rfr · H30WRFR18 · 2016-05-26 00:00:00 — Ytterligare ett förslag inom området är den utredningsrapport200 som lämnades med förslag till digitala nationella prov i och gymnasieskolan. gjorde –15 en satsning på digitalisering för framtidens skola. Sammantaget har ca fördelats till innovationsprojekt 194Fleischer & Kvarnsell, 2015, s. 49. 195It i människans tjänst – en digital agenda för , 2011/342/ITP. 196Se SOU 2014:13, En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår. 197Bland medlemmarna fanns representanter för , Föreningen , Idéburna skolors riksförbund, It & Telekomföretagen, , Lä- rarnas , , /Digisam, , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , – elevråd, Elevkårer, Kommuner och Landsting, UR, , och . 198Uppdrag att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet, , . 199Uppdrag om nationella skolutvecklingsprogram, , . 200Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning, SOU 2016: 25. BILAGA 1: INITIATIV FÖR ÖKAD DIGITALISERING I SKOLAN och projekt som ska användas för att utveckla och testa it-system och digitala arbetssätt i skolan. Testmiljöerna byggs upp gemensamt av skolor, forskare, företag och andra organisationer. Vidare beslutade om att genomföra en systematisk forskningsöversikt om it som pedagogiskt verktyg i matematikundervisningen. Den systematiska översikten ska undersöka hur elevernas lärande och kvaliteten i matematikundervisningen påverkas när denna bedrivs med stöd av digitala resurser. Elevers praktiska förmåga att använda och förstå it och digitala medier Det har gjorts olika internationella studier i syfte att försöka mäta den digitala kompetensen hos elever och lärare. En av de större internationella undersökningarna redovisades 2013, International Computer and Information Literacy Study (ICILS). Det var en studie av åttondeklassares praktiska förmåga att förstå och använda it och digitala medier i vardagen.201 Studien kompletteras med enkäter till elever, lärare och skolledare, som ger en bild av elevernas sociokulturella bakgrund, lärares och elevers vana vid att använda it och digitala medier samt hur infrastruktur och undervisning ser ut på skolan. 60 000 elever och 35 000 lärare från 3 300 skolor i 20 länder (inte ) deltog i undersökningen.202 Eleverna genomförde ett digitalt prov med simulerade autentiska situationer som syftar till att visa i vilken grad eleverna kan använda datorer och digitala medier för att söka, hantera, värdera, producera och dela information i en vardaglig kontext. Elevernas resultat grupperas i fyra olika nivåer, som beskriver elevernas kunskaper och förmågor: Eleven kan använda datorn för att utföra enkla uppgifter, t.ex. öppna en länk i en ny flik i webbläsaren, beskära en bild och infoga en bild i ett dokument. Resultatet visade att av eleverna når upp till nivå 1. I är det som gör det och i och . Eleven kan använda datorn och nätet för att samla in och hantera information. Eleven kan redigera och ändra i ett befintligt dokument och själv skapa informationsmaterial med en enhetlig och fungerande design. Resultatet visade att av eleverna når upp till nivå 2. I rör det sig om , medan klarar det i och i . Eleven har tillräckliga kunskaper i it och digitala medier för att samla in och använda information. Eleven kan arbeta självständigt, välja informationskällor som är lämpliga för ett givet syfte och utvärdera informationens trovärdighet på ett bra sätt. Elever på den här nivån är mer självständiga än eleverna på nivå 2 och har ett mer utvecklat kritiskt perspektiv. Re- sultatet visade att av eleverna når upp till nivå 3. klarar det i , i och i . Eleven har utvecklat ett kritiskt och reflekterande tänkande kring information. Eleven kan skapa informationsmaterial som är anpassat till en given målgrupp och har en förståelse för upphovsrättsliga frågor. Eleven är säkrare på att hitta och värdera information och bättre på layout, design och 201Association for the Evaluation of Educational Achievement (IEA), 2013, Preparing for Life in a Digital . International Computer and Information Literacy Study (Icils) 202Danmark, , , , , , , , , , , , , , , , , , och . BILAGA 2: ELEVERS PRAKTISKA FÖRMÅGA ATT ANVÄNDA OCH FÖRSTÅ IT OCH DIGITALA MEDIER målgruppsanpassning när de skapar informationsmaterial. Resultatet visade att av eleverna når upp till den allra högsta nivån. I handlar det om , i och och i och . av lärarna känner sig säkra när de ska använda datorn för att utföra mer komplexa uppgifter, t.ex. installera program, samarbeta med andra över nätet och delta i diskussioner i sociala medier. av lärarna har erfarenhet av att använda it i undervisningen. har utvecklat sina kunskaper genom att gå en avancerad kurs, har gått en introduktionskurs och har lärt sig av sina kollegor. I de flesta EU-länder som deltog i undersökningen är det ungefär en fjärdedel av eleverna som befinner sig på de båda lägsta nivåerna, och elevernas socioekonomiska bakgrund har en avgörande betydelse. Studien understryker att it och digitala medier måste användas på mer kreativa och utvecklande sätt i undervisningen, så att eleverna lär sig det som de behöver i samhälle och vardag. Därför är det viktigt att satsa på en pedagogiskt inriktad lärarfortbildning och att uppmuntra till organiserad kunskapsdelning och ett mer systematiskt kollaborativt lärande bland lärare. Agélii Genlott, , 2016. Closing the gaps – Improving literacy and mathematics