyn kan tas till omständigheter som är specifika för vårt företagsskattesystem. Det är viktigt att beakta . Regeringen kan stödja ordförandeskapets inriktning vad gäller ränteav-dragsbegränsningsregel, utflyttningsbeskattningsregel och hybridregel. Regeringen kan även stödja att en generell antimissbruksregel införs i direktivet. Tillämpningsområdet bör dock inte omfatta kupongskatt. En regel om överföring av beskattning bör inte ingå i direktivet, bl.a. med hänsyn till att den skulle påverka våra regler om näringsbetingade innehav och att den inte har någon koppling till BEPS-arbete. Regeringen är positiv till att en CFC-regel ingår i direktivet. Utformningen av regeln bör dock vara i linje med och möjliggöra att en sådan regel kan anpassas till varje medlemsstats skattesystem. 4.Det fördjupade samarbetet på området för skatt på finansiella transaktioner Vid möte väntas ordförandeskapet presentera en lägesrapport om förhandlingarna inom det fördjupade samarbetet på området för skatt på finansiella transaktioner (FTT). Regeringen har samrått med om FTT vid ett flertal tillfällen, . Regeringen har haft överläggningar om FTT med skatteutskottet vid ett flertal tillfällen, senast i samband med beslutet om bemyndigandet av det fördjupade samarbetet . FTT behandlades även vid en i skatte- och finansutskottet gemensam överläggning om EU:s framtida budget, eftersom FTT föreslogs utgöra en intäktspost i densamma. Kommissionen presenterade ett direktivförslag om ett gemensamt system för skatt på finansiella transaktioner . Enighet om förslaget kunde inte nås. Elva medlemsstater (, , , , , , , , , och ) bemyndigades av att inleda ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner. Kommissionen presenterade ett förslag om FTT inom ett fördjupat samarbete . Förslaget redovisas i faktapromemoria 2012/13:FPM76. Vid presenterade ordförandeskapet en lägesrapport som beskrev hur arbetet med förslaget om FTT i fördjupat samarbete fortskred. har arbetet med förslaget om FTT fortsatt och det har hållits ett rådsarbetsgruppsmöte. deltar aktivt vid rådsarbetsgruppsmötena i syfte att tillgodose intressen, men saknar rösträtt. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen följer diskussionerna i rådet om ett fördjupat samarbete i EU om en skatt på finansiella transaktioner och bevakar ickedeltagande medlemsstaters intressen i den fortsatta behandlingen av skatteförslaget inom ramen för ett fördjupat samarbete. Om och när beslut om en slutgiltig utformning fattats av de deltagande medlemsstaterna kan effekterna av en FTT för bättre bedömas. kommer dock inte att delta i samarbetet och är alltjämt kritiskt till konceptet att inrätta en skatt på finansiella transaktioner. Rådet väntas anta rådsslutsatser om en färdplan dels beträffande det fortsatta arbetet med förslaget om en gemensam insättningsgaranti inom bankunionen, dels beträffande riskreducerade åtgärder i banksektorn. Frågan om den gemensamma insättningsgarantin och de riskreducerande åtgärderna behandlades senast i . Överläggning i finansutskottet ägde senast rum . Kommissionen presenterade ett lagstiftningsförslag om en gemensam insättningsgaranti för medlemsstaterna som deltar i bankunionen samt ett meddelande om slutförande av bankunionen. Kommissionens förordningsförslag innebär att det etableras en gemensam försäkringslösning för de nationella insättningsgarantierna som finns i de medlemsstater som deltar i bankunionen. En del av försäkringslösningen innebär att det inrättas en gemensam fond som ska finansieras med bidrag från bankerna i de deltagande medlemsstaterna. Tillsammans med förordningsförslaget presenterade kommissionen även ett meddelande om ett fullbordande av bankunionen. I detta meddelande beskriver kommissionen vilka steg som kvarstår för att bankunionen ska bli fullt fungerande. Utöver inrättandet av den gemensamma insättningsgarantin nämns även tänkta åtgärder för att minska risker i banksektorn. Som icke deltagande i bankunionen omfattas inte av den gemensamma insättningsgarantin. De åtgärder som kommissionen föreslår för att minska risker i banksektorn kan dock komma att innebära lagförslag som riktar sig till samtliga medlemsstater. Dessa åtgärder är bland annat uppdatering av kapitaltäcknings-regelverket, regelverk avseende efterställda skulder samt större samstämmighet i insolvenslagstiftningen. För att förhandla förordningsförslaget samt komma överens om hur kommissionens förslag i meddelandet ska hanteras har rådet inrättat en särskild ad hoc-arbetsgrupp. Gruppen påbörjade sitt arbete . Arbetet har gått långsamt och medlemsstaterna har stått långt ifrån varandra både i frågan om hur arbetet ska tas framåt och vilka riskreducerande åtgärder som ska ingå. Detta ska sammanfattas i en färdplan för det fortsatta arbetet. Ytterligare en fråga som har diskuterats är den rättsliga grunden för den gemensamma insättningsgarantifonden. Kommissionen har föreslagit att artikel 114 ska användas, men ett alternativt förslag som framförts är att istället inrätta ett mellanstatligt avtal. Detta gjordes för den gemensamma resolutionsfonden som liksom den gemensamma insättningsgarantifonden är en del av förordningen för den gemensamma resolutionsmekanismen. I skrivande stund har varken utkast till rådsslutsatser eller färdplan cirkulerats. Färdplanen väntas innehålla en grov tidplan för kommande arbete med såväl riskreducerande åtgärder som med den gemensamma insättningsgarantin. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att det kan vara motiverat att komplettera den gemensamma tillsynen och den gemensamma resolutionsprocessen inom bankunionen med en gemensam insättningsgaranti, som är väl fungerande och finansiellt robust. I en väl fungerande bankunion bör förtroendet vara lika högt för insatta besparingar oavsett i vilket land inom unionen de är placerade. En väl fungerande bankunion bidrar till finansiell stabilitet i de länder som ingår i unionen, och är även positivt för den svenska finansiella stabiliteten. Det är viktigt att en gemensam insättningsgaranti får en trovärdig konstruktion och en sund incitamentsstruktur med hänsyn till riskerna för ökat risktagande pga. delade kostnader – så kallat moral hazard. Införandet av en gemensam insättningsgaranti behöver därför kombineras med åtgärder för att minska riskerna i banksystemen. Beträffande riskreducerande åtgärder är regeringen generellt positiv till att stärka den finansiella stabiliteten i bankunionen. Det är emellertid viktigt att de riskreducerande åtgärderna beaktar EU28 och att likvärdiga villkor säkerställs när åtgärder vidtas och genomförs. På så vis underlättar man även för länder som står utanför bankunionen att kunna gå med. När det gäller den rättsliga grunden förordar regeringen att ett mellanstatligt avtal används för att reglera insamling av medel till fonden. Den gemensamma insättningsgarantifonden är en del av förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen och bygger på en liknande konstruktion som den gemensamma resolutionsfonden. Den gemensamma insättningsgarantifonden bör därför hanteras på samma juridiska sätt. Tillämpning av art. 114 för inrättandet av en gemensam fond och tvingande avgifter till denna skulle kunna innebära prejudikat för hur den rättsliga grunden kan användas för andra förslag som riktar sig till samtliga medlemsstater, inte bara bankunionsländer, t.ex. vad gäller skatter och avgifter. (ev.) Prospektförordningen Denna punkt blir en A-punkt och skickas för skriftligt samråd till . 7.(ev.) Rådet väntas anta en allmän inriktning om förordningen om penningmarknadsfonder. Frågan har inte tidigare behandlats i . Överläggningar med finansutskottet har skett och . Kommissionen presenterade förslaget om en förordning om penningmarknadsfonder (se faktapromemoria 2013/14:FPM6). Förordningsförslaget innebär att särskilda regler för penningmarknadsfonder införs utöver de generella regler som finns i UCITS-direktivet och AIFM-direktivet. Förslaget syftar till att förstärka den finansiella stabiliteten och öka investerarskyddet. Förhandlingarna i rådet började men stannade efter då det fanns utestående frågor där förhandlingarna inte kom framåt. Nuvarande ordförandeskap återupptog förhandlingarna och har lagt fram ett förslag till allmän inriktning. Konkret innebär förordningsförslaget krav på tillstånd, placeringsbegränsningar, riskspridning, riskhantering, värderingsmetoder och information till investerare och tillsynsmyndigheter. Förslaget innehåller även särskilda regler för fonder som redovisar ett fast nettotillgångsvärde. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen är positiv till förslaget att införa en harmoniserad reglering på EU-nivå av penningmarknadsfonder. Detta kan minska spridningsrisker mellan olika finansiella aktörer, minska de risker som är förknippade med penningmarknadsfonder med fast nettotillgångsvärde, öka investerarskyddet samt främja finansiell stabilitet. Under förhandlingarna har regeringen verkat för en proportionell och ändamålsenlig reglering som inte försämrar likviditeten på den kortfristiga räntemarknaden, som inte missgynnar de svenska, förhållandevis små penningmarknadsfonderna, och som minskar sårbarheten hos fonder som redovisar ett fast nettotillgångsvärde. Regeringen har fått gehör för sina centrala ståndpunkter och kan ställa sig bakom liggande förslag till allmän inriktning. Ordförandeskapet väntas informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster. Rådet ska få en lägesrapport om genomförandet av bankunionen. Bankunionen behandlades senast i . Överläggning med finansutskottet om den föreslagna gemensamma insättningsgarantin i bankunionen skedde . Punkten kommer troligtvis utgöras av information om medlemsstaternas genomförande av krishanteringsdirektivet, som ligger till grund för den gemensamma resolutionsmekanismen, samt genomförandet av insättningsgarantidirektivet. har genomfört krishanteringsdirektivet. Lagstiftningen trädde i kraft . Vad gäller insättningsgarantidirektivet antog de lagändringar som genomför direktivet i svensk rätt. Lagändringarna träder i kraft . De flesta medlemsstaterna har genomfört de båda direktiven, men enligt rådssekretariatets senaste information är det dock några medlemsstater som fortfarande inte genomfört direktiven fullt ut. 11.Kampen mot finansiering av terrorism (kommissionens handlingsplan) Kommissionen ska ge en lägesbild av arbetet med att genomföra den åtgärdsplan som lades fram och som syftar till att stärka ramverket för bekämpning av finansiering av terrorism. Samråd med i frågan om finansiering av terrorism skedde . I samband med antagandet av det fjärde penningtvättsdirektivet och förordningen om information som ska åtfölja överföringar av medel genomfördes ett skriftligt samråd . De båda rättsakterna behandlades i finansutskottet . Vid Ekofinmötet gav rådet kommissionen mandat att analysera och överväga vilka åtgärder som kan vidtas för att ytterligare stärka det europeiska ramverket för bekämpning av finansiering av terrorism. presenterade kommissionen en åtgärdsplan med både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder. Vid Ekofinmötet antogs rådsslutsatser som välkomnade åtgärdsplanen och underströk vikten av att ytterligare åtgärder för att bekämpa finansiering av terrorism tas fram och genomförs av medlemsstaterna. Det är i skrivande stund inte känt när kommissionen planerar att presentera mer preciserade förslag utifrån åtgärdsplanen. I åtgärdsplanen anges ett stort antal förslag som kommissionen avser att lägga fram på kort sikt eller har för avsikt att gå vidare med . De åtgärder som är mest konkreta och som kommissionen avser att vidta på kort sikt är en uppdatering av det fjärde penningtvättsdirektivet, som är föremål för genomförande i medlemsstaterna. Reglering på EU-nivå i syfte att öka kontrollen över virtuella valutor och förbetalda betalningsinstrument. Förstärkta kundkännedomsåtgärder vid ekonomiska relationer med högriskländer utanför EU. Sådana åtgärder kan gälla förstärkt ID-kontroll, noggrann granskning av transaktioner och andra liknande åtgärder som syftar till att minska riskerna för finansering av terrorism. Ökat samarbete mellan EU:s finansunderrättelsetjänster. Upprättande av ett nationellt register över bank- och betalkonton. Utöver uppdateringarna av direktivet uppmanas medlemsländerna att påskynda genomförandet av det redan beslutade direktivet. Direktivet innehåller införande av en europeisk svart lista som identifierar länder utanför EU som har strategiska brister i sina system för bekämpning av penningtvätt och finansering av terrorism. Kommissionen åtar sig i åtgärdsplanen att påskynda processen med att anta listan. På lite aviseras förslag om bl.a. förstärkt kontroll av fysisk transport av kontanter, ett europeiskt spårningssystem för internationella transaktioner och en EU-regim för frysning av tillgångar. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen ställer sig generellt positiv till att ytterligare insatser vidtas på området och välkomnade därför kommissionens åtgärdsplan när den presenterades. Regeringen delar kommissionens uppfattning att det är prioriterat att fjärde penningtvättsdirektivet genomförs i medlemsstaterna. Regeringen stödjer också kommissionens beslut om att påskynda processen med att anta en europeisk svart lista. Regeringen välkomnar förslaget om att lägga till bestämmelser som syftar till att på EU-nivå reglera och öka kontrollen över virtuella valutor och förbetalda betalningsinstrument. Detsamma gäller förslaget om förstärkta kundkännedomsåtgärder vid ekonomiska relationer med högriskländer utanför EU. Regeringen är också positivt inställd till en fortsatt översyn av behoven av utökat samarbete mellan finansunderrättelsetjänsterna inom EU. När det gäller förslaget om upprättande av ett nationellt register över bank- och betalkonton är regeringen positiv till en fördjupad analys. Noggranna överväganden behöver göras beträffande hur ett sådant register förhåller sig till motstående intressen om dataskydd och personlig integritet. Regeringen avser att återkomma till när förslagen blir mer preciserade. 12.Kommissionens analys av tillfälliga undantag i fråga om mervärdesskatt (förfarandet för omvänd skattskyldighet) Kommissionen ska presentera sin analys om tillfälliga undantag från momsdirektivet (omvänd skattskyldighet) och därefter ska frågan diskuteras. Överläggning om omvänd skattskyldighet skedde med skatteutskottet . Samråd med skedde . Det finns enligt EU:s momsdirektiv möjlighet att tillämpa omvänd skattskyldighet, dvs. att köparen är skattskyldig för moms i stället för säljaren, på vissa varor och tjänster som är särskilt utsatta för momsbedrägerier. tillämpar omvänd skattskyldighet på bl.a. byggtjänster. Som ett led i att bekämpa momsfusk driver ett antal medlemsstater frågan om utökad omvänd skattskyldighet för moms. Några medlemsstater förordar att utökad omvänd skattskyldighet ska prövas i ett pilotprojekt, alternativt att momsdirektivet ska ändras så att det blir möjligt att i större utsträckning använda omvänd skattskyldighet. Kommissionen har tagit upp frågan om omvänd skattskyldighet i sin handlingsplan för moms. Frågan finns också med i de rådsslutsatser om handlingsplanen som antogs på Ekofinmötet . Kommissionen har gjort en analys av under vilka förutsättningar avsteg från momsdirektivet i form av omvänd skattskyldighet ska beviljas. Analysen har i skrivande stund inte presenterats för medlemsstaterna. Förslag till svensk ståndpunkt Det är angeläget att motverka momsbedrägerier. Omvänd skattskyldighet är en åtgärd som kan användas för att motverka bedrägerier. Regeringen stödjer dock inte en generell omvänd skattskyldighet, eftersom omvänd skattskyldighet ökar den administrativa bördan för företagen, minskar förutsebarheten och strider mot principen att mervärdesskatten är en flerledsskatt. Av dessa skäl är regeringen även tveksam till ett pilotprojekt. (ev.) Uppförandekoden (företagsbeskattning) Denna punkt blir en A-punkt och skickas för skriftligt samråd till . (ev.) till om skattefrågor Denna punkt blir en A-punkt och skickas för skriftligt samråd till . 15.(ev.) Rapport från finansministrarna om skattefrågor inom ramen för europluspakten Denna punkt har utgått från dagordningen. 16.Genomförande av stabilitets- och tillväxtpakten väntas anta rådsbeslut inom ramen för stabilitets- och tillväxtpaktens korrigerande del. Rådet ska anta beslut om att avsluta processerna för alltför stora underskott i , och . Medlemsstaters status i stabilitets- och tillväxtpakten behandlades senast i . befinner sig nio medlemsstater i underskottsförfarande, vilket innebär att de bryter mot stabilitets- och tillväxtpaktens regler om alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. Utifrån kommissionens vårprognos, som publicerades , har kommissionen gjort nya bedömningar av de offentliga finanserna i EU:s medlemsstater. Mot bakgrund av förbättrade offentliga finanser rekommenderar kommissionen rådet att besluta om upphävande av förfarandet vid alltför stora underskott för , och i den korrigerande delen av stabilitets- och tillväxtpakten. Dessa tre länder hade 2015 underskott som var lägre än referensvärdet av BNP. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att det är viktigt att medlemsstaterna följer reglerna i stabilitets- och tillväxtpakten och det är välkommet att , och nu kan lämna underskottsförfarandet. Endast länder med euro som valuta har rösträtt då beslut tas gällande andra euroländer. 17.(ev.) Europeiska revisionsrättens rapport om förfarande vid alltför stora underskott Rådet ska anta slutsatser om Europeiska revisionsrättens rapport om nödvändiga förbättringar för en effektiv implementering av processen för alltför stora underskott inom stabilitets- och tillväxtpakten. Frågan har inte tidigare behandlats i . Europeiska revisionsrättens rapport innehåller rättens utvärdering av processen för alltför stora underskott inom stabilitets- och tillväxtpakten. Den inkluderar dels utvärdering av datainsamling och datakvalitet, som ligger under ansvar, och dels utvärdering av kommissions analyser och bedömningar av hur medlemsstaterna uppfyller processen för alltför stora underskott. Särskilt framhålls vikten av att noga följa skuldutvecklingen och av att kommissionens metoder är transparenta. Kommissionen har kommenterat rapportens slutsatser. Den ställer sig bakom många slutsatser, men framhåller också att kommissionen har arbetat för ökad transparens. I rådsslutsatserna välkomnas Europeiska revisionsrättens rapport och rådet ställer sig bakom många av rättens slutsatser, exempelvis vikten av att använder sin fulla kraft när det gäller att understödja fullständighet och att bästa möjliga metoder används i datainsamlandet. Slutsatserna understryker också vikten av att fokus bör läggas på skuldutvecklingen och att kommissionens applicering av processen ska vara förutsägbar, transparent och konsistent. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar Europeiska revisionsrättens rapport och kan ställa sig bakom utkastet till slutsatser. De är i linje med vad regeringen har framfört vad gäller behovet av transparens som en förutsättning för ett förutsägbart och effektivt finanspolitiskt ramverk. Bidrag till Europeiska rådets möte a) Rådets rekommendationer om 2016 års nationella reformprogram för varje medlemsstat och utkast till rådets yttrande om de uppdaterade stabilitets- och konvergensprogrammen Rådet ska godkänna landsspecifika rekommendationer till medlemsstaterna inom ramen för den europeiska terminen. De delar av rekommendationerna som rör sysselsättningspolitik och som godkänns av behandlas i . presenterade kommissionen årets landsspecifika rekommendationer inom ramen för den europeiska terminen. Kommissionen grundar rekommendationerna på en analys av medlemsstaternas nationella reformprogram och stabilitets- eller konvergensprogram som lämnades in . Dessutom utgör kommissionens landrapporter som presenterades ett analytiskt underlag till rekommendationerna. Rekommendationerna ska godkännas av (ekonomiskpolitiska aspekter) och (sysselsättningspolitiska aspekter) och få politiskt stöd vid . Slutligt antagande väntas ske i rådet . Förslag till svensk ståndpunkt Gällande rekommendationen till delar regeringen kommissionens bedömning om att det finns makroekonomiska risker kopplade till hushållens skuldsättning samt om vikten av att öka bostadsbyggandet. Regeringen ställer sig bakom att rekommendationer ges till medlemsländerna. Det är sedan upp till varje medlemsland att välja hur man förhåller sig till rekommendationerna. Mot bakgrund av det förhållningssätt som överenskoms i föreslår regeringen att på rådsmötet ställer sig bakom godkännande av de ekonomisk-politiska delarna i de landsspecifika rekommendationerna. b) (ev.) Förslag till rådets rekommendation om inrättande av nationella konkurrenskrafts- och produktivitetsnämnder inom euroområdet Rådet ska ställa sig bakom förslaget till rådsrekommendation om införande av nationella konkurrenskrafts- och produktivitetsnämnder i euroområdet. Rekommendationen ska sedan överlämnas till Europeiska rådets möte . Överläggning om rekommendationen om konkurrenskraftsnämnder har skett med finansutskottet . Samråd med skedde om kommissionens paket med förslag och initiativ inom EMU-fördjupningen, där konkurrenskraftsnämnderna är en del.