rfr · H30WRFR16 · 2016-05-01 00:00:00 — Även EU har tryckt på att man ska öppna sig mot omvärlden när det gäller forskning. Det avslutar min presentation. , : Jag tänkte börja med ett litet historiskt perspektiv på vad vi pratar om. är ett land med en lång historia, där innovatörer, forskare och entreprenörer har tagit fram idéer som har drivit upp svensk industri, är en stor del av näringslivet och är viktiga här hemma och över hela världen. Det är inte bara herrarna från företagen som jag visar logotyper från nu som är viktiga för svenskt näringsliv. Även har vi innovatörer och nya idéer som skapar nya arbetstillfällen som är viktiga för framtiden. Det är rätt fantastiskt. Vi är ett land som har av jordens befolkning, och vi har kunnat ligga i topp när det gäller att ta kunskap till nya innovationer . Men det innebär inte att man kan slå sig till ro. Den globala konkurrensen blir tuffare och hårdare, och om vi tittar framåt ser vi väldigt många utmaningar – som också är möjligheter, om man adresserar dem. Jag vill lyfta upp de saker som vi har tagit upp i vårt enskilda inspel men även i vårt gemensamma inspel till den kommande FOI-propositionen. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Det första jag vill ta upp handlar om våra lärosäten. De är absolut en av de viktigaste sektorerna om ska kunna fortsätta att leva och ha hög kom- Vi har inget annat som vi kan konkurrera med. Jag instämmer till viss del i den problemställning som SUHF tar upp. jag instämmer inte alls i att det är bara ökade basanslag som är svaret på att vi ska kunna ordna problemen, där vi har visstidsanställda, där vi inte har jäm- likhet och liknande. Vi kan titta på fördelningen av basanslag på de svenska lärosätena och se att vi har väldigt stor spridning, från . vi ser väldigt liten skillnad i andelen kvinnliga professorer, i andelen visstids- Vi tror givetvis att pengar är en viktig del för att åstadkomma detta, men vi tror att ledarskapet är minst lika viktigt. I den mån man har möjlighet att öka basanslaget vill vi se att det finns en bättre modell för hur basanslaget fördelas som driver en förändring åt det håll som vi vill. Det handlar, precis som ordföranden för utbildningsutskottet tog upp, om att skapa bättre förutsättningar för långsiktig spetsforskning, vilket var inne på också. Det handlar om att få bättre integration mellan utbild- ningen och spetsforskningen och inte minst att skapa bättre förutsättningar och incitament för samverkan med det övriga samhället. Gärna mer medel, men sätt det i ett system som driver ett beteende som förändrar den utveckling som vi har sett under de senaste tio femton åren! När det gäller inriktning på forskning och innovation vet vi att vi har en mängd utmaningar runt omkring oss: miljö, energi, demografi, nya sjukdomar Många av de utmaningarna följer inte fakultetsgränser. höver mer tänkande på tvärs på grundläggande nivå och mer tillämpad forsk- Vi behöver skapa ett bättre system av de olika instrument som finns i Sve- rige, som hakar i när det gäller hur vi jobbar ihop i men även hur de jobbar ihop mot inte minst Horizon 2020, världens största forsknings- och in- Skapa ett nytt, mer grundläggande, tvärsektoriellt forskningsprogram! stärk de strategiska innovationsprogrammen! Se till att de jobbar ihop och bättre taggar i det som sker på Europanivå! Jag vill lyfta upp en fråga som kanske ligger lite i utkanten men som jag ändå tycker är viktig för FOI-propositionen. Det handlar om effektiv kapital- försörjning för nya idéer och företag. Vi kan titta på hur olika länder har det med företagsstöd och hur stor del av företagsstödet som går till framåtriktade aktiviteter, det vill säga FoU och in- novation, ser vi att det är av det statliga företagsstödet i som går till forskning och innovation. Många andra länder, som , Spa- nien och liknande, ligger en bra bit . Här har vi stora möjlig- heter att se över hela företagsstödet och göra det mer framåtriktat i stället för Vi tror att vi skulle kunna se till att det finns mer medel för att stödja idéer som kommer från inkubatorer och från våra innovationskontor. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Den sista punkten som jag vill ta upp handlar om Team . Det är något som den nuvarande regeringen har tagit fram för främjandeaktiviteter. Men vi behöver också mycket mer av Team Sweden-tanke när det gäller hur vi samarbetar med resten av världen inom forskning och innovation. Vi kan inte fragmentera det på alla myndigheter och universitet som jobbar med detta. Vi måste ha mycket mer av ett samlat grepp och jobba enade. Även om vi är bra i förhållande till vår storlek är vi trots allt ett väldigt litet land. , Formas: Riksdagsledamöter, mina damer och herrar! Jag kommer mycket kortfattat att presentera Formas och vårt inspel till propositionen. Vi finansierar i huvudsak forskning och viss utvecklingsverksamhet. Jag kan inledningsvis säga att vi tycker att det är bra att man gör en proposition där man för samman de tre delarna forskning, utbildning och innovation. Formas har till uppgift att finansiera högkvalitativ forskning och utvecklingsarbete inom miljö i bred bemärkelse, areella näringar – jordbruk, skogsbruk, livsmedel och fiske – samt samhällsbyggnad. Vi har dock valt att kalla oss för hållbar utveckling. Vi vill inte se det som tre separata områden, utan det är fråga om system. Samhällsbygget, hur vi bygger våra städer, påverkar vårt klimat och den miljö som vi får. Areella näringar är beroende av goda jordar men påverkar också våra hav. Vi ser detta som systemfrågor, inte något som är uppdelat i delar. Vilka är vi i det svenska forskningsfinansieringssystemet? Vi är inriktade på tre områden med hållbarhet som övergripande mål. Vi har bottom up-finan- siering, där forskarna i öppen utlysning väljer vilka frågeställningar som de vill beforska och med vilka metoder det ska ske. Vi jobbar också med innovation tillsammans med och i strategiska innovationsområden och innovationsprogram. Vi tycker att vi har ett mycket bra samarbete där och vill fortsätta med det. Vi jobbar med agendor och påverkansplattformar. Vi har ändå vårt fokus i att jobba med de samhälleliga utmaningarna och med behovsdriven forskning. Här har vi egna utlysningar, som kan vara beställda av regering och riksdag. I den förra forskningspolitiska propositionen fick vi medel för två stora program, ett vad gäller skogsråvara och biomassa, som är uppe i , och ett för hållbart samhällsbyggande, som också är uppe i . Vi har mycket EU-samarbete men också samarbete på global nivå. Andra aktörer i har andra roller i systemet. Jag tror på att vi ska ha en mångfald men att vi – som tidigare talare har sagt – måste samarbeta ordentligt så att det varken blir glapp eller överlappning. Sammanfattningsvis, vad gör vi? Vi identifierar och finansierar forskning och utveckling. När vi bedömer en forskningsansökan gör vi det utifrån både den vetenskapliga kvaliteten och samhällsrelevansen. Vi bedömer inte ansökningar disciplinärt, utan vi bedömer dem tematiskt. Det kan vara klimat, livsmedel och djur eller resurseffektiva system. Det är så vi bedömer det. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Vi ska främja nyttiggörande och användning av forskning. kunskapsuppbyggnad för att möta de samhälleliga utmaningarna. Utgångspunkterna i vårt inspel är att samhället måste satsa på forskning, utveckling och innovation. Regering och riksdag har sagt att man vill att av bnp ska gå till de områdena. Tyvärr tycker vi oss se att det inte går upp utan att det går ned. Jag är personligen ganska rädd för vad som kommer att ske . att regering och riksdag har mycket stora utmaningar. alla in våra budgetunderlag. Jag har sneglat på budgetunderlagen från Migra- tionsverket, Arbetsförmedlingen och . Jag ser att det som krävs för att klara bidrag och de utmaningar som vi har kommer att ge ett mycket hårt tryck på budgeten. Men jag hoppas verkligen att regering och riksdag också väljer att satsa och satsar på forskningen. Om jag tittar på mina områden, miljöforskningen, ser jag att har mycket stora ambitioner. Men vad jag kan se i forskningsdelen är de politiska ambitionerna betydligt större på själva området än på forskningen – jag kom- mer tillbaka till det. Jag kan också se att forskning till stöd för hållbar utveck- ling som procent av all forskning ligger på en förvånansvärt låg nivå i . Om vi ser på den forskning som görs, är den bra? Citeringsgrad är ett sätt att mäta kvaliteten. Vi kan se att den forskning som vi finansierar ligger bra Lite beroende på forskningsfält kan citeringsmönstret se olika ut. vi har inte bara vetenskaplig kvalitet utan också samhällsrelevans gör inte att forskningen på något sätt skulle vara sämre. Vi kan också se att våra forskare publicerar nästan två och en halv gång mer än vad motsvarande forskare gör i de nordiska länderna. Vi ser alltså att det finns en potential för mer medel för Vi har goda forskare. Vi ligger lågt. Bilden jag visar nu tror jag att ni alla känner igen. strävan mot , Agenda 2030, och de 17 hållbarhetsmålen. ligger många rakt inom det område som vi ska finansiera. De visas lite skar- pare på bilden. Men det innebär naturligtvis inte att vi inte ska bidra till jäm- ställdhet eller god utbildning för alla. I vårt inspel har vi tagit utgångspunkt i de målen, när vi har valt ut de områden som vi tycker att regering och riksdag ska satsa på. Våra förslag är först en långsiktig balanserad finansiering. Vi vill se en fort- satt resursuppbyggnad för forskning och utveckling. Vi kan också stödja vad som kom fram från SUHF, att vi måste ha en balansering mellan universitet och högskolor och den externa finansieringen med råden. Vi måste också föra en dialog om hur detta ska ske. Ett annat förslag är internationalisering även utanför EU. Det har vi i vårt Andra förslag gäller mobilitet akademi–samhälle och Jag vill också tillägga strategiska gemen- samma forskningsprogram på den punkten. Vi föreslår också att vi ska jobba mer med samverkansplattformar för nyt- En utredning vad gäller miljömyndigheternas organisation föreslår STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN en ny funktion för att ta fram evidensbaserade synteser, miljö-SBU. Vi bejakar det. Vi tycker att det är bra för att nyttiggöra forskning i samhället. Vi begär mer pengar. Vi begär i resursuppbyggnad till 2020. Av dem öronmärks hälften till klimat, livsmedel och urbanisering. Resten ska vara icke öronmärkt och kunna användas både i öppen utlysning och för en del andra angelägna områden, som kan vara hav och vatten och att fortsätta bygga upp forskningen i bioekonomi. Varför har vi valt ut de här områdena? Ett nytt klimat – en ny miljö. I finns ambitioner om att vi ska vara klimatneutrala . Det kommer att kräva betydande kunskapsuppbyggnad och naturligtvis också action. Vi ser att är världsledande på delar av klimatforskningen. Det kan vara klimatmodeller och en del annat. Vi måste gå vidare med hur vi ska anpassa vårt samhälle, systemstudier och annat. Vad ska vi äta? Det är helt grundläggande för hela mänskligheten att vi har mycket mat som gör att vi får god hälsa men också att vi kan producera den på ett klimatsmart sätt. har varit duktigt på livsmedelsforskning. Be- träffande industrin: På bild fanns Tetrapak och Alfa . Där kopplar man tekniken till livsmedelsindustrin. Tyvärr har vi tappat när det gäller livsmedelsforskningen. Många duktiga forskare har gått i pension, och en del av våra företag, som Arla, har flyttat utomlands. Här behöver vi samla och förstärka oss. Det ligger också i linje med regeringens livsmedelsstrategi. Tak över huvudet och urbanisering skulle jag tro är ett av de hetaste nya forskningsfälten, om man tittar i andra länder. Hur ska vi organisera våra städer? Vad händer med de delar av landet som avfolkas? Hur är det med transporter och logistik? Kan vi bygga billigare? Hur kan vi få en social integration och en social hållbarhet? Det är det tredje området som vi lyfter