eunbil · H30N43B962 · 2016-01-01 00:00:00 — - enligt den preliminära dagordning som framkom . Godkännande av den preliminära dagordningen (ev.) Godkännande av A-punktslistan Paketet för bekämpning av skatteflykt Kommissionen ska presentera sitt antimissbrukspaket på skatteområdet, vilket bl.a. omfattar ett direktiv mot skatteundandraganden (Directive) samt en ändring i direktivet 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som innebär ett utbyte av land-för-landrapporter (DAC4). Medlemsstaterna inbjuds därefter till diskussion. Överläggning ska ske i skatteutskottet . Frågan har inte tidigare behandlats i . och G20 har tillsammans under arbetat med ett projekt för att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster (BEPS). publicerade det slutliga BEPS-paketet . I rådet har BEPS-frågan diskuterats parallellt med arbete. Vid möte antogs rådsslutsatser om BEPS i EU. I dessa understryks bl.a. behovet av gemensamma lösningar på EU-nivå samt en effektiv och snabb koordinerad implementering av anti-BEPS-åtgärderna i medlemsstaterna. Direktivet mot skatteundandraganden avser motverkande av skatteundandraganden i företagssektorn på den inre marknaden och innebär en minimistandard. Det omfattar sex regelområden. Ränteavdragsbegränsningsregeln avhåller företag från att skapa artificiella skuldarrangemang i syfte att minimera skatt. Uttagsbeskattningsregeln förhindrar företag från att flytta tillgångar till annat land enbart för att undvika beskattning. Regeln om överflyttning av beskattning (s.k. switch-over) förhindrar dubbel icke-beskattning av vissa inkomster. Den generella antimissbruksregeln motverkar aggressiv skatteplanering när andra regler inte gäller. CFC-regeln () förhindrar vinstöverföring till länder med ingen eller låg skatt. Hybridreglerna hindrar företag från att utnyttja länders skillnader i den skattemässiga behandlingen i syfte att undvika beskattning. Även DAC4 har sin bakgrund i BEPS-arbete. Kommissionens förslag motsvarar i stort sett det man kommit överens om inom . Land-för-land-rapportering innebär bl.a. att stora multinationella företag ska redovisa ett antal uppgifter till skattemyndigheterna i de länder som företagen är verksamma i. Informationen kommer att kunna utbytas mellan länders skattemyndigheter och användas som ett verktyg för övergripande riskanalyser avseende internprissättning och andra BEPS-relaterade risker. undertecknade tillsammans med 30 länder ett avtal om utbyte av uppgifter om land-för-land-rapportering. Kommissionen har också inom ramen för anti-missbrukspaketet presenterat en rekommendation om hur två av åtgärder på skatteavtalsområdet (skatteavtalsmissbruk respektive artificiellt undvikande av fast driftställe) bör utformas av medlemsstaterna. Rekommendationen är inte bindande för medlemsstaterna. Paketet innehåller också ett meddelande om en extern strategi för effektiv beskattning. I detta ger kommissionen riktlinjer för ett arbete som syftar till att säkerställa att motverka BEPS i förhållande till tredjeländer. De anser att kriterierna för EU:s standard för god förvaltning på skatteområdet – transparens, informationsutbyte och rättvis skattekonkurrens – bör uppdateras baserat på den utveckling som följt av och i frågan om automatiskt informationsutbyte. Kommissionen lämnar ett antal förslag på åtgärder om hur EU skulle kunna säkerställa att den uppdaterade standarden sprids till tredjeländer. Åtgärder som nämns är nya bestämmelser om god förvaltning i avtal som ingås på EU-nivå med tredjeländer, stöd åt utvecklingsländer att implementera standarden, listning med påföljande sanktioner av icke samarbetsvilliga tredjeländer och nya riktlinjer för användning av EU-medel inom finansiella institutioner som exempelvis Europeiska investeringsbanken och Europeiska investeringsfonden. Förslag till svensk ståndpunkt Att motverka skatteflykt och skatteundandragande är en hög politisk prioritering för regeringen. Regeringen är därför positiv till syftet med antimissbrukspaketet. Nyttan av att ha harmoniserade regler mot skatteundandraganden måste