rfr · H40WRFR4 · 2016-12-12 00:00:00 — förskollärare – 5 terminer Forskarskolor för lärare och förskollärare – 5 terminer Forskarskolor för lärare och förskollärare – 8 terminer Det bör noteras att forskarskolor som beviljats medel inom en satsning har som regel inte påbörjats samma termin, ibland inte heller samma kalenderår. Inom satsningen startade utbildningen vid vissa forskarskolor höstterminen 89Vetenskapsrådet, intervju . 90Vetenskapsrådet, intervju . 91Vetenskapsrådet e-brev , VR återapportering dnr 111-2013-892. 3 KARTLÄGGNING AV FORSKARSKOLOR FÖR LÄRARE OCH FÖRSKOLLÄRARE 2008 och vid andra vårterminen 2009.92 I satsningen 2011–startade samtliga under kalenderåret 2012.93 I den senaste satsningen har antagning pågått både och möjligtvis även . VR beviljar medel till ett värdlärosäte för , t.ex. 2011–2014. Ett värdlärosäte kan dock ansöka om utökad dispositionstid . Därefter kan det ansöka om ytterligare utökad dispositionstid, t.ex. i händelse av att en forskarstuderande är föräldraledig.94 Forskarskolor kan alltså pågå än den beviljade bidragsperioden. Det leder bl.a. till att forskarskolor i de olika satsningarna kan pågå parallellt. 3.2.1 Ämnesinriktningar och värdlärosäten VR har beviljat bidrag till följande 33 forskarskolor inom ramen för de fyra satsningarna (se tabell 4). Tabell 4 Forskarskolor för lärare och förskollärare 2008–2013 Forskarskola i teknikutbildning för framtiden Forskarskola för gymnasielärare inom geografi, naturkunskap, fysik och kemi: Hållbar utveckling, särskilt kopplat till klimatutveckling Forskarskola för lärare i historia och samhälls- Forskarskola i svenska med didaktisk inriktning Forskarskola för lärare i historia med Forskarskola i läs- och skrivutveckling Nationell forskarskola i naturvetenskap, matematik, teknik och ämnesdidaktik för Forskarskola i språk och lärande i Forskarskola med inriktning musikpedago- gik/musikpedagogiskt arbete Globalisering, literacy och utforskande lärprocesser: förskolebarns språk, läsande och 92UF 21 , s. 55, se även bilaga 2 tabell 5–8. 93UF 21 s. 151 f, se även bilaga 2 tabell 5–8. 94Vetenskapsrådet, intervju . 3 KARTLÄGGNING AV FORSKARSKOLOR FÖR LÄRARE OCH FÖRSKOLLÄRARE Forskarskola för förskollärare: , Ämnesdidaktik i mångfaldens förskola. Förutsättningar och möjligheter för barns språk- liga och matematiska utveckling och lärande Att utveckla undervisning och didaktik i Forskarskola i spanska med inriktning mot Forskarskola i idrott och hälsans didaktik Historiska medier: Forskarskola i historia med De främmande språkens didaktik. språkdidaktik med inriktning mot engelska, franska, italienska, spanska och tyska Forskarskola för lärare i historia, (enb.) samhällskunskap, religion och geografi Forskarskola för lärare med inriktning mot (enb.) Nationell forskarskola i naturvetenskap, matematik, teknik och dessas ämnens didaktik Utforskande lärprocesser och literacy: förskolebarns lärande i språk och matematik Forskarskola i yrkesämnenas didaktik Forskarskola i kommunikation och relationer som grundläggande för förskolebarns lärande Vetenskapssamhället i skolan – skolan i Forskarskola i idrott och hälsans didaktik Didaktisk modellering och analys för lärare i naturvetenskapliga ämnen (NaNO) – kvalitet, effektivitet och status i Forskarskola i naturvetenskap, matematik, teknik och dessas ämnens didaktik (LicFontD) För en kort presentation av respektive forskarskola (partnerlärosäte/n, organisation, mål m.m.) se Appendix. 