rfr · H40WRFR1 · 2016-10-28 00:00:00 — 5.2.5 Summering scenarier..................................................................... 5.3.1 Bredbandshastigheter: Konsekvensbedömning av positivt och negativt scenario i förhållande till basscenariot............................... 5.3.2 Summering av konsekvenser för scenarierna................................ 5.3.3 Konsekvenser av tillförlitlighet/robusthet och mobil Slutsatser och implikationer............................................................... B Tabeller och figurer från den svenska studien...................................... C Tabeller från den internationella studien................................................. BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR Fjärde generationens mobiltelefonisystem, t.ex. LTE Asymmetric digital subscriber line Fibre to the home (Fiber till hushållet) Informations- och kommunikationsteknik (eller -teknologi) Informationsteknik (eller -teknologi) Ultra high definition television Voice over IP (internet protocol) FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA 1 Bakgrund, syfte och översikt Syftet med denna studie, och det underliggande utredningsuppdraget, är att bidra med en forskningsförankrad fördjupning omkonsekvenser av en god re- spektive bristfällig it-infrastruktur för olika utvecklingsalternativ för den svenska it-infrastrukturen. Med utgångspunkt i svensk och internationell forskning beskrivs möjliga positiva och negativa konsekvenser av en god re- spektivebristfälligit-infrastrukturochberäkningaroch/elleruppskattningarav ekonomiska konsekvenser av olika nivåer av kapacitet och robusthet för mo- biltäckning och internetuppkoppling. I möjligaste mån behandlas (1) demo- kratiska aspekter (såsom möjligheter för medborgarna att ta del av samhälls- information, engagera sig och påverka beslut), (2) hur olika samhällsgrupper (exempelviskön,ålder,bostadsort,etniskbakgrund,utbildningsnivå,inkomst) påverkasavolikanivåeravit-infrastruktursamt(3)skillnadermellanglesbygd och tätort. Studien skall vara policyrelevant och utgöra grunden till en samlad bild av kunskapsläget inom det aktuella området och till en bedömning av olika utvecklingsalternativ. Studien fokuserar på den svenska utvecklingen, med relevanta referenser till och exempel/erfarenheter från andra länder. Studien behandlar i synnerhet bredbandsinfrastrukturenochkonsekvenseravhögrekvalitetitermeravhögre datahastigheter, även om robusthet/tillförlitlighet och taltelefonitäckning be- handlas när det är möjligt och tillämpligt. Det svåraste bidraget i studien är den analys som visar på samhällsnyttan av högre kvalitet på bredbandsinfrastruktur. Det finns studier om kostnad för infrastrukturenochstudieravsamhällsnyttanavtillgångtillbredbandoch mo- biltelefoni i allmänhet, men det finns, oss veterligen, ingen ordentlig kvantita- tiv studie som beaktar nyttan av högre kvalitet i den mobila och fasta bred- bandsinfrastrukturen, varken för eller för andra länder, inte heller för området mobil taltelefoni. Fortsättningen av rapporten är strukturerad som följer (Figur 1-1). Det tar sin utgångspunkt i en översikt av tidigare svensk och internationell forskning gällande ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser av it-infrastruk- tur, bredbandstillgång i synnerhet (avsnitt 2). Den kvantitativa studien består av två delar: (1) en svensk studie på kommunnivå, med data från bland annat Bredbandskollen,PTS,SCB,,(av- snitt 3) och (2) en internationell studie (och ) med data från bland annat , , , , M-lab och Akamai (avsnitt 4). De tre delarna utgör sedan utgångspunkt för en diskussion och analys av konsekvenser av olika scenarier (avsnitt 0). 1 Studien omfattade initialt även andra delar: en översikt och internationell jämförelse av bredbandsutveckling, av svensk och europeisk bredbandspolitik, tillgång till och användning av bredband samt kostnader för att bygga ut bredband. Dessa delar finns det inte utrymme för att redovisa här. De finns också delvis redovisade i rapportens övriga kapitel. BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR Figur 1-1 Översikt av kapitlet och studien FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA 2.1 Allmänt om konsekvensanalys Konsekvensanalyser söker ofta, explicit eller implicit, bryta ned en brett for- mulerad målformulering2 i ekonomiska, miljömässiga och sociala (eller sam- hälleliga) dimensioner. Dessa tre övergripande dimensioner (eller konse- kvensområden) kan sedan brytas ned i ytterligare deldimensioner (Tabell 2-1)3. Dessa dimensioner är delvis överlappande och inbördes beroende. Kon- sekvensanalysen söker sedan utreda effekterna av ett politiskt beslut, program eller mer generellt av händelser/skeenden i samhället. Tabell 2-1 Dimensioner av konsekvensanalys – exempel Välstånd (BNP) Kvalitet hos och tillgång till Välbefinnande (hälsa, lycka) exempelvis luft, vatten och gaser, speciellt CO2) Tilltalande levnadsmiljö, ex- sättning (se även soci- empelvis tillgång till nöje och Tillväxt av företag/nyfö- Socialt inkluderande och vär- nande om specifika grupper Konsumtion av ändliga resurser Frihet och rätt till privatliv Utbildning, kompetens, kun- Kultur (inklusive kulturell och Säkerhet, brottslighet och Källa: Inspirerad av Europeiska kommissionen (2009) och Luoma et al. 2 En sådan målformulering kan exempelvis vara att samhället bör sträva mot något slags ut- hållig och inkluderande livskvalitet eller välbefinnande för sina medborgare. Varje politisk åtgärd, eller händelse/skeende, som t.ex. introduktion av ny teknik, bör då ha så positiva konsekvenser som möjligt i en sådan strävan. 3 Observera att dessa områden enbart är exempel och listan gör inte anspråk på att vara täck- ande. Se exempelvis Europeiska kommissionen (2009) och Luoma et al. (2011) för interna- exempel på dimensioner som bör tas i beaktande vid en konsekvensanalys. Man skulle också kunna säga att olika politiska åskådningar i stor utsträckning skiljer sig åt vad gäller prioritering och värdering av dessa deldimensioner. I detta kapitel görs ingen sådan värdering eller prioritering. BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR Lämpligen bör man sedan finna indikatorer på dessa dimensioner, följa upp och mäta dem, samt inte minst logiskt relatera dem till den åtgärd eller det fenomen som man vill analysera eller fatta beslut om. I de följande avsnittet söker vi klarlägga forskningsläget gällande vilka samband tidigare forskning funnit gällande effekter av it-infrastruktur, speciellt bredbandstillgång och 2.2 Konsekvenser av bredband – en översikt Effekter av bredband har behandlats av en allt mer omfattande litteratur, såväl av akademisk forskning som av företags- och policynära konsulter, och finns publicerad som akademiska artiklar och rapporter. Litteraturen behandlar främst ekonomiska och andra sociala/samhälleliga och miljömässiga positiva effekter av bredband, men också dess kostnader. Mer ovanliga, men ändå fö- rekommande, är utredningar av negativa konsekvenser av bredband. Omfatt- ningen av litteraturen och komplexiteten av fenomenet, som vi visar i det föl- jande, gör att det är ganska svårt att överblicka alla samband somidentifierats. Vikoncentrerardennalitteraturöversiktpådepositivaeffekterellernyttorsom bredband(ochsomenkonsekvenshäravbredbandavhögrekvalitet–snabbare, mer tillförlitligt och med bättre täckning) kan ge upphov till, men berör också negativa effekter och kostnader där det är relevant. Tillvägagångssättet har varit följande. Litteraturgenomgången tog sin ut- gångspunkt i den tidigare forskning som forskargruppen på varit in- volverad i på området (exempelvis et al., 2013a; Rohman & 2012, 2013, andra översikter och genomgångar se Tabell 2-2. Dessa genere- rade en stor mängd ytterligare rapporter och artiklar. Vidare gjorde riktade sökningar i exempelvis Google Scholar, Science Direct, /Inform och Pro- . Ett antal årgångar av de mest relevanta tidskrifterna, som Telecommu- nications Policy och genomsöktes också.4 Totalt har mer än 200 verk bearbetats i något avseende, varav cirka 120 åter- finns i rapportens referenslista. 2.2.1 Bredband – en generisk teknik som del i större system som skapar nytta (och onytta) En första observation är att investeringar i och tillgång till bredbandsinfra- struktur inte skapar någon samhällsnytta direkt och isolerat.5 Det är först när bredbandet används av hushåll, företag, myndigheter eller andra aktörer (i 4 Se vidare bilaga A. 5 Vissa konsekvensanalyser beaktar dock de direkta och indirekta konsekvenser själva ut- byggnaden av infrastrukturen medför. Då leder bredbandsutbyggnaden (temporärt) till: (1) nya arbetstillfällen hos de som bygger ut infrastrukturen, (2) ytterligare arbetstillfällen hos de företag som levererar varor och tjänster till de som bygger ut infrastrukturen, samt ytter- ligare (3) arbetstillfällen till följd av den ökade efterfrågan som (1) och (2) ger upphov till hoshushållen,seexempelvis Katz2012förenöversikt.Dessaeffekterdiskuteras mernedan, men är mycket tveksamma att beakta eftersom nästan vilken investering som helst ger upp- hov till sådana effekter, i mer eller mindre stor utsträckning. FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA ökad utsträckning maskiner), som nyttan uppstår. Denna användning förutsät- ter i sin tur tillgång till andra IKT-produkter (informations- och kommunika- tionsteknik), som olika typer av hårdvara (datorer, mobiler, läsplattor och dy- likt) och mjukvara, innehåll och tjänster som kommuniceras över bredbandet (t.ex. filmer, tal, musik, text, video, eller andra typer av data). Dessutom fordras i allmänhet användare som har kunskap och färdigheter att använda denna hårdvara, mjukvara och tjänster. I detta avseende skiljer sig inte bred- band från annan infrastruktur (jämför exempelvis vägar och deras relation till bilar, förare, bensinstationer, trafikregler, trafikskolor mm. Man kan uttrycka det som att bredband är en generisk komponent (eller ett teknisktdelsystem),somtillsammansmedandrakomplementärakomponenter (eller delsystem), kan appliceras i olika användningssituationer, där i sin tur nyttorna uppstår. Bredbandstillgång ökar därför attraktivitetenhosdessa kom- plement6 och vice versa. Tillgång till snabbt bredband stimulerar efterfrågan påexempelvisströmmadefilmer,vilketisinturdriverefterfråganpåmjukvara ochIKT-utrustningsomkanspelauppdessafilmer.Dennaefterfråganuppstår dock inte hos de grupper i samhället som inte har kunskap om hur man använ- dertjänsterna.Användarkompetensärdärförocksåenkomplementärochnöd- vändig tillgång. stimulerar ökad användarkompetens, det ökade ut- budet av innehållstjänster samt inte minst den snabba utvecklingen av bättre ochbilligareIKT-utrustningefterfråganpå(alltsnabbare)bredband.Bredban- det är alltså en nödvändig, men inte tillräcklig, förutsättning för att skapa till- växt. Det finns också ibland, enligt (2011), ett underförstått anta- gande om att när bredbandsinfrastrukturen byggs ut, så skapas också nya till- lämpningar som finner användning hos flertalet konsumenter och företagare på samma sätt som e-post, webb och sociala medier redan gjort. Bredband (eller IKT mer generellt) är alltså en grundläggande möjliggör- ande eller generisk teknik – GPT (General purpose technology) – på liknande sätt som tryckpressen, elektriciteten, förbränningsmotorn, ångmaskinen och järnvägen. Det tar innan sådana tekniker etableras fullt ut i samhället, men när de gör så, får de stora effekter – på produktion, på organisation, på konsumtionsmönster och på samhällets institutioner. De öppnar upp nya möj- ligheter till innovation, har ofta mycket breda och expanderande antal använd- ningsområden, och deras effekter spiller över på hela ekonomin. Bredband ut- gör därvid en avgörande komponent i ett större system som möjliggör dessa effekter. Enligt detta synsätt har bredband, och it-infrastrukturen i stort, å ena sidan i det längre perspektivet, mycket stora, för att inte säga samhällsomda- nande,konsekvensersomärsvåraattförutse.Åandrasidanärkonsekvenserna av bredbandet i sig också svåra att isolera från de som härrör från IKT i all- mänhet (på liknande sätt som det är svårt att isolera effekterna av ett elnät från effekterna av elektriciteten och dess många användningsområden). (, 2008; Carlaw et al., 2007) 6 Bredbandet i sig, eller snarare dess användning, kan också ersätta andra kommunikations- sätt, aktiviteter etc. BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR Effekterna av bredband är, som en följd av det nära samberoendet med andra IKT-produkter och tjänster, tätt sammankopplade med effekter av IKT i allmänhet (även om vissa nyttor kan uppstå ur användandet av informations- teknik utan att man använder bredband). Dessutom krävs ofta, för att nyttorna skall materialiseras, att individer ändrar sina beteenden. På liknande sätt be- höver företag ofta ändra sina processer och affärsmodeller. många företag och branschomfattade värdekedjor omorganiseras för att pro- duktivitetsvinster och andra positiva effekter av bredbands- och andra IKT- investeringar skall materialiseras. I det långa loppet måste även samhällets in- stitutioner (exempelvis lagar och regleringar – jämför nyliga exempel som UberPop) anpassa sig. Ett sätt att illustrera detta ges i Figur 2-1. Figur 2-1 Modell för hur bredband påverkar den digitala ekonomin Källa: Whalley & Sadowski (2015) Ovanstående resonemang har många implikationer, exempelvis att det tar tid innan konsekvenser av bredbandsutbyggnad utkristalliseras men också att bredbandspolitik sominriktas enbart på att tillhandahålla bredband riskerar att missa målet och bör kompletteras med åtgärder som stimulerar användning, utveckling av kompletterande produkter och tjänster och kompetensutveck- ling.7 2.2.2 Andra översikter av bredbandskonsekvenser Följande avsnitt sammanställer kortfattat det ganska omfattande utbud av ar- tiklar och rapporter som ger översikter av konsekvenser av bredband och till- gång till bredbandsinfrastruktur. Ofta återfinns de mest omfattande och hel- täckande översikterna som rapporter.8 Ett urval av dessa studier redovisas i Tabell 2-2. 7 Se exempelvis Whalley & Sadowski (2015) och Kongaut & (2015). 8 Det bör has i åtanke att alla studier inte nödvändigtvis är helt neutrala. Studier som är fram- tagna av branschorganisationer, branschföretag och andra branschintressenter bör läsas med viss försiktighet då särintressen kan få ett visst genomslag i slutsatserna. FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA Tabell 2-2 Urval av sammanställningar av konsekvenser av bredband Översikt och analys av komplexa och dynamiska relationer mellan of a digital eco- och färdigheter och deras påver- kan på den digitala ekonomin. Studien identifierade 1 000 stu- view 6: broad- dier om effekter av bredband, varav WWG bedömde att enbart 16 var av tillräckligt hög kvalitet för att resultat skulle sammanfat- tas i detalj. A. /PTS WWG (2015) plus sammanställ- ning av några svenska studier. Artikel som analyserar nytta och cess in the EU: kostnader för att uppnå målen i EU:s digitala agenda. också en litteraturgenomgång. Bygger på en EIB rapport. (Hätönen, 2011) miska, sociala och miljömässiga effekter av supersnabbt bred- En senare rapport uppskat- tar dessa för . Utgår från en tidigare litteratur- genomgång av 120 studier av av effekter av högre bredbands- hastighet