rfr · H40WRFR1 · 2016-10-28 00:00:00 — Eftersom 450 MHz-bandet har goda yttäckningsegenskaper har övergången fått tydliga ef- fekter på den totala LTE-tillgången.58 Satellit, fast radio och ”trådlös fiber” Det finns möjlighet att få tillgång till bredband via satellitteknik . Satellit somaccessteknik ingår dock inte i den senaste kartläggning somgjorts av PTS eftersom den är heltäckande och i princip når alla hushåll och arbets- ställen. PTS gör bedömningen att det är sannolikt att alla hushåll och arbets- ställen somi kartläggningen uppges sakna bredband har möjlighet att få bredband via satellit.59 Ijuni2015konstateradePTSattdetfanns11 000abonnemangpåövrigfast bredbandsanslutning, som PTS anger är ”bl.a. fast radio och satellit”.60 Mobilt bredband för att till exempel surfa i mobilen Mobil bredbandstäckning avser tillgång till mobilt bredband som kan använ- das överallt där det finns täckning. Mobilt bredband används till exempel när man surfar med en smartmobil utan att ansluta till wifi. PTSutgårisinamätningarfrånensituationdärenhandburenterminalhålls i handen eller nära kroppen. PTS skiljer mellan yttäckning, som avser geogra- fisk täckning av svensk landyta, och befolkningstäckning, som avser andel av den permanenta befolkningen.61 Stora skillnader i yttäckningen PTS statistik för tillgången till mobila nät visar att det 2015 fanns bredbands- täckning med minst /s för av landets yta, vilket är en ökning jämfört med . Yttäckningen för /s är ungefär lika stor, , vilket är en ökning . Variationen är dock stor. I är yttäckningen , men i . Yttäckningen för /s är fortfarande liten, . Även här är skillnaderna mellan olika delar av landet stora: i län är täckningen , i , och Västerbot- tens län mindre än 0,5 procent.62 Täckningen i andel av befolkningen blir därför betydligt högre än yt- täckningen. Befolkningstäckningen för /s är eller mer i alla län. I hela landet är befolkningstäckningen för /s , vilket är en ökning . ligger i topp . Lägst befolkningstäckning med /s finns i (30 pro- cent) samt och (). Ökningen var störst i Väs- ternorrlands län, som ökade på ett år.63 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET Större problem på landsbygden När PTS ställde frågor till allmänheten visade det sig att av mobil- telefonanvändarna har surfat på internet med sin mobil. Det vanligaste proble- met när man använder internet med mobilen är låg hastighet, att uppkopp- lingen bryts, långa svarstider samt att datamängden tar slut.64 Det finns stora skillnader mellan stad och landsbygd i uppfattningen om hur väl det fungerar attsurfa med mobilen.78procentavpersoneri storstadsregioner menarattdet fungerar bra att surfa med mobilen, mot i glesbygdsregionerna.65 Stickprov visar på brister PTSharävengjortstickprovsundersökningaravmobiladatatjänster.Mätning- arna gjordes på sju platser (, , , , , och ). Man undersökte genomsnittshastighet och maxhastighet och jämförde det med operatörernas utlovade ”upp-till-has- tighet” (högsta hastighet som kan uppnås på en specifik plats).66 Stickprovsmätningarna av datahastigheter antydde att varken de uppmätta medelhastigheterna eller de uppmätta maxhastigheterna nådde de av operatö- rernas angivna upp-till-hastigheterna. Den uppmätta medelhastigheterna mot- svaradeendastica1/4avfallendeupp-till-hastighetersomoperatörernaanger på sina täckningskartor. De uppmätta maxhastigheterna stämde något bättre överens med operatörernas angivna upp-till-hastigheter. Ungefär 1/3 av mät- ningarna nådde upp till de hastigheter som angavs på operatörernas täckning- skartor. Bilden nedan visar mätningen som gjordes i . Diagram 3 Mätning av datahastighet. Källa: PTS. Bredband med olika hastigheter Det finns alltså så gott som alltid överlappande tekniker för uppkoppling i de områden där det finns befolkning eller arbetsställen. Men minst lika viktigt 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET som att kartlägga var det finns tillgång till bredband är att undersöka hur snabbt bredband