dock vägas mot medlemsstaternas befogenheter och möjligheten att kunna införa och behålla egna nationella regler. Kommissionens antimissbrukspaket är omfattande och de olika delarna kommer att analyseras noga. När det gäller direktivet mot skatteundandraganden är det positivt att reglerna ska innebära en miniminivå, eftersom det ger utrymme att ta hänsyn till omständigheter som är specifika för vårt skattesystem. Vad gäller land-för-landrapporterna (DAC4) ökar ett automatiskt utbyte möjligheterna för skattemyndigheterna att utföra riskvärdering inom internprissättningsområdet och motverkar därigenom skatteflykt och skatteundrandragande. Regeringen är preliminärt positiv till DAC4 eftersom förslaget i stort motsvarar det man kommit överens om inom . Regeringen är tveksam till innehållet i rekommendationen om åtgärder på skatteavtalsområdet. Skatteavtal lämpar sig inte för samordning eftersom medlemsstaterna måste kunna anpassa sin skatteavtalspolicy till nationella förhållanden. När det gäller meddelandet om en extern strategi för effektiv beskattning är det viktigt att motverka skatteflykt och skatteundandragande i förhållande till tredjeland samt att bidra till att motverka skatteflykt i utvecklingsländer. Nyttan av ett gemensamt agerande måste dock vägas mot medlemsstaternas befogenheter på skatteområdet och relationer till berörda tredjeländer. Ordförandeskapet har ännu inte meddelat vad de avser ta upp under denna dagordningspunkt. Rådet ska få en lägesrapport om genomförandet av bankunionen. Samråd med i frågan om bankunionen har skett vid ett flertal tillfällen. Frågor om det praktiska genomförandet av bankunionen behandlades senast i . Punkten kommer troligtvis utgöras av information om medlemsstaternas genomförande av krishanteringsdirektivet, som ligger till grund för den gemensamma resolutionsmekanismen. Kommissionen informerar eventuellt också om genomförandet av insättningsgarantidirektivet. Krishanteringsdirektivet ska genomföras i alla EU:s medlemsstater. Enligt rådssekretariatets senaste information har en medlemsstat inte genomfört direktivet och tre har bara delvis genomfört det. Gällande insättningsgarantidirektivet har och tre andra medlemsstater inte genomfört det, och tre har bara delvis genomfört det. har genomfört krishanteringsdirektivet. Lagstiftningen trädde i kraft . Vad avser insättningsgarantidirektivet är målsättningen att det ska vara genomfört . Regeringen beslutade om lagrådsremiss . Kommissionen ska presentera sin åtgärdsplan som lades fram och som syftar till att stärka ramverket för bekämpning av finansiering av terrorism. Rådet väntas anta slutsatser om vilka prioriteringar man vill se i det fortsatta arbetet. Samråd med i frågan om finansiering av terrorism skedde inför . I samband med antagandet av det fjärde penningtvättsdirektivet och förordningen om information som ska åtfölja överföringar av medel genomfördes ett skriftligt samråd . De båda rättsakterna behandlades i finansutskottet . Vid Ekofinmötet gav rådet kommissionen mandat att analysera och överväga vilka åtgärder som kan vidtas för att ytterligare stärka det europeiska ramverket för bekämpning av finansiering av terrorism. presenterade kommissionen en åtgärdsplan med både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder. Det har meddelats att rådsslutsatser ska tas fram, men i skrivande stund föreligger inte ett utkast inför . I åtgärdsplanen anges ett stort antal förslag som kommissionen avser att lägga fram på kort sikt eller har för avsikt att gå vidare med . De åtgärder som är mest konkreta och som kommissionen avser att vidta på kort sikt är en uppdatering av det fjärde penningtvättsdirektivet, som är föremål för genomförande i medlemsstaterna. Reglering på EU-nivå i syfte att öka kontrollen över virtuella valutor och förbetalda betalningsinstrument. Förstärkta kundkännedomsåtgärder vid ekonomiska relationer med högriskländer utanför EU. Sådana åtgärder kan gälla förstärkt ID-kontroll, noggrann granskning av transaktioner och andra liknande åtgärder som syftar till att minska riskerna för