3 KARTLÄGGNING AV FORSKARSKOLOR FÖR LÄRARE OCH FÖRSKOLLÄRARE Varje forskarskola har en huvudsaklig placering vid ett värdlärosäte. Värdlärosätet har det samordnande och grundläggande ansvaret för forskarskolan.95 Lärosäten samverkar ofta inom ramen för en forskarskola med andra lärosäten, s.k. partnerlärosäten till värdlärosätet. Partnerlärosäte avser det lärosäte där forskarutbildningen genomförs. Det kan även avse en högskola utan eller med begränsad examensrätt på forskarnivå.96 Inom de fyra satsningarna på forskarskolor för lärare och förskollärare är det sammanlagt 14 av landets lärosäten som har varit, eller är, värdlärosäte. har varit värdlärosäte för 9 forskarskolor, medan , och har varit värdlärosäte för 3 vardera. Resterande 10 lärosäten har antingen varit värdlärosäten för 1 eller 2 forskarskolor (se bilaga 2, tabell 1). Det har av uppföljningen framgått att i de fall forskarskola förekommit endast en gång vid ett lärosäte kan slutsatsen därmed inte dras att det saknades positiva erfarenheter och/eller intresse för att driva en forskarskola på nytt. Flera av de forskarskolor som förekommit enbart en gång ansökte om medel i efterföljande utlysningar (t.ex. Musikpedagogik KMH, Historiedidaktik LU, Läs- och skrivutveckling SU) men beviljades inte, alternativt har de avvaktat nästa utlysning i väntan på att få med huvudmännen att finansiera lärare/förskollärare (t.ex. Historiska medier UmU). 3.2.2 Antal nybörjare på värd- och partnerlärosäten Statistik över antalet forskarskolenybörjare visar att forskarskolorna har resulterat i att sammanlagt 435 platser i forskarskolor har skapats. Antalet platser har varierat i de olika satsningarna. Satsningen på forskarskolor för förskollärare 2010–2011 var den minsta och bestod enbart av 15 platser. De största satsningarna var den som utlystes , där medel till forskarskolor beviljades med totalt 160 platser, och den som utlystes där medel till forskarskolor beviljades med 200 platser.97 Som en del i uppföljningen har statistik beställts av SCB över antalet nybörjare inom respektive satsning, fördelat på lärosäten.98 Statistiken baseras på registrering fram t.o.m. . Den framtagna statistiken visar att forskarskolenybörjare registrerats i forskarskolor i samma satsning under olika kalenderår: satsningen 2008 både , satsningen 2010 både och satsningen 2013 både (se bilaga 2, tabell 5–8). Det finns med andra 95UKÄ och SCB, UF 21 , s. 152. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 160. 98Som nybörjare i utbildningen på forskarnivå räknas den antagne det kalenderhalvår som den rapporteras med en aktivitet med minst 1 procents aktivitet. UKÄ skiljer i statistiken mellan doktorandnybörjare och forskarskolenybörjare (UKÄ, Grundläggande begrepp vid redovisning av officiell statistik inom högskolesektorn, s. 14). 3 KARTLÄGGNING AV FORSKARSKOLOR FÖR LÄRARE OCH FÖRSKOLLÄRARE ord inte något specifikt år som forskarskolor startar och slutar inom en sats- ning, med undantag för satsningen 2011 då alla nybörjare registrerades under Den framtagna statistiken visar också att forskarskolenybörjarna har varit, och är, spridda över ett större antal lärosäten över landet när man även tar part- nerlärosäten i beaktande. Forskarskolorna har i de flesta fall vänt sig både till förskollärare och lärare, alternativt till lärare på alla nivåer. Det har emellertid även förekommit forskarskolor som har haft en mer avgränsad målgrupp. Forskarskolor för förskollärare förekommer i tre satsningar, dels 2010 som var en satsning som enbart vände sig till förskollärare, dels 2011 och 2013. I satsningen 2011 vände sig tre forskarskolor enbart till lärare (, Spanska LU, Yrkesämnenas didaktik SU). Det förekommer även att forskarskolor har varit inriktade enbart på gymnasielärare (t.ex. 2008 Hållbar utveckling). I detta avsnitt redovisas resultaten från de undersökningar som genomförts inom ramen för denna uppföljning, dvs. enkätundersökning till lärare och förskollärare, skriftliga frågor till samtliga ansvariga vid värdlärosäten och ett urval huvudmän samt intervjuer och telefonintervjuer med ansvariga för forskarskolor, huvudmän och skolledare, som de beskrivs i bilaga 1. Enkätfrågor, skriftliga frågor och frågeteman för intervjuer återfinns i bilaga 4. Svaren från tillfrågade grupper (lärare/förskollärare, ansvariga för forskarskolor samt huvudmän) redovisas för sig, under varje frågetema. 