som kan erbjudas i ett visst område. Så gott som alla kan få /s PTS mäter tillgången till 1, 3, 10, 30 och /s. av hushål- len och arbetsställena i har möjlighet att köpa ett internetabonnemang med 1, 3 eller /s. Jämfört med det föregående året i mätningen ökade tillgången både i och utanför tät- och småorter. Den högsta ökningen skedde utanför tät- och småorter och orsaken var framför allt den fortsatta utbyggna- den av LTE i andra band än 450 MHz.67 Fler utanför tät- och småorter har fått tillgång till /s När man kommer upp i högre överföringshastigheter blir skillnaderna större. I tät- och småorter har av hushållen tillgång till minst /s, medan andelen är utanför tät- och småorter. Andelen arbetsställen är i tät- och småorter och utanför.68 Det har skett en tydlig ökning av tillgången till minst /s utanför tät- och småorter . Anledningen är framför allt att fler har fått tillgång till bredband via LTE i 1 800- och 2 600 MHz-banden. Diagram 4 Tillgång till bredband om minst /s Bredband minst /s I tätort och småort Källa: PTS. Ojämn tillgång till riktigt snabbt bredband Den andel som har tillgång till riktigt snabbt bredband, minst /s, är ännu mindre utanför tät- och småorter: av hushållen och av arbetsställena. Anledningen är att bredband över /s under gynn- 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET samma omständigheter och /s i bråd timme i praktiken kräver upp- koppling via fiber eller kabel-tv-nät. I tät- och småorter är andelen med till- gångtill100Mbit/s74procentavhushållenoch67procentavarbetsställena.69 Diagram 5 Tillgång till snabbt bredband Bredband minst /s I tätort och småort Källa: PTS. Ökning tack vare fler fiberanslutna småhus Sammanlagt hade av alla hushåll och företag tillgång till bredband om minst /s 2015, vilket är mer än året innan. Ök- ningen berodde framför allt på utrullning av fiber i områden med främst enfa- miljshus. Antalet fiberanslutna småhus ökade med . Det innebar att 1/3 av alla småhus var fiberanslutna hösten 2015.70 Andelen hushåll med snabbt bredband är nu . Även om öknings- takten numera är snabbare på landsbygden än i tätorter fortsätter gapet mellan tätorter och glesbygd att vara stort. Störst ökning i tillgången till snabbt bredband hade , län och . Anledningen var i alla dessa områden en fortsatt utbyggnad av fibernätet.71 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET Diagram 6 Andel hushåll med tillgång till mycket snabbt bredband Andel befolkning/hushåll* med tillgång till /s I tätort och småort Utanför tätort och småort * avser tillgången för hushåll, åren avser befolkning. Källa: PTS. Diagram 7 Andel arbetsställen med tillgång till mycket snabbt bredband Andel arbetsställen med tillgång till 100 I tätort och småort De nordiska telekommyndigheterna har påpekat att vissa särskilda gruppers behov av uppkoppling kan behöva lyftas fram framöver. Det kan gälla perso- ner med funktionsnedsättning eller äldre. Gruppen äldre kommer att växa, och de kommer i allt högre grad att vara digitalt kompetenta, som allt fleroffentligaochkommersiellatjänsterkräveruppkoppling.Detbehöverdär- för göras en analys av hur dessa gruppers behov ser ut och hur de kan tillgo- dosespåettsåeffektivtsättsommöjligt.Enligtmyndigheternaärförmodligen regleringsverktyg som berör alla leverantörer att föredra, eftersom det ger dessa användargrupper ett brett urval av tjänster till konkurrenskraftiga pri- ser.72 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET är ett kommunikationssystem för säker kommunikation inom och mel- lanmedarbetareinomsamhällsviktigaverksamheter.Rakelanvändsavmerän 500 organisationer. MSB har i uppdrag att införa, förvalta ochutveckla . MSB samlar olika myndigheters analyser av sårbarheter och risker, och två sårbarheter med har då framkommit. Det ena är att kommunikation med inte är möjlig över gränsen till . Detta påverkar förmågan att han- tera händelser över gränsen. Det andra är att i utifrånsinaerfarenheteravskogsbranden2014 menarattRakelintepåettfull- gott