upp för särskilda satsningar. I alla de här tre områdena måste man jobba mycket tvärdisciplinärt och tillsammans med andra aktörer i samhället. Jag kan också se att alla tre områdena kan vara grunden för innovationer och för en ökad svensk export. , Forte: Jag vill börja med att visa en bild på Fortes öppna utfrågning, som äger rum på , nämligen Forte Talks. Det är en öppen utfrågning där politiker, forskare, beslutsfattare, verksamhetsutförare och de som är mottagare av forskningsresultaten träffas under en och en halv dag för att titta på hur vi behöver samverka för framtiden. Jag tyckte att det var passande för dagens tema. Som man sår får man skörda – investeringar för framtidens välfärd. Forte är det strategiska forskningsråd som är inriktat mot hälsa, arbetsliv och välfärdsfrågor. Vår forskningsportfölj är bred. Ungefär hälften av Fortes anslag går till treåriga projektanslag i öppen utlysning, naturligtvis inom hälsa, arbetsliv och välfärd. Vi har programanslag där kravet är att de ska vara tvärvetenskapliga. Vi har 13 nationella centrumanslag till för samhället mycket viktiga frågor – jag återkommer till några som vi föreslår ska förstärkas. Vi stöder också både internationella och nationella nätverk. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Här vill jag säga att svensk välfärdsforskning har högt anseende interna- Vi har därför ett omfattande internationellt samarbete inom välfärds- området inom EU men också utanför EU, med länder som och Sydaf- rika, som är mycket intresserade av samverkan med oss när det gäller åldrande och hälsa, mot bakgrund av den ökade medellivslängden, jämlikhet vid hälsa och så vidare. Jag tänkte kort kommentera vårt inspel, som vi har kallat Forskning möter samhälle, för att betona vikten av att de områden som vi stöder forskning inom kräver omfattande dialog med verksamhetsutförarna. Det är både universitet och högskolor, eftersom pengarna går till forskare vid universitet och högsko- Jag håller med alla föregående talare beträffande vikten av starka univer- sitet och högskolor och bra karriärvägar för forskare. Vad Forte gör är att vi försöker koppla dem till de samhällsområden som enligt beslut är vår uppgift att fullgöra. Våra utgångspunkter ska jag kort nämna. Det är att forskningen ska bedri- vas jämlikt och jämställt. Vi är en av de myndigheter som har fått ett särskilt uppdrag när det gäller jämställdhetsfrågorna. Vi har lagt en handlingsplan som vi har lämnat in till regeringen. Vi räknar med att den ska kunna svara upp för att ta reda på lite mer om hur vi kan skapa större jämställdhet inom framför allt akademin. Vi menar att forskningen allt tydligare måste svara upp mot samhällets be- hov, för att vi ska klara de utmaningar som vi har framför oss, framåt i tiden. Vårt inspel är också anpassat för att utvecklas för att möta FN:s hållbarhets- mål, precis som beskrev det för Formas del. områden som berör Forte, och de hade kompletterat delar, så att vi tillsammans hade täckt större delen av de 17 hållbarhetsmålen. Jag vill poängtera att dialogen och samverkan med forskare, universitet och högskolor, Kommuner och Landsting, brukare, professioner och ar- betsmarknadens parter måste öka. Jag har som chef för Forte verkligen haft ambitionen att åstadkomma det under de år som jag har varit chef. ellt samarbete måste naturligtvis också stärkas. Just de områdena är, som jag sa , internationellt starka. Den svenska välfärdsmodellen är väl känd ut- Hög vetenskaplig kvalitet är en självklarhet. diska och internationella experter i våra paneler bådar för en bra, integrativ Samhällsrelevansen är vår profil. Nyttiggörande, kommunikation och sam- verkan samt aktiva samhällsrepresentanter i beredningsgrupper och hela finan- sieringsprocessen är utmärkande för Fortes arbete och bildar också grunden för att vi snabbare ska kunna nyttiggöra forskningsresultaten. De lite konstiga pilar som ni ser på bilden jag visar ska försöka visa på dimensionerna i forskningslandskapet. När det gäller