finansering av terrorism. Ökat samarbete mellan EU:s finansunderrättelsetjänster (FIU). Upprättande av ett nationellt register över bank- och betalkonton. Utöver uppdateringarna av direktivet uppmanas medlemsländerna att påskynda genomförandet av det redan beslutade direktivet. Direktivet innehåller införande av en europeisk svartlista som identifierar länder utanför EU som har strategiska brister i sina system för bekämpning av penningtvätt och finansering av terrorism. Kommissionen åtar sig nu att påskynda processen med att anta listan. På lite aviseras förslag om bl.a. förstärkt kontroll av fysisk transport av kontanter, ett europeiskt spårningssystem för internationella transaktioner och en EU-regim för frysning av tillgångar. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen ställer sig generellt positiv till att ytterligare insatser vidtas på området och välkomnar därför kommissionens åtgärdsplan. Regeringen delar kommissionens uppfattning att det är prioriterat att fjärde penningtvättsdirektivet genomförs i medlemsstaterna. Regeringen stödjer också kommissionens beslut om att påskynda processen med att anta en europeisk svartlista. Regeringen välkomnar förslaget om att lägga till bestämmelser som syftar till att på EU-nivå reglera och öka kontrollen över virtuella valutor och förbetalda betalningsinstrument. Detsamma gäller förslaget om förstärkta kundkännedomsåtgärder vid ekonomiska relationer med högriskländer utanför EU. Regeringen är också positivt inställd till en fortsatt översyn av behoven av utökat samarbete mellan finansunderrättelsetjänsterna inom EU. När det gäller förslaget om upprättande av ett nationellt register över bank- och betalkonton är regeringen försiktigt positiv, men understryker att det särskilt avseende detta förslag finns behov av en fördjupad analys och att noggranna överväganden görs beträffande hur ett sådant register förhåller sig till motstående intressen om dataskydd och personlig integritet. Regeringen avser att återkomma till när förslagen blir mer preciserade. Förberedelser inför med finansministrar och centralbankschefer i Rådet väntas fastställa EU:s gemensamma positioner inför mellan finansministrar och centralbankschefer i . Samråd med sker inför de tillfällen som eller diskuterar EU:s gemensamma ståndpunkter inför G20-möten, vilket senast skedde . Som ett led i förberedelserna inför i ska fastställa EU:s gemensamma positioner i form av ett mandat, Terms of Reference. Ett övergripande syfte med mötet är att diskutera åtgärder för att motverka nedåtrisker för den globala tillväxten och identifiera vad som behöver göras för att öka chanserna för en stadigvarande återhämtning. EU:s mandat inför mötet väntas fokusera på G20:s tillväxtstrategier, investeringsklimatet, finansmarknads- och skatteregleringar, arbetet för att motverka terrorismfinansiering, globala skyddsnät i händelse av finansiell kris, samt G20:s studiegrupper för grön finansiering och klimatfinansiering. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till EU:s gemensamma positioner. Mandatet ligger väl i linje med regeringens syn på vilka områden som bör prioriteras i det fortsatta arbetet. Regeringen välkomnar särskilt att åtgärderna för att motverka terrorismfinansiering får en framträdande roll och att betydelsen av att genomföra beslutade finansmarknads- och skatteregleringar lyfts fram. Vidare välkomnar regeringen ökade ansträngningar för att implementera tillväxtskapande reformer. Beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budget Rådet ska anta en rekommendation till om huruvida kommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för genomförandet av EU-budgeten . Samråd med om den Europeiska revisionsrättens årsrapport skedde . Ansvarsfrihetsprövningen sker och baseras främst på revisionsrättens årsrapport från granskningen av genomförandet av EU:s budget. har revisionsrätten lämnat en revisionsförklaring med reservation vad gäller lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisionsrätten har efter granskning av kommissionens genomförande av budgeten