samt makro- och mik- rostudie av effekter av högre bredbandshastighet på BNP och på hushållens inkomster. son, tech4i2/ nomiska effekter av bredband med fokus på höghastighetsbred- och effekter för olika scenarier. R. / ITU En av de mer vederhäftiga sam- manställningarna/analyserna av ekonomiska effekter av bred- BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR Översikt litteratur om ekono- miska effekter av bredband. tur baserad på översikt av Utvecklar ett ramverk för analys av socio-ekonomiska nyttor och kostnader av nästa generations Tidig översikt och analys av de ekonomiska effekterna av bred- Litteraturöversikt och analys av m.fl./MICUS/ produktivitet, specialisering mot Huvudslutsatserna från några av dessa översikter redovisas här. (WWG, 2015), exempelvis, har publicerat en översikt av studier som gjorts på bredbandsområdet. De identifierade och övervägde mer än 1 000 publikationer, varav fler än 100 granskades i detalj, och där 16 bedömdes vara av tillräckligt hög kvalitet för att användas i över- sikten. WWG gjorde sedan en mängd observationer och drog slutsatser om effekterna av bredbandsutbyggnad på lokala ekonomier. PTS (, 2015) bedömde att sammanvägningen av resultaten av de 16 artik- larna på ett bra sätt sammanfattar forskningsläget när det gäller evidensbase- rade nyttoeffekter av bredband och gjorde bedömningen att det finns evidens för följande slutsatser: •Ökad bredbandspenetration har en positiv effekt på BNP-tillväxt. Utbygg- nad av bredband i ett område kan också påverka företagens produktivitet, antaletarbetsställenochlokalaarbetsmarknadsförhållandensåsomsyssel- sättning, inkomster och löner. Dessa effekter är dock inte alltid positiva, inte nödvändigtvis stora och kan vara avhängiga av företagens komplette- rande investeringar, teknikanvändning och organisationsformer. •Effekterna varierar mellan olika branscher, anställda och områden och är troligen mer positiva i tjänsteindustri, bland kvalificerad arbetskraft och i städer än de är i tillverkningsindustri, bland okvalificerad arbetskraft och i landsbygd. Litteraturen, framförallt översiktsartiklar och rapporter, har sökt att kategori- sera effekterna av bredband på olika sätt för att ibland sammanlänka olika ka- tegorier av effekter i analytiska ramverk eller modeller. Bredbandskollen (, 2011) menar att investeringar i och användning av bredband via nyttoresultat(ökadattraktionskraft,produktivitet,effektivitetochinnovations- FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA förmåga) leder till ett antal ekonomiska, miljömässiga och samhälleliga/soci- ala effekter. Med ökad attraktionskraft menas att tillgänglighet till bredband kan öka investeringsviljan i ett område, vilket skapar positiva spiraler. Ökad produktivitet innebär exempelvis att öka verkningsgraden i processer eller att minska resursförbrukningen. Ökad effektivitet innebär att marknadens räck- vidd kan ökas eller ökad differentiering av produkter, och med ökad innova- tionsförmåga menas att bredband kan stimulera nya produkter, tjänster, pro- cesser etc. Analysys tech4i2 (2012) identifierade och analyserade cirka 200 studier i en litteraturgenomgång om effekter av bredband (som en del av ut- vecklandet av en modell för att analysera de samhällsekonomiska effekterna av höghastighetsbredband). Nio olika kategorier av effekter identifierades: (1) community, (2) brottslighet, säkerhet och tillgång till myndigheter online, (3) utbildning och färdigheter, (4) sysselsättning och ekonomi, (5) miljö, (6) jäm- likhet och inkluderande (inclusion), (7) finanser och inkomster, (8) sjuk- och hälsovård och (9) välbefinnande. Av de genomgångna studierna behandlade enbart ett fåtal höghastighetsbredband och nästan ingen av dem de inkremen- tella effekterna av högre bredbandshastigheter. I en tidig studie av effekterna av bredbandshastighet