4.1 Behov av forskarskolor 4.1.1 Huvudmännens behov av statliga satsningar på forskarskolor Samtliga huvudmän har fått frågan om de statliga satsningarna motsvarar huvudmännens behov, antingen skriftligt eller i intervjuform. Nästan samtliga huvudmän som svarat på skriftliga frågor (13 av 16) har på frågan hur de ser på skolans behov av forskarutbildade lärare svarat att de ser positivt på detta. Många refererar till att forskarutbildade lärare är en förutsättning för eller ett nav i arbetet med att utveckla en skola på vetenskaplig grund. Många huvudmän lyfter fram behovet av praktiknära forskning och användning av forskningsresultat i skolan. Ett par kommuner betonar dock att det inte räcker med forskarutbildningen; det krävs också andra saker för att målet ska nås, t.ex. social och pedagogisk kompetens hos läraren eller goda kontakter med ett lärosäte. Det har även av intervjuer framgått att många huvudmän generellt sett är positivt inställda till forskarskolor för lärare/förskollärare då de kan bidra till en skola på vetenskaplig grund. På frågan om de statliga satsningarna på forskarskolor motsvarar huvudmannens behov är svaren mer skiftande, både bland de 16 huvudmän i olika delar av landet som svarat på skriftliga frågor och de som intervjuats. En del menar att de statliga satsningarna motsvarar huvudmännens behov, andra menar att de inte gör det, några menar att de delvis gör det, delvis inte. Argumenten som anförs sammanfattas nedan. Av både intervjuer och skriftliga svar framgår att det finns huvudmän som är nöjda med satsningarna och ser en stor nytta med dem. Men det finns också flera som uttrycker att man inte alltid sett nyttan av satsningarna, både huvudmän i stora städer och mindre kommuner. exempelvis uppger att man har varit väldigt positiv till forskarskolor alltsedan starten, men att man har kunnat konstatera att övriga skolhuvudmän i inte alltid har förstått nyttan av statliga forskarskolor samt att det på skolledarnivå inte heller alltid har funnits förståelse för dessa. Företrädare för huvudmän med kontakt med många huvudmän framhåller att bestämmelsen om en skola på vetenskaplig grund i den nya skollagen 2010 förde med sig ökad förståelse hos huvudmännen för behovet av forskarutbil- Men frågan vad man ska ha de forskarutbildade lärarna/förskollä- rarna till blev därmed inte klarlagd. Ett kommunförbund anför att särskilt små kommuner famlar sig fram. För små kommuner kan detta vara en stor satsning. En huvudman framhåller att det är mycket lärartid som ska anslås till studier som det dröjer innan någonting kommer tillbaka till verksamheten. Även i en storstad som pågår det en diskussion om forskarutbil- dade lärare utgör en lösning på skolornas/förskolornas problem. att det är för tidigt att uttala sig, men konstaterar att det fortfarande finns ett glapp mellan praktiken och det teoretiska, mellan huvudmännens fokus på ut- veckling och högskolornas vetenskap.99 Frågor som huvudmän formulerar kan sammanfattas: Kan den kunskap lä- rare/förskollärare får i forskarskolor komma till nytta i skolans och förskolans Kommer frågeställningarna från skolans verklighet eller från akade- Hur kan huvudmannen tillhandahålla en skola på vetenskap- lig grund när de problem man ställs inför ännu inte är beforskade? villkor ska praktiknära forskning genomföras? Bristen på behöriga lärare och förskollärare är ett akut problem Ett genomgående tema som framhålls av huvudmän, både i intervjuer och skriftligen, är att huvudmännen har andra, mer akuta behov. Det finns inte någon huvudman som inte säger att forskarskolor är viktiga – de utgör en del av kunskapsutvecklingen – men de är inte första prioritet. Huvudmän pekar på problemet med lärarbristen och svårigheten att hitta be- höriga lärare och förskollärare. Problemet delas av både små och stora kom- muner, både i landets södra och norra delar. Flera huvudmän noterar att det dessutom ofta är de duktigaste lärarna som vill delta i en forskarskola. Av HSV:s utvärdering framgår på liknande vis att många svar från huvudmännen antyder ”att man anser att forskarutbildning av lärare inte är det mest prioriterade i en verksamhet där varje personalresurs per skola är kritisk”.100 99I forskningsprojektet karriärlärarreformen kommer forskarna indirekt i kontakt med frågan om forskarskolor för lärare och förskollärare. Den bild man har i projektet är att huvudmännen inte är negativt inställda till forskarskolor, men att huvudmännen undrar hur de ska använda sig av de forskarutbildade lärarna. Kommunerna verkar mer benägna att bygga upp egen FoU-verksamhet (Linnéuniversitetet, intervju ). 