redovisat en i princip oförändrad felprocent jämfört med föregående år (4,4 jämfört ). Ordförandeskapets förslag är att rådet ska rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet. Till rekommendationen om ansvarsfrihet bifogas rådets slutsatser med förslag på hur kommissionen ska arbeta för att komma till rätta med de fel som revisionsrättens har identifierat. Rådet fattar beslut med kvalificerad majoritet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen ser allvarligt på att kommissionen inte har fått en revisionsförklaring utan reservation för alla delar av budgeten. Det är viktigt att kommissionen vidtar åtgärder för att minska felen vid genomförandet av EU:s budget. Regeringen kan acceptera utkastet på rådsslutsatser då dessa innehåller tydliga förbättringsförslag till hur kommissionen kan åtgärda de brister som revisionsrätten har rapporterat. Regeringen avser dock att rösta nej till att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet då felen för kommissionens genomförande av budgeten är på en för hög nivå. Rådet ska anta slutsatser om vilka prioriteringar man vill se i kommissionens förslag till EU-budget . Ärendet har inte tidigare behandlats i . I slutsatserna understryker rådet vikten av att EU:s budget både ska kunna hantera oväntade händelser och kriser och användas för att uppnå unionens övergripande målsättningar. Rådet anser att EU-budgeten ska stödja tillväxt, konkurrenskraft, sysselsättning och sammanhållning, som budgetdisciplin upprätthålls på alla nivåer. Fokus bör vara på områden där det finns ett tydligt mervärde av insatser på EU-nivå. Rådet understryker behovet av ansvarsfull budgetering och tillräckliga marginaler i årsbudgeten. Rådet anser att alla justeringar av budgeten bör begränsas till det absolut nödvändiga och ska respektera taken i budgetramen. Kommissionen uppmanas att ta fram tydliga prognoser för intäkter, utgifter och budgetgenomförande, bl.a. för att undvika oförutsedda justeringar av medlemsstaternas EU-avgifter. Rådet påminner om att 2017 är för att leva upp till den interinstitutionella överenskommelsen mellan rådet, och kommissionen om att minska antalet tjänster vid EU:s institutioner, myndigheter och organ . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till slutsatser eftersom det innehåller sådana budgetrestriktiva skrivningar som regeringen har eftersträvat. Bland annat har regeringen, tillsammans med några andra likasinnade medlemsstater, betonat vikten av att ha goda marginaler i budgeten 2017 för att kunna hantera oförutsedda händelser. Högnivågruppen för egna medel Ordföranden för högnivågruppen för översyn av systemet för EU:s egna medel väntas ge en lägesrapport över gruppens arbete. Ärendet behandlades i . informerades om sakfrågan . Som en del av uppgörelsen mellan rådet och om regleringen av budgetramen för 2014-2020 antog kommissionen, rådet och en gemensam deklaration om översyn av egna medelsystemet och inrättandet av en högnivågrupp för detta ändamål. Gruppen, som leds av , inledde sitt arbete och det ska avslutas . Gruppens första delrapport överlämnades till ordförandena i rådet, kommissionen och och låg till grund för en avrapportering till . Det finns ingen detaljerad information om vad kommer att informera om på Ekofin, men han väntas presentera utvecklingen i gruppens arbete efter den första delrapporten. förväntas också informera om den interparlamentariska konferens i ämnet som planeras äga rum . Gruppen förväntas lägga fram sin slutrapport sent 2016. Förslag till svensk ståndpunkt Stats- och regeringscheferna har redan kommit överens om vilket system för EU:s egna medel som skall gälla för . Regeringen anser därför att de förslag som kan bli resultatet av högnivågruppens arbete bör ha bäring på perioden . Regeringen anser att nuvarande system huvudsakligen är ändamålsenligt och fungerar väl. Det är dessutom viktigt med en rättvis och rimlig bördefördelning i finansieringen av EU-budgeten. Regeringen ser alltså inget behov av förändringar. Det har i skrivande stund inte meddelats några övriga frågor.