presenterar , ADLoch (etal.,2013a)ett schematiskt, mensom desjälva säger inkomplett, ramverk för olika typer av konsekvenser av bredband och hur de hänger samman logiskt (Figur 2-2). Figur 2-2 Förenklat schematiskt ramverk för effekter av bredbandsanvändning och hastighet Källa: et al. På liknande sätt identifierar Forzati & (2011) de komplexa samband mellan olika faktorer som påverkas av och påverkar bredband (specifikt hög- hastighetsbredband – FTTH). Studien delar in effekterna i direkta, indirekta och inducerade effekter. Direkta effekter är direkt tillgängliga vid anläggandet av FTTH och innefattar: högre accesskapacitet, tillgång ny framtidssäker in- frastruktur samt direkta ekonomiska värden genererade av nätverksbyggande, anläggande av fiberkablar och aktiv utrustning. BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR bättre servicekvalitet, som i sin tur kan leda till högre användning och utveck- ling av nya tjänster, möjliggöra nya tjänster som vi inte känner till och göra det möjligt att lättare överge traditionella affärsmodeller. De direkta och indirekta effekterna av FTTH har i sin tur positiva konse- kvenser i andra områden an IKT – inducerade effekter. Exempel på sådana är (enligt Forzati & , 2011) tjänster som datormoln (cloud computing), videokonferenser och telenärvaro, vilka har en positiv inverkan på e-lärande, utbildning, kompetensutveckling, distansarbete (som i sin tur reducerar trafik, trängsel och miljöpåverkan) utveckling av myndigheters och offentliga för- valtningars effektivitet och transparens (vilket i sin tur ökar demokrati och minskar byråkrati). Användning av IKT-tjänster genom FTTH ökar dessutom it-mognaden hos befolkningen, vilket medför nya kunder och nytt humanka- pital för att producera nya tjänster och produkter, vilket i sin tur ökar entrepre- nörskap, skapa nya företag och förbättrar företagsledning av existerande före- Dessa värden kan i sin tur induceras tillbaks till IKT-sektorn genom skal- fördelar och större intäkter, vilket gör investeringen i bättre bredbandsinfra- struktur mer attraktiv. (Forzati & , 2011) Bredbandskollen (, 2011) analyserade också en litteraturgenom- gång gjord av , ADL och av cirka 150 forskningspublika- tioner och deras resultat med avseende på grupperade styrkta samband enligt Tabell 2-3 Klassificering av effekter av bredband efter styrkta samband Källa: (2011) Slutligen, som exempel på en konsekvensanalys, analyserar et al. (2014)nyttaochkostnaderförattuppnåmåleniEU:sdigitalaagenda.Artikeln innehåller också en litteraturgenomgång. Artikeln finner att nyttan överväger kostnaden, såväl för EU som helhet som för flera av de enskilda medlemslän- derna, inklusive . Att kategorisera effekterna av förbättrad bredbandsinfrastruktur enligt dess ekonomiska, miljömässiga och sociala konsekvenser är ganska vedertaget i FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA litteraturen (exempelvis , 2011; et al., 2013a; SQW, 2013a, 2013b) och även i linje med vedertagen konsekvensanalys (exempelvis Euro- peiska kommissionen, 2009). I linje med detta redogör vi nedan för effekter av bredband, av litteraturen principiella, identifierade och påvisade samband, uppdelade i dessa kategorier. 2.3 Miljömässiga effekter av bredband Bredband kan ha ett antal (positiva och negativa) effekter på miljön, exempel- vis klimatförändringar, utsläpp av växthusgaser och andra miljöfarliga ut- släpp, förbrukning av fossila bränslen, avfall, energiförbrukning, konsumtion av ändliga resurser, trängsel, luft-, vatten- och markkvalitet mm. Principiellt kanmansägaattbredbands-ochit-infrastruktureniallmänhetpåverkarmiljön på liknande sätt som IKT-produkter och -tjänster i allmänhet. Dessas miljö- konsekvenser kan i sin tur utvärderas enligt olika ramverk som exempelvisdet som presenteras av (2010). Se också Vickery (2012).