eunbil · H40N46385D · 2016-11-15 00:00:00 — Beslut fattas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, dvs. efter medbeslutande av . Det aktuella förslaget har inte några effekter på gällande svenska regler och får i sig inga konsekvenser för statsbudgeten eller EU:s budget. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar förslaget att ge Efta-länderna i EES möjlighet att delta i evenemanget Europeisk kulturhuvudstad. Regeringen föreslår att ställer sig bakom beslutet om allmän inriktning. 14.Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet]) 13638/16 CULT 99 RELEX 883 DEVGEN 226 COMPET 540 ENFOCUSTOM 172 EDUC 343 COHOM 135 Frågan har inte tidigare behandlats i . antog kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik ett gemensamt meddelande med rubriken ”Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser” (nedan kallat det gemensamma meddelandet). Ordförandeskapet har bett kommissionen och den höga representanten att presentera det gemensamma meddelandet för kulturministrarna vid rådsmötet . Presentationen kommer att följas av en riktlinjedebatt som inleds av , vice generaldirektör. Kultur i EU:s yttre förbindelser är ett av de tre strategiska målen europeiska kulturagenda. Genom att ställa sig bakom en europeisk kulturagenda konstaterade rådet att det är viktigt att stärka kulturens roll i EU:s yttre förbindelser och utvecklingspolitik. har utvecklingen av ett strategiskt tillvägagångssätt på detta område varit en prioritering för rådets arbete. I rådets nuvarande arbetsplan för kultur (2015–2018) är ett av de fyra prioriterade områdena ”främjande av kulturell mångfald, kultur i EU:s yttre förbindelser och rörlighet” med förslag på särskilda åtgärder, bl.a. ”förstärkning av en strategisk metod för kulturen i EU:s yttre förbindelser”. De föreslagna vägledande principerna för EU:s åtgärder syftar till att säkerställa att EU:s agerande främjar den kulturella mångfalden och respekten för mänskliga rättigheter samt ömsesidig respekt och interkulturell dialog, som subsidiaritets- och komplementaritetsprinciperna respekteras. Den politiska samstämmigheten säkerställs genom att använda befintliga samarbetsramar och finansieringsinstrument. I meddelandet föreslås tre huvudlinjer för att utveckla det kulturella samarbetet med partnerländer: stödja kultur som en motor för hållbar social och ekonomisk utveckling, främja kultur och interkulturell dialog för fredliga interkulturella förbindelser och förstärka samarbetet om kulturarv. Förslag på ett strategiskt tillvägagångssätt för EU:s kulturdiplomati ingår också, vilket bland annat omfattar ökat EU-samarbete och fokus på interkulturella utbyten. Kulturministrarna inbjuds av ordförandeskapet att under max dela med sig av sina erfarenheter och sätt att se på hur EU och medlemsstaterna, gemensamt, med respekt för kompetensfördelningen, skulle kunna komma fram till ett mer strategiskt sätt att arbeta med kulturen i utrikes relationer. Ministrarna ges också möjlighet att under diskussionen dela med sig av nationella goda exempel på lyckade samarbeten mellan kultur- och utrikesministerier samt lyfta fram de områden där de största mervärden bedöms kunna uppnås. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar att en diskussion förs om kulturens roll i EU:s internationella förbindelser. Regeringen vill särskilt framhålla vikten av att rollfördelningen inom och mellan EU-institutionerna, medlemsstaterna och andra relevanta aktörer leder till mervärden. Det gäller inte minst vad avser samarbetet med . Vidare bör kulturens och de kulturella aktörernas roll framhållas som viktiga drivkrafter för förändring för att främja en demokratisk utveckling. Utkast till rådets slutsatser om idrottsdiplomati 13645/1/16 REV 1 SPORT 72 FREMP 170 RELEX 884 behandling i Frågan har inte tidigare behandlats i . Överläggning med skedde . Bakgrund och innehåll Ordförandeskapet har som en prioritet inom idrottsområdet valt att fokusera på idrottsdiplomati. Idrottsdiplomati bör förstås som att idrotten används i diplomatiska, interkulturella, sociala, ekonomiska och politiska förbindelser. Idrottsdiplomatin blir därigenom en del av den offentliga diplomatin, dvs. en långsiktig kommunikationsprocess med allmänheten i syfte att förbättra ett lands attraktionskraft och profil. Därutöver bidrar den till att nå utrikespolitiska mål på ett sätt som är synligt och begripligt för allmänheten. En utgångspunkt för förslaget till slutsatser är artikel 165 om bl.a. idrott där det anges att ”unionen och medlemsstaterna ska främja samarbetet med tredjeland och behöriga internationella organisationer på utbildnings- och idrottsområdena, särskilt ”. Regeringen har i beredningen inhämtat synpunkter från . Det har bland EU-medlemsstater funnits uppslutning kring ordförandeskapets initiativ. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att utkastet till rådsslutsatser om idrottsdiplomati är balanserat. Regeringen anser att idrottsrörelsens självständighet ska värnas. Regeringen bedömer att slutsatserna ryms inom ramen för EU:s stödjande kompetens och att subsidiaritetsprincipen därmed respekteras. Regeringen vill betona att EU, enligt FEUF, endast har en stödjande kompetens på idrottsområdet och att detta inte får innebära någon harmonisering av medlemsstaternas regelverk. Samarbete kring idrott ingår i associationsavtal och andra avtal mellan EU och tredje land. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av slutsatserna. Idrottens inverkan på den personliga utvecklingen (offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning) 13647-16 SPORT 73 EDUC 344 EMPL 436 JEUN 88 SOC 640 behandling i Frågan har inte tidigare behandlats i . Bakgrund och innehåll Ordförandeskapet kommer vid rådsmötet hålla en policydiskussion på temat idrottens betydelse för personlig utveckling. Ordförandeskapet önskar medlemsstater dela med sig av exempel på (1) utbildningsprogram gällande personlig och professionell utveckling av idrottsaktiva och idrottsledare, samt (2) hur idrotten används för att bättre utveckla sociala färdigheter som är relevanta för deltagande i ett demokratiskt samhälle. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen menar att idrotten i vårt land, liksom civilsamhället i övrigt, är en integrerad del i att bygga och utveckla vårt gemensamma . Möjligheten att kombinera idrott och utbildning inom de s.k. Riksidrottsgymnasierna är ett gott exempel på utbildningsprogram. Regeringen vill värna och utveckla idrottsrörelsens självständighet som en demokratisk folkrörelse, både nationellt och internationellt. Regeringen anser det viktigt att på olika sätt på olika nivåer bistå de goda krafter som finns inom idrottsrörelsen, i syfte att stärka idrottens interna demokrati och goda styrning. Behovet av insatser för att möjliggöra en idrott där personer i beslutande ställning på alla nivåer inom idrotten, och aktiva, ges samma möjlighet att förverkliga sitt intresse att delta, oberoende av kön och funktionsnedsättning, är tydligt. Idrottsrörelsen gör också betydande insatser för att integrera och etablera nyanlända flyktingar. Därigenom blir idrottsrörelsen en naturlig ingång i det svenska samhällets gemensakap och är till nytta såväl för den enskilde, för idrottsföreningen som för samhället i stort. a)Reformen av den europeiska ramen för upphovsrätten Information från den franska delegationen b)Europeiska kulturhuvudstäder 2020 Information från den kroatiska och den irländska delegationen c)Att möta krisen i : Investeringar i kultur Information från den italienska delegationen 17. d) Möten inom Världsantidopningsbyrån () (, ) - Information från EU- medlemsstaternas företrädare (/UK/MT) inom . e) Utvecklingen av och särskilda drag inom europeisk idrotts organisation - Information från den franska delegationen f) Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram - Information från den maltesiska delegationen