sätt bidrar till att öka förmågan. Framför allt handlar det om att de natio- nella riktlinjerna för nationell samverkan behöver utvecklas.73 För att utveckla förmågan att hantera händelser över gränsen med pågår Nor-Swe . Det sätter fokus på lednings- och samverkansmetodik och utbildning. Huvudsyftet är att säkerställa effektiv kommunikationövergränsensamtvidinsatserochuppdragivarandrasländer. Det norsk-svenska avslutades med en större gemensam övning då framtagna gemensamma metoder för ledning och samverkan samt rutiner för alla involverade aktörers arbete användes.74 kommer att moderniseras med ny utrustning och utökad kapacitet. 1/4 av alla basstationer och var tredje växel kommer att bytas ut. Dessutom görs stora investeringar i att ytterligare förbättra reserv- kraften i nätet. MSB menar att en uppgradering ytterligare kommer att för- bättra säkerhet, tillgänglighet och robusthet i Rakel.75 har inte i alla landsting säkerställts som en primär kommunikations- väg enligt rekommendationer. Möjligheterna att kommuni- cera och samverka vid en allvarlig händelse kan därför försvåras, menar MSB.76 MSB överlämnade sitt svar på ett regeringsuppdrag om vilka behovochkravsomblandandradeaktörersomidaganvänderRakelsystemet, som även kallas ”blåljusnätet” eller ”polisradion”, har av mobil ip-baserad kommunikation.77 I svaret förordar MSB en lösning som stegvis och på kort sikt ska komplettera Rakelsystemet. På , när det finns en kommuni- kationslösning som är lika bra som eller bättre än , kan tekniken bytas ut. För att aktörerna ska kunna utföra sina uppdrag behövs säkra system för såväl talkommunikation som mobila datatjänster. används Rakelsyste- met framför allt för verksamhetskritisk talkommunikation inom samhällsvik- tig verksamhet, men även för viss datakommunikation. Rakelsystemet har begränsad kapacitet för datakommunikation, och därför ser MSB och andra aktörer inom samhällsviktig verksamhet att måste kompletteras med en kommunikationslösning med högre data- kapacitet. Arbetet med att säkra framtida verksamhetskritisk tal- och datakommuni- kation för dessa aktörer måste förberedas . Rakelsystemet kommer att fort- sätta vara det system som används för verksamhetskritisk talkommunikation 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET När det finns en annan teknisk lösning som erbjuder verksamhetskritiskt tal som är minst lika bra eller bättre än det som er- bjuder, kommer tekniken att bytas ut. kommer att moderniseras med ny utrustning och utökad kapacitet. En fjärdedel av alla basstationer och var tredje växel kommer att bytas ut helt. Dessutom görs stora investeringar för att ytterligare förbättra reservkraften i nätet. En uppgradering kommer att ytterligare för- bättra säkerhet, tillgänglighet och robusthet i . har inte i alla landsting säkerställts som en primär kommunikations- väg enligt rekommendationer. Möjligheterna att kommuni- cera och samverka vid en allvarlig händelse kan därför försvåras, menar MSB.78 Separata nät för samhällsviktig verksamhet Av säkerhetsskäl finns det dessutom myndighets- och försvarsnät som ska kunna fortsätta användas om den fysiska eller logiska strukturen inte fungerar och som dessutom minskar risken för avlyssning och sabotage. Swedish Government Secure Intranet (SGSI) är ett intranät som är logiskt separerat från det allmänna kommunikationsnätet internet. Myndigheter an- vänder SGSI som ett nätverk för utbyte av känslig information och minskar därmed it-säkerhetsrisker som hot och sabotage från enskilda personer, orga- niserad brottslighet eller främmande makt. SGSI är utformat för att klara höga krav på tillgänglighet och driftsäkerhet och medger krypterad kommunikation med andra aktörer som är anslutna till nätet. SGSI är anslutet till EU:s säker- hetsskyddade kommunikationsnät. MSB är systemägare och ansvarigt för samordning av SGSI.79 Även Försvarsmakten har egna nät, Försvarsmaktens Telenät (FTN) och Försvarsmaktens IP-nät (FMIP), som dock till