Forte har vi på sätt och vis en top-down-profil, eftersom hälsa, arbetsliv och välfärd är de tematiska områden som vi ska stödja forskning inom. Men vårt sätt att fullgöra forsk- ningsuppdraget är bottom-up. Vi utlyser ansökningar, man söker, och vi har STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN en peer review-bedömning där samhällsrepresentanter ingår. Den forskningen är såväl grundforskning som tillämpad forskning. Vår profil är dock närheten till tillämpningen, som kanske är ett komplement till , lite mer likt Formas sätt att arbeta. Vi har en ganska omfattande omvärldsanalys, som vi har med i vårt inspel. Det är fem megatrender: globalisering, migration, urbanisering, klimatförändringar och digitalisering. Det är välkänt för alla här i rummet. För att möta dem har vi lyft fem strategiska nationella forskningsprogram där vi skulle kunna möta konsekvenser i det svenska samhället till följd av megatrender. Jag ska kort kommentera dem. Först har vi den demografiska utvecklingen. Där ser vi att vi behöver mer forskning kring både demografins utveckling och ekonomi och tillväxten framöver. Vi vet att färre ska försörja fler. Vi vet att äldres aktiva och hälsosamma åldrande kommer att vara avgörande för hur vi klarar våra uppdrag inom välfärdssystemen. Välfärdsteknologin är en möjlighet, men vi måste veta mer hur vi ska implementera den i befolkningen och hur vi ska utforma välfärdssystemen. Den globala hälsan visar på nya hälsopanoramor och nya sjukdomar som kommer med flyktingströmmarna till och som vi inte har varit vana vid att hantera, så vi behöver mer kunskap och system för detta. Arbetslivets omdaning är det andra området. Där är forskningens fokus bland annat digitaliseringens effekter på arbetsmarknaden. Vi kommer ju att ha en helt annan arbetsmarknad, med andra möjligheter för unga personer när det gäller inträde på arbetsmarknaden, som måste beforskas. Men det gäller också utträdet från arbetsmarknaden, som behöver senareläggas. Vi behöver ha en bra bakgrund för att hantera det. Välfärdens kvalitet, styrning, organisering och processer har jag redan varit inne på. Det är en mycket viktig fråga för att vi ska titta på ledning, organisering och styrning men också ersättningssystemen, hur vi ska kunna klara av det för framtiden. Den fjärde frågan behöver jag inte nämna så mycket om. Vi läser ju om den i tidningarna . Det är migration och integration. har Forte det nationella samordningsansvaret för migration och etniska relationer. Vi har två centrumbildningar som har presenterat ett bra kunskapsunderlag som vi behöver effektivisera i mer interventionsforskning för att kunna möta de behov som finns bland kommunerna och landstingen för att hantera flyktingfrågorna. Vi behöver bättre kunna bedöma och förbättra de flyktingpolitiska insatserna, de ensamkommande flyktingbarnens behov och så vidare. Här finns också olika boendeformer. Jämlika levnadsvillkor är det femte området. Där vet vi genom forskning att jämlika levnadsvillkor leder till bättre hälsa och ett bättre samhälle. Barns levnadsvillkor, utbildning och hälsa är något vi vill lyfta fram ytterligare. Här är vi inne på arbetsmarknadsfrågor och även beroendeforskning, som vi behöver mer kunskap kring, liksom det hälsosamma, aktiva åldrandet. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN De fem områdena är delvis integrerade i varandra. Det är därför det inte är några strategiska forskningsområden, som var ett fokus i förra forskningspro- positionen, utan detta är fem interaktiva program som skulle kunna möta de Vi lägger också ett antal förslag på hur vi ska kunna korta tiden från forsk- ningsresultat till att komma ut i policy och praktik. Det finns alltför mycket känd kunskap som inte tillämpas i praktiken. Vi vet att forskning kan visa på möjligheterna att åtminstone mycket snabbt halvera den tid som generellt lig- ger från forskningsresultat till användning i praktiken. Vägen framåt är framför allt de fem sektorsövergripande