rfr · H30WRFR12 · 2016-04-18 00:00:00 — Jag kan inte svara för hur andra i direktionen sover . sover gott om nätterna. Sedan var det den sista frågan från , om Ja, vi har en god dialog. Vi har alltid haft en god dialog, och vi har ett gott samarbete. Men sedan kan man inte komma ifrån att våra upp- drag är lite olika. Även om vi har ett mycket gott samarbete betyder det inte alltid att vi tycker samma sak. Då kan det vara värt att lägga till i just den här frågan, som har diskuterats , att det följer av 6 kap. 9 § i riksbankslagen att en bank på anmo- dan av till ska lämna de uppgifter som anser nödvändiga för att övervaka betalningssystemets stabilitet. Från vår sida har vi ända , 2008 begärt in data om hur mycket pengar bankerna har, hur likvida de är. Vi har sedan från vår sida skärpt de rapporteringskraven och 2015. begär vi in daglig data från bankerna som vi gör en löpande bedömning av i fråga om hur det ser ut i Det är balansräkning som används och skatte- betalarnas pengar om pengarna tar slut i bankvärlden. Därför är det en hjärte- fråga för oss att se till att svenska banker har tillräckligt mycket svenska kro- nor, för annars kommer de till oss. Det är viktigt att svenska banker har en tillräckligt hög grad av egen för- säkring när det gäller svenska kronor. Av det skälet tycker viatt det är en viktig Den frågan har vi också diskuterat vid några olika tillfällen i stabilitets- Men man kan komma fram till lite olika slutsatser i den frågan. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vice riksbankschef : Jag tänkte nog bara svara på frågor. Det var flera frågor. Är det så att ser någon sorts självändamål i att försvara inflationsmålet? Det gör vi inte, utan det finns ett underliggande syfte, förstås. Jag är medveten om att vi ibland är lite slarviga med att motivera det. Vi säger kanske att vi gör det här för att värna förtroendet för inflationsmålet eller någon liknande formulering. Men i grunden handlar det om flera faktorer som är viktiga för den realekonomiska utvecklingen i , som kan bli lidande om vi inte har ett tillräckligt starkt förtroende för inflationsmålet eller det nominella ankare som vi väljer att ha – det kan ju formuleras på olika sätt. har vi ett inflationsmål. Som vi har pratat om tidigare handlar det om en väl fungerande pris- och lönebildning. Det är en del här. Om det finns osäkerhet om vart priserna är på väg i ekonomin blir det svårare att komma överens om löner i avtalsförhandlingarna. Det blir svårare för en enskild företagare att sätta priser etcetera. Det i sin tur kan leda till ett försämrat funktionssätt i ekonomin. Men sedan gäller det nivån på inflationen. Kan vi inte nöja oss med en lite lägre inflation och den inflation som vi har sett under de senaste fem sex åren med en underliggande inflation eller en som kanske tenderar nedåt till noll eller –och så vidare? Vad leder det till för problem? Jo, det kan leda till många olika sorters problem. var delvis inne på det. Ett sätt att beskriva det handlar ofta om det här med deflation och att det leder till att man skjuter upp sina inköp och så vidare. Ett annat sätt är att fundera på vad det betyder för den reala räntan, alltså den ränta som vi sätter med reporäntan minus inflationen eller inflationsförväntningarna. Det är ju den som bestämmer hur expansiv penningpolitiken är. Med lägre inflation och lägre inflationsförväntningar blir penningpolitiken mer åtstramande. Det leder i sin tur till en lägre tillväxt och högre arbetslöshet. Det gäller framför allt det som jag visade i grafen med de underliggande långsiktiga räntorna globalt, realräntorna, som har sjunkit med flera procentenheter, kanske till och , från någon sorts topp under 80- talet och . Om vi för en penningpolitik där vår realränta blir högre än den underliggande realräntan – vi ser det på grafen som visas här – kommer det att leda till en svagare ekonomisk utveckling i den svenska ekonomin. Därför blir det här med att få en inflation på ännu viktigare i en miljö med en låg realränta, så att säga. Det är väldigt många som diskuterar vad en sådan här utveckling för realräntorna, om den är väldigt persistent, som många tror, betyder i fråga om vilka inflationsmål man borde ha. Eller hur borde penningpolitiken utformas? De som funderar på det landar alltid i en slutsats: Antingen är det värt att hålla fast vid det mål man har eller så borde man höja inflationsmålen just för att ha ett större handlingsutrymme för penningpolitiken. Vi har definitivt gjort en avvägning mellan förtjänster och kostnader när det gäller att försöka få upp inflationen mot inflationsmålet. Det kommer att leda till stora realekonomiska problem om vi inte får en högre inflationstakt. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Sedan gäller det de risker som finns i en lågräntemiljö. Vi håller med om att det finns sådana risker. Men frågan är: Hur mycket är de kopplade till att räntorna är låga? Och hur mycket är de egentligen kopplade till att inflationen är låg och att de underliggande realräntorna har fallit? Framför allt på finansmarknaderna är det många som inte tycker om låga Det ställer till med en del problem för finansmarknadsaktörerna. det underliggande problemet är i många fall att man har ställt in sig på en hög Det kan vara så att man har avkastningskrav från sina ägare eller från kunder till placerare. Det kan vara pensionsbolag som har ut- lovat en viss nominell avkastning till framtida pensionärer och så vidare. Framför allt pensionsbolagen skulle må mycket dåligt – det är min bedöm- ning – om vi sänkte inflationsmålet och därmed gav dem en lägre nominell Det är inte lösningen på de problem som vi ser i dagslä- Lösningen när det gäller den låga nominella avkastning som vi ser på den finansiella marknaden handlar om att lyckas med att få upp inflationen till det som vi har utlovat. Det här gäller delvis även hushåll. är det inte så vanligt att man har en bunden ränta i . Men i den mån man har ingått långa kontrakt och till exempel tagit ett lån med bunden ränta har man ställt in sig på att det kopplat till det finns en viss underliggande inflationsutveckling. Det är inte önskvärt för de aktörer som har ingått långa kontrakt att vi inte lever upp till de utfäs- telser som vi har satt upp: att inflationen normalt sett kommer att ligga i när- Det är väldigt problematiskt, tycker jag, att inte försöka leva upp till inflationsmålet. Det handlar inte i grunden om ett riksbankspro- blem, utan det är ett problem för den reala ekonomiska utvecklingen i . Ordföranden: får tacka och för föredragningar och svar på frågor. BILAGA 1 BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1 BILAGA 1 BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1 BILAGA 1 BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1 BILAGA 1 BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1 BILAGA 1 BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1 BILAGA 1 BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA 1 Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av be- slut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen öppna kunskapsseminarium om ar- bete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer hearing om framtidens luftfart – Har vi luft under Offentlig utfrågning med anledning av dom om data- Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade råvaru- offentliga utfrågning om idrott och fysisk akti- vitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie-redakt- ioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av rehabilite- offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot skat- Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Omkrisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala