eunbil · H30N43E63E · 2016-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning för utrikesrådet 1.Godkännande av den preliminära dagordningen Rådet ska diskutera EU:s relationer med mot bakgrund av den senaste utvecklingen, inklusive det kärntekniska avtalet, lyftandet av sanktioner och de iranska valen. regionala roll, inklusive konflikterna i och samt de försämrade relationerna med , väntas också diskuteras. Inga rådsslutsatser förutses. Den kärntekniska överenskommelsen och sanktionslättnaderna innebär en möjlighet till fördjupad dialog med . Regeringen vill se ett samlat EU-engagemang gentemot , med en ökad dialog om bl. a. regionala frågor, energi, miljö, handel och CSR. En särskilt viktig fråga är den allvarliga situationen för mänskliga rättigheter i . Det är därtill angeläget att undvika en fortsatt eskalering mellan och , liksom att uppmana att fortsatt delta i de internationella samtalen om och . Rådet kommer att diskutera den senaste utvecklingen i , inklusive den politiska processen samt EU:s engagemang på säkerhetsområdet. Förslag till framtida former av EU-stöd kan förväntas diskuteras om det libyska så kallade representanthuset har kunnat rösta igenom en samlingsregering (Government of National Accord, GNA). Regeringen stödjer fortsatt det FN-ledda arbetet med att genomföra Libyan Political Agreement och uppmuntrar kvinnors deltagande på alla nivåer av den politiska processen. Regeringen anser det angeläget att representanthuset utan dröjsmål godkänner ordföranderådets förslag till en samlingsregering. Regeringen betonar vikten av att EU:s planer för engagemang i måste vara långsiktigt och hållbart, samt nära samordnas med alla relevanta aktörer, inte minst FN och den libyska samlingsregeringen när en sådan är på plats. Regeringen understryker att eventuella EU-insatser inte får störa den sköra politiska processen, utan måste ta hänsyn till libyskt ägarskap och beakta de utmaningar som läget på marken utgör. Rådet förväntas diskutera EU:s relation till . Diskussionen sker mot bakgrund av fortsatta militära aggression i , agerande mot omvärlden och dess inrikespolitiska utveckling, inklusive situationen för civilsamhället och oppositionen. Inga rådsslutsatser förutses. Regeringen ser med oro på utrikespolitiska agerande, i första hand mot och i . Den inrikespolitiska utvecklingen är också bekymmersam, särskilt det ökade trycket mot civilsamhället och den politiska oppositionen. Regeringen välkomnar mot denna bakgrund en strategisk diskussion om principerna för EU:s relationer med . EU:s förhållande till måste vara principfast och konsekvent. EU måste vara en stark röst för demokrati och mänskliga rättigheter. EU bör också på olika sätt försöka vidmakthålla och utveckla kontakterna med folk och civilsamhälle. Det är centralt att EU forsätter att stödja och andra länders suveränitet, territoriella integritet och rätt att göra sina egna vägval om utrikes-, säkerhets- och handelspolitik. EU måste slå vakt om folkrätten och värna den europeiska säkerhetsordningen. Mot bakgrund av den senaste tidens utveckling väntas Rådet diskutera hur EU kan öka sina ansträngningar för att bidra till att meningsfulla förhandlingar återupptas i fredsprocessen i . Inga rådsslutsatser förutses. Regeringen understryker vikten av att brådskande få igång en resultatinriktad politisk process med tydliga parametrar och tidsramar. Det franska initiativet om en internationell fredskonferens välkomnas som ett viktigt komplement till övriga initiativ och regeringen bedömer att det kan bidra till att skapa momentum i fredsprocessen. Behov finns av samordnade insatser från det internationella samfundet till stöd för en återupptagen fredsprocess. Försämringarna på marken innebär ett allvarligt hot mot tvåstatslösningen och undergräver ytterligare möjligheterna till en återupptagen fredsprocess. Den inompalestinska försoningen är mycket angelägen. Den humanitära situationen i är djupt oroande. Regeringen emotser en förnyad diskussion om ett utökat EU-engagemang givet den allvarliga situationen.