programmen men också att ta fram mer forskningsbaserade data som grund för policy och prak- Det gäller framför allt . Om man tittar på SBU:s kriterier för kunskapsluckor skulle vara en enda stor kunskapslucka. klart att det finns mycket kunskap och evidensbaserad kunskap, men den måste systematiseras, och det måste till bättre data. Vi har en bra infrastruktur. vill hjälpa till att bygga kvalitetsregister för . Vi tror att vi genom vårt deltagande i det statliga rådet för styrning med kunskap har fått ytterligare en bra plattform för att kunna snabba på de här processerna från forskning till praktik. Avslutningsvis: Vi begär också pengar. Vi har den extra satsningen på de fem strategiska forskningsprogrammen tillsammans med en förstärkt forsk- ning om interventionernas effekter. Vi ska veta att vi gör rätt saker. uppfinna hjulen på nytt med olika utvecklingsprojekt. Vi vill också ha en för- stärkt forskning om implementering. Då hamnar vi på en förstärkning av Fortes anslag på , och då är jag säker på att vi kan göra stor skillnad och skapa mervärde. Ordföranden: tackar för detta. Det finns nu möjlighet för framför allt ut- bildningsutskottets ledamöter men även andra ledamöter att ställa frågor. (S): Jag tackar för de inspel som vi nu har fått höra. utfrågning har vi fått en del pm från flera av er som vi har kunnat läsa. Det är tre ord som jag har fastnat för när jag har läst dessa pm som jag tycker återkommer ganska ofta. Det första ordet är samverkan, det andra är tvärvetenskap och det tredje är koordinera. På sätt och vis tycker jag att dessa ord hänger samman ganska bra – samverkan, tvärvetenskap och koordinera. Vi har lite olika roller. Vi politiker ska fatta beslut och bestämma i riksda- Vi har också er som aktörer som sedan jobbar aktivt med forskning, in- novation och utbildning. När dessa begrepp kommer tillbaka gång på gång tolkar jag det som att ni vill ha en utveckling på dessa tre områden. ska vi som politiker göra? Vilken systematik behöver vi för att detta ska bli Kan ni ange lite mer konkret vad det är som vi behöver fatta beslut om. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Vad är inte bra , och vad behöver vi ta beslut om som faktiskt ger incitament för att det ska bli bättre samverkan, för att det ska bli mer tvärvetenskap och för att vi ska få en bättre koordination mellan aktörerna? Den som vill kan svara på min fråga. , Formas: Jag tackar för frågan. Jag tror att vi alla har sett att vi måste göra detta, och vi har möjlighet att se vad som sker i världen. I är vi 10 miljoner invånare. Vi har ett starkt forsknings- och innovationssystem, och vi måste behålla det. Därför måste vi, som var inne på, bli Team . Vi kan inte se oss som små aktörer, där vi bara ska optimera vår egen del. Jag tycker att det i den förra forskningspropositionen fanns en del bra saker som har bidragit till denna koordinering. Vi har fått från som vi har på bordet mellan oss, och vi ska gemensamt bestämma vilka projekt som vi ska gå in och finansiera. Jag tycker att SIO-programmen, där vi jobbar nära varandra, har gjort att vi har fått en större förståelse för varandras roller och kompletterar varandra. Om vi gör sådana stora mer tvärvetenskapliga program och till exempel har ett program om klimat, kan man säga att Formas kan koordinera det. På andra områden kan det vara någon annan som koordinerar. Det tror jag också gör att vi kommer samman mer. Jag skulle också gärna se en dialog med lärosätena, där vi diskuterar vem som ska finansiera vad. Jag tycker personligen att lärosätena ska finansiera hela lönekostnaden för de högre tjänsterna och att jag som finansiär ska finansiera doktorander, kanske postdoks och projektkostnader. Där tror jag att vi skulle kunna mötas. Men vi får hitta formerna för dialogen, och jag tycker att vi är på god väg. , , SUHF: Vi noterar egentligen samma punkter i vårt resonemang, , där just den tvärvetenskapliga frågan ofta har svårt att överleva i ett mycket disciplinärt orienterat system.