100Högskoleverket Rapport 2012:9 R, s. 42. Huvudmän spridda över landet tillfrågades om finansieringen varit den avgörande faktorn vid ett beslut om lärare/förskollärare skulle få delta i en forskarskola. En majoritet av huvudmännen anger att finansieringen var den avgörande faktorn, eller en av flera viktiga faktorer. Några huvudmän uppger att finansieringen inte var en avgörande faktor just i det specifika fallet. Det bör noteras att de flesta av de tillfrågade huvudmännen har erfarenhet av satsningar då staten gick in med ett bidrag till huvudmännen. Satsningen innebar även då en kostnad för huvudmännen, men avsevärt mindre än kostnaden i den nuvarande satsningen.101 De förändrade villkoren för huvudmännen i den satsning som utlystes har varit ett genomgående tema i intervjuer med huvudmän. Flera huvudmän framhåller att det borttagna statsbidraget har fått effekter på intresset att finansiera att en lärare/förskollärare deltar i forskarutbildning. Det gäller inte bara mindre kommuner, utan även storstäder.102 kan t.ex. finansiera färre lärare och har inte någon lärare/förskollärare som deltar i forskarskola inom ramen för denna satsning. Ett par huvudmän framhåller dock att förhållandet som gällde i de tre första satsningarna medförde att huvudmän kunde skicka iväg lärare/förskollärare utan att ha tänkt igenom vad syftet var. En statlig finansiering bör förutsätta någon sorts motkrav på huvudmannen för att fungera, menar man. kommun bedömer att det är samhällsekonomiskt klokt att huvudmannen betalar för den ökade lönekostnaden när lärare/förskollärare deltar i forskarskola, åtminstone tills man hittar en form där man kan identifiera de som verkligen kommer att vilja stanna kvar i skolan/förskolan. Flera huvudmän pekar också på att det är ett svårt beslut att låta en lärare/förskollärare delta i en forskarskola eftersom det utgör ett ekonomiskt åtagande , och kommunens ekonomiska förutsättningar kan komma att förändras . Några huvudmän uttrycker synpunkter på utformningen av de statliga satsningarna på forskarskolor. Några framhåller att det saknas ett verksamhetsperspektiv i upplägget av forskarskolor. betonar att huvudmännen befinner sig i en verklighet där behoven snabbt kan ändras, och man kan därför inte ha för långsiktiga planer. Skolhuvudmännen måste snabbt kunna ställa om utifrån förändrade behov, vilket exempelvis krävdes när plats skulle ges till ett stort antal nya elever. 101Statsbidraget täckte inte huvudmännens ökade lönekostnader fullt ut. 75procent av , dvs. 102Att löneansvaret utgör en utmaning för små huvudmän framhåller flera centrala aktörer i en gemensam skrivelse till regeringen angående forskarskolor: Flera huvudmän efterfrågar inriktning mot didaktik och ämnesdidaktik. rare/förskollärare som deltagit i forskarskola med sådan inriktning uppfattas som breda och lättare att dra nytta av, medan ämnesexperter är något man vill undvika då de uppfattas som ointresserade av skolutveckling och/eller med alltför smal kompetens.103 SKL har gjort erfarenheten att de forskarutbildade lärarna ofta vill använda sig av sin forskarutbildning i sin ämnesundervisning, medan huvudmännen snarare ser att de forskarutbildade lärarna bör sprida den metod de har lärt sig genom forskarutbildningen bredare i arbetslaget/inom skolan/kommunen etc.104 Några huvudmän efterfrågar metodik kring klassrumsprocesser och skolut- veckling eller inriktning mot specialpedagogik. i de tre första satsningarna var forskarskolornas inriktningar inte relevanta för huvudmännen, till skillnad från forskarskolorna i den senaste satsningen. karutbildning för lärare och förskollärare bör, enligt stad, vara kopplad till ämnesutveckling och didaktik. Några huvudmän framhåller att skolan har andra behov, t.ex. att öppna sko- lan för andra kompetenser eller för andra yrkeskategorier som kompletterar En huvudman efterfrågar ett snabbspår för redan disputerade forskare som vill undervisa i skolan. Huvudmän som inte haft lärare och/eller förskollärare i satsningarna Som framgår av avsnitt 4.2.3 är det en viss koncentration av lärare/förskollä- rare som deltar i forskarutbildning i form av forskarskola från storstäder, mel- lanstora städer och kommuner i mer tätbefolkade områden. huvudmän (dels enskilda kommuner, dels tre sammanslutningar av kommu- ner, se bilaga 1) som inte har deltagit i satsningarna har tillfrågats om möjliga orsaker till detta. I likhet med huvudmän som deltagit i satsningarna anser huvudmän som inte deltagit i någon av de statliga satsningarna att frågan om en skola på ve- tenskaplig grund och dess anknytning till forskning är i högsta grad aktuell. Men frågan om forskarutbildade lärare ligger inte högt upp på agendan. återkommande förklaring är att kompetensförsörjningen är ett stort problem för många kommuner. Det är mycket svårt att rekrytera lärare/förskollärare och det uppstår konkurrens om dem, även mellan kommuner. I ett sådant läge är huvudmännen inte direkt positiva till att högskolor och universitet tar resur- ser från dem. En annan faktor som anges är att kommunerna har en ansträngd budget, vilket innebär att de måste prioritera. I det sammanhanget kan det bli svårt att 103 I HSV:s enkät ställdes frågan till huvudmän om de utbildningsämnen som funnits att välja mellan i satsningen motsvarat behoven i skolorna att stärka undervisningens kvalitet och öka måluppfyllelsen hos eleverna. ”Majoriteten () svarade ja, men många poängterar att alltför få av forskarskolorna haft ett didaktiskt fokus” (Rapport 2012:9 R s. 36). 104 SKL, intervju . prioritera långsiktiga kompetenssatsningar, särskilt om det finns en osäkerhet i satsningen. Det finns också frågor om hur man får ut ett resultat av satsningen. pekar – i likhet med – på att det finns ett glapp mellan forskning och skolans vardag. ”Hur överför man kunskapen till vanlig skolvardag? Hur hittar man en organisationsstruktur så att man får in det dagliga arbetet?” 4.1.2 Lärosätenas bedömning av behov av forskarskola Behov av forskarskola enligt ansökningar till VR I ansökningar till VR om medel till forskarskola anför de sökande vilka behov som forskarskolan i fråga avser att fylla. En genomgång av samtliga ansökningar som har beviljats medel inom de fyra satsningarna har gjorts. De behov som anförs i dessa är förhållandevis likartade. I tabell 5 redovisas vilka behov som anförs, grupperat efter den som har behovet.105 Notera att i de flesta ansökningar lyfter man fram mer än ett behov. Tabell 5 Sammanställning över vilka behov som finns av forskarskola med en viss inriktning i ansökningarna till VR Skola/för- Förverkliga mål som ställs i läroplan m.fl. styrdokument Vikande intresse för ämnet/ämnen hos eleverna – vända Vikande färdigheter hos elever – vända trenden Kompetensutveckling – fördjupning i ämnesdidaktik (hur förmedla kunskap, förbättrad undervisning, anpassning av lärande på grund av samhällsförändringar) Kompetensutveckling – ämnesfördjupning (ämnet har ut- vecklats eller förändrats, samhället förändrats, nya krav på lärare m.m.) Kompetensutveckling – få vetenskaplig kompetens, fors- Ökat behov av lärare i ämnet/behov av handledare Behov av forskning i ämnet/på området, vidareutveckling Öka forskningsanknytningen i skolan Stärka band mellan ämnesteori och ämnesmetodik och undervisning om detta (ämnesinriktad forskning knuten Källa: Anmälan om intresse till 2007 samt ansökningar till VR 2010, 2011 och 2013. 