stora delar är byggda på befint- ligfysiskinfrastruktur.NätensrobusthetochredundansäranpassadeefterFör- svarsmaktens behov, och trafiken går krypterad över Försvarsmaktens egen radiolänk eller trafikskyddad i hyrd fiber i privata nät. Försvarsmakten försör- jer sina egna nät med el.80 FTN är logiskt avskilt från de publika telenäten för att kunna fungera när publika nät utsätts för extrema påfrestningar och överbelastningar. FTN har tillkommitförattdemilitärakravenivissaavseendenärsåhögaattdepublika telenäten inte uppfyller dem. Ett annat viktigt skäl är att de publika telenäten finnsfrämstitätbefolkadeområdendärdenkommersiellaefterfråganärstörst, medan försvaret måste kunna verka i hela landet.81 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET God men ojämn tillgång har god tillgång i ett internationellt perspektiv ligger enligt mått på tredje plats bland EU- ländernavadgällerdigitalaanslutningar.Måttetbyggerpåensammanvägning av tillgång till fast bredband, mobilt bredband, hastighet och kostnadsnivå.82 Källa: , Digital Economy and Society Index. Även om i ett europeiskt perspektiv ligger långt fram vad gäller bred- band påpekar att inte ligger i täten vad gäller nästa generations bredband i glesbefolkade områden.83 EnligtföretagetAkamaissenasterankningliggerSverigetvåaivärldenvad gäller genomsnittlig uppkopplingshastighet. leder med /s medan har /s. Genomsnittet för de 55 länder som ingår är 5,1.84 placerar som trea i världen i sitt index sommäterolikaländersförmågaattdranyttaavIKTförökadkonkurrenskraft och ökat välstånd.85 Den svenska infrastrukturen är dock ojämnt fördelad och relativt otillräck- lig utanför storstadsregionerna, anser i (IIS).86 Ut- redningen Bredband för in menade att det finns flera an- ledningar till att bygga utbredband med hög överföringshastighet ur ett demo- kratiskt perspektiv. En anledning är att motverka digitala klyftor och skapa förutsättningar för goda levnadsförhållanden oavsett geografisk ort. När allt fler tjänster i samhället blir digitala måste alla ges möjlighet att koppla upp sig för att få en fungerande vardag. Med tillgång till bredband med hög överfö- ringshastighet finns det förutsättningar för traditionella arbetsmetoder att för- ändras, nya tjänster och affärsmodeller att utvecklas och beteendemönster att förändras.87 tar också upp att tillgången till it-infrastruktur är ojämnt fördelad: De snabbaste mobila bredbandsnäten har främst byggts ut där, ’folk bor och verkar’, […]. Här syns tydligt hur dagens infrastruktur ofta ger orätt- visa förutsättningar för människor som valt att bo utanför tättbebyggda områden. På vissa håll äger dessutom privata aktörer infrastrukturen, här 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET finns en risk för missbruk av monopolliknande ställning. Inte minst med tanke på att denna infrastruktur inte bara bär medier och kultur utan kom- mer att, i det uppkopplade samhället, vara en förutsättning för en mängd möjligen än mer samhällskritiska funktioner, som vård och krisberedskap. Tillgångentillinfrastrukturenkommerdessutommedenprislapp,sominte alla kan betala.88 Accessnät i glest befolkade områden är en utmaning Utredningenomeffektivareanvändningavstatensbredbandsinfrastrukturpre- senterade sitt slutbetänkande . Utredningen påpekar att alla som man talat med anser att den stora utmaningen och de stora kostnaderna ligger i att bygga ut accessnät (den sista biten fram till bostaden eller arbetsstället) i de mer glest befolkade områdena i landet. Stam- och mellanortsnät är med andra ord inte ett lika stort bekymmer. Utbyggnaden av accessnät underlättas dock förstås av en god tillgång till mellanortsnät.89 De hushåll och företag som återstår för att nå bredbandsmålen återfinns till stor del i mer glest befolkade områden eller områden från vilka det är långt att ansluta sig till ett stam- eller mellanortsnät. Det finns inte någon samlad bild över var det saknas en marknadsdriven utbyggnad av mellanortsnät. 90 PTS arbetar med att sammanställa ett sådant underlag.91 Bredbandsstrategin – bredband till glesbygden Bredbandsstrategin lyfte också fram att förutsättningarna för att bygga ut in- frastrukturärsämreideglestbefolkadedelarnaavSverige.92 Förattdehushåll och företag som finns i de mer glesbefolkade delarna av landet skulle få lik- nande möjligheter menade man att det fanns behov av riktade insatser. Rege- ringen ville fokusera på att skapa goda förutsättningar för samtliga aktörer att samverka och investera i bredband. Regeringen ville även stödja det engage- mang, den kompetens och den drivkraft som finns i landet hos enskilda, före- tag, lokala organisationer och kommuner att få tillgång till bredband. Regeringens bedömning var att utvecklingen av trådlös teknik och mobilt bredband skulle komma att spela en central roll i glest befolkade områden. Även bredband via satellit kunde spela en roll i den yttersta glesbygden. En av Bredbandsforums arbetsgrupper publicerade en rapport om utma- ningar vid utbyggnad av bredband i hela landet. Utifrån en mängd intervjuer analyserade Bredbandsforum de största hindren för en fortsatt bredbandsut- byggnad. Man tog också fram en rapport om hur de identifierade hindren kunde undanröjas. Några av förslagen har genomförts, till exempel har allt fler kommuner beslutat om bredbandsstrategier.93 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET Bristande överensstämmelse mellan efterfrågan och utbud Verket för innovationssystem (), och Formas har tillsammans med en bred representation från internetsamfundet tagit fram en agenda för framtida internet. I agendan skriver man att det råder en bristande överensstämmelse mellan efterfrågan och utbud på internetupp- koppling.Användarnaharhögt ställdakravpåkvalitet,funktionalitetochpris, men marknaden motsvarar inte förväntningarna. Faktorer som robusthet, till- gänglighet och säkerhet är sällan en del av produktbeskrivningen när man kö- per en tjänst, och det är svårt att jämföra olika leverantörers produkter. Som ett resultat säljs ofta internettillgång med referens till teoretiska maxhastig- heter utan några garantier för verklig kapacitet.94 Kundnöjdheten bland privata bredbandskunder har sjunkit . En särskild utmaning för bredbandsbranschen är att man lätt lovar för mycket eller att man inte är tillräckligt tydlig i sina erbjudanden, vilket är en anledning till klagomål enligt Svenskt Kvalitetsindex. Svenskt Kvalitetsindex kan även se skillnader med hänsyn till typ av uppkoppling. Kunder som är uppkopplade via ADSL är betydligt mindre nöjda än de kunder som har sin uppkoppling via fiber.95 I takt med att allt fler tjänster sköts digitalt och att olika analoga system fasas ut blir beroendet av att mobiltelefoni och internet fungerar allt större. En snabb uppkoppling tjänar inte mycket till om ett längre strömavbrott omöjlig- gör kontakt med internet. Bristande kvalitet i form av exempelvis avbrutna samtal eller långsamt bredband har diskuterats ovan. I avsnittet nedan tas enbart konsekvenser för samhället och på nationell nivå upp. De största hoten mot elektroniska kommunikationer Risk för att delar av landet blir avskurna PTS menar att sårbarheten inom elektroniska kommunikationer har ökat till följd av en ökad fjärrstyrning och fjärrövervakning av den elektroniska kom- munikationen. Likaså pekar man på att delar av landet riskerar att bli avskurna vid skador i näten. Tekniska system för elektronisk kommunikation är dessu- tomofta placerade på platser som är relativt lättåtkomlig och de är geografiskt utspridda i landet, vilket gör dem än mer sårbara.96 PTS menar att det är särskilt angeläget att näten är säkra och robusta i gles- bygden där infrastrukturen ofta är begränsad. Eftersom det ofta finns relativt fåabonnenteridessaområdenharoperatörernasmåincitamentattsnabbtvidta åtgärdervideventuellastörningar.PTShardärförinlettettarbetemedattiden- tifiera områden med bristande robusthet.97 MSB pekar på att det svenska samhällets funktionalitet