by ict-enhanced collaboration, Computers & Education (), 2013. Preparing for Life in a Digital . International Computer and Information Literacy Study (Icils) , , 2004. Leva med ITiS. Nationell utvärdering av IT i skolan., Encell, Rapport 1:2004, , , är det bevisat – barnen blir bättre i skolan med surfplattor Inspiration til it-didaktisk og innovativ undervisning. Erfaringer fra skoler, der har deltaget i demonstrationsskoleforsøgene It på ungdomsuddannelserne. En kortlægning af it som pædagogisk redskab på gymnasier og erhvervsuddannelser European Schoolnet, 2014. Computing our future Computer programming and coding – Priorities, school curricula and initiatives across Europe Falkesgaard, Slot & , Bremholm, 2015. Elevopgaver og elevproduktion i det 21. – en kvantitativ og kvalitativ analyse af elevproduktion i matematik, dansk og naturfag, læremiddel.dk , , 2013. En elev – en dator. Kunskapsbildningens kvalitet och villkor i den datoriserade skolan, Avhandlingsserie nr 21, , , , , 2015. Digitalisering som lyfter skolan. Teori möter praktik, fortbildning Geschwind, , , 2012. Utvärdering av programmet IT i lärarutbildningen, , , 2014. Att förändra skolan med teknik, , , , 2015, Teknik kan inte ersätta lärarens engagemang, SVT Opinion, Mål för lärarstudenters kunskaper om IT och lärande, dnr 2015/531, , , , , 2013. Literacy teaching, genres and power, Education Inquiry Vol. 4, No. , , , (red.) Att skriva sig till läsning. Erfarenheter och analyser av det digitaliserade klassrummet, , , 2011. Digitaliseringen av skolan, REFERENSER 2015/16:RFR18 , , 2013. Digitalisering i skolan – en kunskapsöversikt, Ifous rapportserie 2013:1 , , 2014. Läromedel behövs för skolans digitalisering, Education Analytics, Svenska Läromedel , , 2015. Förutsättningar för teknikstött lärande och skolutveckling – En fallstudie av ett 1:1-initiativ, Kjällander, , 2014. En dator per elev – lärande i en digital skolmiljö, IT och lärarstuderande. Attityder, tillgång och användning. Internet och lärarutbildningen. Om lärarstudenters och lärarutbildares attityd till och användning av IT. Kroksmark, (red), 2013. Den trådlösa pedagogiken. – En - i skolan på vetenskaplig grund, Krumsvik, Egelandsdal, Sarastuen, och , 2013, Sammenhengen mellom IKT-bruk og læringsutbytte (SMIL) i videregående opplæring, Kommunesektorens organisasjon (KS) och , , (red. ), 2014. Lärare i den uppkopplade skolan, , m.fl., 2013, Utvärderingsstudie av kommuns satsning på IKT för att utveckla elevers lärande i de kommunala gymnasieskolorna, Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet, 2011, (SKOLFS 2010:37), senast reviderad 2015 , , 2014. Digitalt skrivande i gymnasieskolans svenskundervisning, Assessing the impact of ICT use on scores Students, Computers and Learning: Making the Connection , , 2013. Elevdatorer: som att så på en oplöjd åker – En studie om hur en-till-enprojektet kan komma att förstärka skillnader i och mellan skolor, självständigt arbete, Linnéuniversitetet , , 2015. Det digitala läsandet. Begrepp, processer och resultat. Rambøll, 2014. Anvendelse af digitale læremidler – effektmåling , , 2011. Problematisk frånvaro av digital kompetens i lärarutbildningen, Utbildning & Lärande, 1/2011, revisorer, 2002. ITiS – en statlig satsning på IT i skolan, rapport /02:10 , , 2014. Digital (o)jämlikhet. IKT-användning i skolan och elevers tekniska kapital, avhandling, 2015/16:RFR18 REFERENSER SCB, 2013. Den internationella undersökningen av vuxnas färdigheter, temarapport 2013:12 Semb, , 2014. Digitalt kompetenta lärarstudenter genom utbildningsvetenskaplig kärna?, examensarbete, . , , 2015. What makes good educational software?, avhandling, . SKL, 2015. Skolans digitalisering – Hur långt har vi kommit? En rapport baserad på rektorers värderingar i självskattningsverktyget LIKA, it-tempen för skolan Skollag (2010:800), senast ändrad SFS 2016:151 Redovisning av uppdraget om nationella skolutvecklingsprogram, dnr 2015:899 IT-användning och IT-kompetens i skolan, dnr: 2015:00067 Redovisning av uppdraget om att föreslå nationella IT- strategier för skolväsendet, dnr: 2015:01153 Vad kan vi lära av andra länders nationella it-strategier? bilaga till redovisning av regeringsuppdrag om it-strategier, dnr: 2015:01153 En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår. Digital kompetens, delbetänkande av Framgångsfaktorer för digital utveckling i skolan, Ut- bildningsförvaltningen Världsbäst på att dela ut datorer – sämst på att använda dem Tallvid, , 2015. 1:1 i klassrummet – analyser av en pedagogisk praktik i förändring, The 2015 Outlook for Scandinavian Schools: A Regional Report Vestling, , 2012. Digital kompetens i lärarutbildningen, examensarbete i lärarutbildningen, Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av be- slut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen öppna kunskapsseminarium om ar- bete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer hearing om framtidens luftfart – Har vi luft under Offentlig utfrågning med anledning av dom om data- Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade råvaru- offentliga utfrågning om idrott och fysisk akti- vitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie-redakt- ioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av rehabilite- offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot skat- Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om