105 Med undantag för en ansökan i satsningen 2008 som inte var tillgänglig. Vanligast är att åberopa behovet av kompetensutveckling för lärare. kompetensutveckling kan antingen avse ökade kunskaper i ämnet, ökade kun- skaper i hur man undervisar och förmedlar kunskap (ämnesdidaktik) eller att Därefter följer att framhålla behovet av ämnesfördjup- ning och behovet av forskning i ämnet; vidareutveckling av ämnesdidaktiken. Det är också ganska vanligt att åberopa behovet att uppfylla nya krav eller mål i styrdokument, t.ex. läroplaner. I ett fåtal ansökningar framhålls behovet att vända elevers vikande intresse för ett eller flera ämnen. Det är likaledes i ett färre antal ansökningar som behovet att öka elevers vikande färdigheter inom ett ämne/område (t.ex. språk, läs- och skrivfärdighet) framhålls. fall framhålls akademins behov av ökad koppling till skolan. På vilka grunder gjordes valet av ämnesinriktning för forskarskolan I de skriftliga frågor som sändes till samtliga ansvariga för forskarskolor ställ- des frågan på vilka grunder som ämnesinriktningen för forskarskolan valdes. En genomgång av svaren visar att en stor majoritet av de ansvariga anger att det var för att öka lärarnas kunskap i undervisning och/eller öka didaktisk Några forskarskolor anger att ämnesinriktningen valdes på grund av behovet att öka lärarnas kunskap i ämnet, medan andra avsåg att öka både ämneskunskaper och kunskaper i undervisning eller didaktik. Ungefär hälften av forskarskolorna anger att ämnesinriktningen valdes på grundval av kompetens och existerande forskningsmiljö. anger även behovet av forskning på området. Flera ansvariga uppger att äm- nesinriktning valdes utifrån erfarenheterna av en tidigare forskarskola. framhåller att man kan bygga vidare på dessa. Några forskarskolor har grundat valet av ämnesinriktning på behovet att öka eller stimulera elevernas kun- skaper inom ämnet eller på området, och tre omnämner att man velat förbättra Dessa svar överensstämmer till stor del med de behov som framhålls i an- sökan till VR angående forskarskola med den specifika inriktningen i fråga. de skriftliga svaren på frågan vad som utgjorde grunden för val av ämnesin- riktning anförs även faktorer som har med lärosätet att göra – vanligtvis att man har den rätta kompetensen (en förutsättning för att ta på sig ansvaret att genomföra en forskarutbildning) och/eller att man, i kombination med medsö- kande, utgör en lämplig forskarmiljö. erfarenhet av att organisera el- ler delta i forskarskola framhålls också.106 Olikartat synsätt på grundläggande inriktning Det framgår av uppföljningen att det finns olika synsätt på forskarskolornas grundläggande inriktning: Är det att förmedla didaktik – s.k. allmän didaktik – eller ämnesdidaktik eller att ge ämnesfördjupning? 106 VR framhåller att forskarskolor och forskningsmiljöer går hand i hand. De som söker om medel för forskarskolor arbetar utifrån ett forskningsintresse. På detta vis utvecklas ämnes- området (, intervju ). kan förvisso definieras och användas på olika sätt inom olika ämnen och institutioner, där den egna bakgrunden som forskare också spelar en roll. Forskarna är inte överens om det finns generella metoder för undervisning.107 Vissa forskarskolor betonar didaktikens roll, dvs. att fördjupa lärarnas/förskollärarnas kunskap om undervisningssituationen, om metoder i undervisning, där kunskap om lärandet – hur lärande sker – står i centrum.108 Vissa forskarskolor betonar ämnesdidaktiken och eftersträvar en kombination av ämnesdidaktik och ämneskunskaper. Några forskarskolor har i sitt upplägg och i sin inriktning betoning på fördjupade ämneskunskaper med hänvisning till ämnets utveckling och till att lärare inte kan svara på elevernas frågor baserat på den kunskap som fanns . Diskussioner med skolhuvudmän eller andra aktörer om ämnesinriktning På frågan om valet av ämnesinriktning föregicks av diskussioner med skolhuvudmän eller andra aktörer svarar de flesta ansvariga att de förde diskussioner med andra lärosäten. Några forskarskolor anger att de även förde diskussioner med andra aktörer, t.ex. fackförbund.