förutsätter att det finns en fungerande it-infrastruktur. Erfarenheter av inträffade it-incidenter 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET och it-relaterade kriser visar att det är viktigt att ha en organisation som är förberedd. MSB menar dock att övningar med fokus på storskaliga it-stör- ningar är ett relativt omoget område och att metodiken för infor- mationssäkerhetsövningar behöver utvecklas ytterligare.98 Den digitala agendan menar att samhällets arbete för driftsäkerhet är nöd- vändigt för att vidmakthålla den stabilitet och säkerhet i internet- och teletra- fikensomiallthögreomfattningutgörenmycketviktigsamhällsinfrastruktur. I takt med samhällets ökande beroende av internet och telefoni minskar accep- tansen föravbrott,ochavbrotti internet-ochteletrafikenkanfå allvarligafölj- der för samhället.99 Vad är allvarliga negativa konsekvenser för samhället? I risk- och sårbarhetsanalysen för elektronisk kommunikation 2015 identifie- rar och värderar PTS ett antal hot som kan få nationella konsekvenser. I risk- bedömningen beaktar PTS enbart de hot som kan ge upphov till mer allvarliga negativa konsekvenser för samhället och som alltså kan förväntas leda till mer allvarlig påverkan på befolkningens liv och hälsa, samhällets funktionalitet och grundläggande värden eller ge upphov till betydande skador på egendom och miljö. Däremot behandlasinte lokala och regionala avbrotteller händelser där enskilda eller ett mindre antal abonnenters personliga integritet påverkas negativt.100 PTS använder fyra villkor för att definiera vad som är ett allvarligt hot. Riskbedömningar görs för hot som uppfyller minst ett av följande villkor:101 •Hotet ska kunna leda till långvarigt avbrott i flera kommunikationstjänster som drabbar en övervägande del av landets befolkning. •Hotet ska kunna leda till upprepade och långvariga avbrott somdrabbar en övervägande del av landets befolkning. •Hotet ska kunna leda till långvarigt avbrott som påverkar en eller flera samhällsviktiga verksamheter av nationell betydelse . •Hotet ska kunna påverka informationstillgångar av betydande demokra- tiskt, ekonomiskt, miljömässigt eller på annat sätt samhälleligt värde ne- gativt. Konfigurationsfel den vanligaste incidenten Störreincidenterinomområdetelektroniskakommunikationerskarapporteras till PTS. inträffar mellan ett trettiotal och ett femtiotal händelser med betydande störningar och avbrott i elektronisk kommunikation som följd. Av dessa har endast en mindre del nationell påverkan.102 Ungefär hälften av de händelser som inträffade or- sakades av konfigurationsfel, ofta i kombination med andra fel eller brister. Efter det följde fel i hård- och mjukvara. 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET I knappt hälften av fallen påverkades enbart mobila kommunikationstjäns- Vid åtta händelser påverkades både fasta och mobila kommunikations- Fyra av händelserna påverkade mer än en operatör samti- Huvuddelen av alla störningar och avbrott pågick , från några Inga störningar eller avbrott varade längre än 21 Tillgänglighetsattacker svarar för huvuddelen av de händelser där flest abonnenter har påverkats. Störningarna och avbrotten till följd av tillgänglig- hetsattacker pågick vanligtvis mellan en och . Bränder, elavbrott och attacker de största hoten I sin bedömning av vilka som är de största hoten menar PTS att sju hotkatego- rier kan ge en mer betydande negativ påverkan.103 Dessa är 1. brand i särskilda försörjningstunnlar 4. avbrott som orsakas av fel och brister i hantering 5. avbrott som orsakas av fel och brister i programvara 6. avbrott som orsakas av fel och brister i hårdvara 7. avbrott i särskilda förbindelser Av dessa sju bedöms de tre första vara de allra största riskerna för den elektro- niska kommunikationen. Försörjningstunnlar används i tätbebyggda områden, och flera tunnlar in- nehåller en särskilt hög koncentration av förbindelser som påverkar ett flertal olika kommunikationsnät och kommunikationstjänster.