rfr · H40WRFR5 · 2016-12-16 00:00:00 — Som jag uppfattar det har det varit väldigt lite köp av företagsobligationer. Ska vi förstå det som att resursutnyttjandet inom industrin och företagssektorn är tillräckligt gott och att det därför inte finns något behov av att stimulera där? I stället finns det stimulanser av bostadsmarknaden. Ska vi uppfatta det som att man vill öka utbudet i bostadssektorn och att det därför finns stimulanser Och borde man i så fall öka dem? , riksbankschef: frågade om vi har ett nytt Det är svårt att föreställa sig att vi skulle ha ett normalläge där realräntorna i världen skulle förbli noll eller vara negativa. Om man går långt STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN tillbaka i tiden är det ytterst ovanligt att ha den här typen av realräntenivå. Även om den globala realräntan är extremt låg , låt oss säga noll, är det fortfarande önskvärt att få upp inflationstakten till . Det innebär nämligen rimligtvis att vi då också får nominalräntor som är högre än noll, som i varje fall inte är negativa. Vi tror att det vore bra, av många olika skäl, bland annat när det gäller hur finansmarknaderna fungerar, hur vi tänker på det här med ränta och hur systemet fungerar. Frågan om livbolagen är en mycket berättigad fråga, som ytterst har att göra med den låga realräntan i den globala ekonomin. I slutänden kan ett livbolag inte betala ut mer än den avkastning man har. Om realräntorna är låga i världen, inklusive i , blir avkastningen alltså därefter. Det enda sättet att kompensera för det på kort sikt är att hålla mera aktier. Men om man håller väldigt mycket i aktier blir det sannolikt en skev fördelning av avkastningen mellan olika försäkringsbolag. Det är nämligen svårt att tänka sig att alla är lika skickliga. Om realräntorna är låga kommer man i slutänden inte undan faktumet att det i den världen bara finns ett sätt att hantera pensionsutbetalningar på kort sikt. Det är att ta från den ena generationen och ge till den andra. Det innebär kort och gott att någon kommer att få lägre pension . På lite sikt är det enda botemedlet mot det att vi har tillväxt i ekonomin. Alternativet vore att alla sparar ännu mycket mer. Men då faller efterfrågan i ekonomin. Det är en svår och viktig frågeställning. Om jag ska vara lite teknisk ser det också lite olika ut beroende på hur man har valt att organisera sitt pensionssparande. I vissa fall, om man sparar i ett gammalt ömsesidigt bolag, bär hela pensionskollektivet risken när det gäller vad jag kommer att få ut eller inte få ut . Men om jag har valt att lägga hela mitt pensionssparande i fondförsäkring står ju hushållet självt för all risk. Och får man leva med det. Det ser alltså lite olika ut för de enskilda individerna. Men det är helt korrekt att allt fler sannolikt kommer att inse att de pensionsåtaganden som finns kanske inte alltid blir som man tänkt sig, jämfört med vad man trodde tidigare. frågade om resursutnyttjande och inflationstakt under normala förhållanden. Vi råder inte över de förhållanden vi har, eftersom är en liten och öppen ekonomi. Vi och många andra centralbanker får leva med att vi har sifferkombinationer som ingen av oss sannolikt hade föreställt oss när vi studerade nationalekonomi för länge sedan. Men vi kan inte ändra på världen utan får acceptera den som den är. Vi får göra så gott vi kan för att ändå få upp inflationen. Återigen, det är nog ändå omvärldsutvecklingen som sätter agendan i ganska stor utsträckning. Vi importerar nämligen den allmänna räntenivån till . Sedan kan vi med hjälp av penningpolitiken avvika en del från den så länge vår målsättning är att få upp inflationen under ordnade former. Vi kommer absolut inte att försöka få upp inflationen under oordnade former. I så fall skulle vi högst säkert få se mycket höga realräntor. Men då skulle det också bli en ekonomisk oreda, vilket ingen i önskar. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Den andra frågan gällde om det är låg ränta eller köp av obligationer, och i så fall vilka obligationer, som ger den bästa effekten. Vi har valt en kombina- Det är ett sätt att beskriva en form av riskhantering. ringen består här i att göra båda . Men när man pratar om penning- politik sitter kraften ytterst i balansräkning. fungerar så länge alla är övertygade om att vi kommer att vara villiga att använda vår balansräkning i stor skala. Givet det ovanliga läge som vi har och som vi har haft under hade det varit ganska riskabelt att bara sänka räntan och inte använda Tänk om någon då hade synat korten! Av det skälet var det viktigt att lägga kraft bakom orden och i stor omfattning använda balansräk- Det tycker vi har fungerat. Vi har nämligen köpt ned, om jag uttrycker mig på det sättet, statens avkastningskurva. Statens avkastningskurva är i sin tur normgivande för den allmänna räntenivån i . Av det skälet har en väldig mängd andra räntor också fallit. Vi pratade om fördelningseffekter tidigare. När det gäller olika typer av utlåning eller köp av obligationer påverkar vi inte kreditallokeringen i någon större utsträckning om vi köper statsobligationer jämfört med om vi skulle specialdestinera flödet av pengar till olika sektorer i den svenska ekonomin. Med den finanssektor och den struktur som vi har i svensk ekonomi har vi tyckt att det har varit bättre att jobba med , vilket är statens upplånings- ränta, och låta marknaden sköta resten, jämfört med att skapa ett system där vi specialdestinerar utlåning till olika sektorer i den svenska ekonomin. Summa summarum: Beslutet vi tog då vi gjorde båda, då vi både sänkte räntan och valde att köpa statsobligationer i stor omfattning, hade kort och gott att göra med riskhantering. Vi ansåg helt enkelt att det vore för riskabelt att enbart sänka räntan, för tänk om någon hade synat korten då! hade vi haft ännu svårare att hantera penningpolitiken än vi har haft. , förste vice riksbankschef: Jag har inte mycket att tillägga men kan möjligen förtydliga att vi genom reporäntan påverkar de korta rän- Men genom att köpa obligationer påverkar vi räntorna på lite . Det kan man se på avkastningskurvorna som riksbankschefen nämner. också jämföra med de europeiska räntorna. Och ser man att vi har lyckats trycka ned räntorna utmed hela avkastningskurvan. (S): I en artikel i tidigare ut- trycker Kommuninvest att de av flera skäl helst inte vill att ska köpa kommunobligationer i just Kommuninvest. Hur ser ni på detta? några risker och möjligheter med det? (S): Tack för bra föredragningar! Sist ni var här ställde jag en fråga om bostadsbyggandet. Jag tänker att det kan vara lämpligt att göra det nu igen, eftersom det just nu går bra med investeringar i bostäder och det byggs STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN i stora delar av . Ändå ser vi att det är brist på bostäder. Men det finns en tydlig intention om att det ska byggas i hela landet. Ser ni skillnad? Har ni ändrat er bedömning sedan förra gången när det gäller att det hjälper till att få igång inflationen på ett bättre sätt? Jag har också en fråga om de hypotetiska diskussionerna som finns i andra delar av världen när det gäller helikopterpengar. Det är kanske lite främmande för oss eftersom vi, genom den svenska modellen, har försökt satsa på att stödja utsatta grupper. Vi har barnbidrag, ser till att det finns bostadsbidrag till dem som behöver det och så vidare. Men det skulle vara spännande att höra er syn på att vissa länder känner ett behov av att få upp köpkraften hos de grupper som har det sämst ställt och därför måste använda den typen av helikopterpengar. Kan det vara på det sättet att när det regnar manna från himlen har den fattige ingen sked? (M): Även jag vill tacka för mycket intressant dragning. Jag har en helt annan fråga. Den rör digitaliseringen och automatiseringen. Man tror att det redan påverkar eller kommer att påverka arbetsmarknaden väldigt starkt. Till exempel har reallönerna i varit låga . Det här ligger kanske delvis utanför ert område. Men hur kan det påverka penningpolitiken? Och hur ser utvecklingen ut i jämfört med hur det kommer att se ut i ? , riksbankschef: När det gäller att köpa obligationer i Kommuninvest har jag för mig att de ganska snabbt ändrade åsikt. var det alltså okej att köpa kommunobligationer. Men det står fritt att köpa det som finner lämpligt att köpa vid var tid för att utöva penningpolitik. Kommuninvest är inte undantaget från det. Men det står också dem fritt att ha synpunkter på i vad mån vi ska göra det eller inte. Men i slutänden är det som utövar penningpolitik och inte Kommuninvest. Ingen har diskuterat att det skulle ändras. Men jag tror ärligt talat inte att den frågan har återkommit. Man har tänkt till en gång till. Så här långt har det inte varit aktuellt. Men vi kan inte utesluta att köpa kommunobligationer, på samma sätt som vi tidigare lånade ut till företag. frågade om bostadsbyggandet. Det är högt . Och det är bra. Det behöver förmodligen vara högt . Vi behöver nämligen öka vårt bostadsbestånd, inte minst i storstäderna. Det underlättar strukturomvandlingen i svensk ekonomi . Men det är nog omöjligt att skapa balans på bostadsmarknaden utan att ändra hyresregleringen. Det kommer alltid att finnas en överefterfrågan på bostäder, som en konsekvens av just den regleringen. En annan fråga som ligger helt och hållet utanför bostadsbyggandet och långt ifrån penningpolitiken har att göra med utnyttjandegraden av det existerande bostadsbeståndet. Det spelar också roll i de här sammanhangen. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN hoppas innerligt att det går att utforma en ekonomisk politik i som leder till en bättre fungerande bostadsmarknad. Det tror jag vore bra för alla. Frågan om helikopterpengar är lite svår att svara på. nämligen olika åsikter om vad som egentligen menas med helikopterpengar. Låt mig ge två exempel. Det första är ett extremt exempel. att inträffa, men är ett exempel på hur man skulle kunna skapa helikopter- Vi går igenom det största sedel- och myntutbytet på mycket Om vi skulle säga ”För varje gammal femhundring får ni tre nya” skulle eget kapital mer eller mindre förbrukas. bli rusning efter nya sedlar. Det är en variant på helikopterpengar. kanske inte riktigt det man har i åtanke. Det finns ett annat sätt att tänka om monetarisering, om jag utrycker mig på det sättet. Detta är återigen bara ett exempel, men ett exempel som i teknisk mening är fullt genomförbart i svensk ekonomi. Men det vill till politiska be- slut för själva genomförandet. Låt oss anta att man av någon anledning väljer att öka barnbidraget, bostadsbidraget eller vad det nu är. För att göra det ökar man statens upplåning, eftersom det blir ett budgetunderskott. erna placerar man på obligationsmarknaden i . Eftersom det är förbju- det för att köpa obligationer direkt av köper vi motsvarande mängd obligationer på marknaden, och vi betalar med nya riksbankspengar. Då har vi placerat mer pengar hos en del av befolk- Det är ett slags helikopterpengar, om man så vill. Och det har man i slutänden finansierat genom att det är som de facto trycker pengar. Det är ett slags kringelikrok för att sluta systemet. Men det är så det går till. I det här avseendet finns det alltid, i vår typ av ekonomi och även i andra länder, ett slags samverkan mellan vad staten och finanspolitiken gör och vad staten, i egenskap av , gör när det gäller att hantera de här frå- frågade om digitalisering och automatisering. framför allt om strukturomvandling. Och det har vi hanterat ti- digare i svensk ekonomi. Strukturomvandling ligger i allt väsentligt utanför Penningpolitiken kan bidra i någon mån, när det gäller kon- junkturcykeln, genom att försöka utjämna cykler. Men resten som har att göra med just strukturomvandling ska hanteras på ett annat sätt eller i någon annan Det svenska välståndet bygger ytterst på en stadig och gradvis strukturom- vandling, vilket också alltid har skett bakåt i tiden. Vi har många exempel på Till exempel finns inte tekoindustrin i längre. i och för sig tekoföretag. Men de driver en helt annan verksamhet. industrin har mer eller mindre försvunnit och så vidare. Om strukturomvandlingen går väldigt fort kan det naturligtvis skapa på- frestningar för olika befolkningsgrupper, eftersom man ska flytta från en typ av arbete till en annan. Ett exempel som syns, lite indirekt, i de grafer jag har visat är just att varupriserna har fallit . En stor del av de varor som finns är importerade, såsom datorer och platt-tv:ar som blir allt billigare STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN och allt plattare. Sedan ska efterfrågan förskjutas mot produktion av tjänster. Och behöver vi hålla en hög efterfrågan på tjänster i stället. , förste vice riksbankschef: Jag har några tillägg. När det gäller fråga om Kommuninvest tror jag inte att de har några problem med om vi skulle köpa kommunobligationer. Men vi är ju en ansvarsfull köpare, och det är vi även nu när vi köper statsobligationer. Då följer vi marknaderna väl för att inte orsaka några problem i de finansiella marknaderna. Det gäller också i den mån vi skulle behöva gå in och köpa andra värdepapper. Beträffande bostadsinvesteringarna har jag varit på , och – jag tror inte att det är några hemliga siffror – har gjort en prognos om att det behövs 710 000 bostäder . Behovet är särskilt stort då det kommer många nyanlända. Jag tror att man räknar med 440 000 bostäder . Det innebär att vi skulle behöva bygga 88 000 bostäder . Det är viktigt att bostadsbyggandet är högt. planerades 64 000 bostäder och 67 000 . Det är väldigt bra Det som händer är att man börjar att få lite kapacitetsbrist i byggsektorn. Kommunerna har kanske också en lite långsam hantering. Men det här är jätteviktiga frågor. Vi ligger högt, men vi behöver egentligen bygga ännu mer, och vi behöver hålla fast vid det höga byggandet, åtminstone så att man kommer över puckeln av de behov som finns fram till dess. Ordföranden: får tacka för föredragningar och svar på våra frågor. Därmed avslutar vi den öppna utfrågningen. Bilder från den öppna utfrågningen BILAGA BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade råvaru- offentliga utfrågning om idrott och fysisk akti- vitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie-redakt- ioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av rehabilite- offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot skat- Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Omkrisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och möj- öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för transportinfra- offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 sep- Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra