eunbil · H30N448C03 · 2016-01-01 00:00:00 — M2016/01361/I Rådets möte (miljö- och klimatministrarna) 1.Godkännande av dagordningen Lagstiftningsärenden 2.(Ev.) A-punktslistan är ännu inte känd. (Ev.) godkännande av A punkter A-punktslistan är ännu inte känd. Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /87/EG för att främja kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar. Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har för avsikt att miljörådet ska hålla en policydebatt om kommissionens förslag till översyn av EU:s system för handel med utsläppsrätter ETS inför . beslutade att utsläppen av växthusgaser ska minska med inom EU beslöt att målet ska nås genom att utsläppen inom EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) minskas och i den icke handlande sektorn jämfört med . Beslutet från innehåller även vägledning till utformningen av handelssystemet för den fjärde handelsperioden, – 2030. Bland annat ska taket för antalet utsläppsrätter i systemet minskas . Fri tilldelning av utsläppsrätter ska fortsätta ges till sektorer som anses utsatta för avsevärd risk för koldioxidläckage. beslutade också att inrätta en fond för modernisering av energisektorn, i medlemsländer med låg BNP per capita, och en innovationsfond. Vidare beslutades att av alla auktionerade utsläppsrätter ska tillfalla medlemsstater med en BNP per capita av genomsnittet i EU. Resterande fördelas mellan medlemsstaterna baserat på historiska utsläpp, utan att minska andelen som auktioneras i systemet. Kommissionen presenterade ett förslag till hur förändringarna ska genomföras genom ändring av och rådets direktiv /87/EG för att främja kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar. Förslag till svensk ståndpunkt EU ska visa globalt ledarskap genom sin klimatpolitik. Det innebär att även EUs arbete behöver anpassas till den globala ambitionshöjningen i klimatavtalet från och öppna upp för framtida ambitionshöjningar. Regeringen föreslår att fortsatt verkar för ett stabilt, långsiktigt och välfungerande handelssystem med stärkt prissignal för att uppnå ambitionerna från klimatavtalet i samt EU:s långsiktiga klimatmål. EU:s handelssystem behöver utformas så att EU kan delta konstruktivt i de femåriga översynscyklerna för att höja EU:s ambitionsnivå under . Europeiska rådets beslut anger att fri tilldelning inte ska upphöra för de sektorer som löper avsevärd risk för koldioxidläckage, så länge inte motsvarande åtgärder vidtas i andra länder. Regeringen anser att det behövs mer fokuserade kriterier för att säkerställa att ingen gratis tilldelning ges till sektorer som inte löper avsevärd risk för koldioxidläckage. Beslutet att införa en marknadsstabilitetsreserv var viktigt för att säkerställa handelssystemets miljöintegritet. Översynen av EU:s handelssystem behöver värna marknadsstabilitetsreservens integritet Regeringen motsätter sig därför kommissionens förslag om att ta utsläppsrätter från marknadsstabilitetsreserven för att använda . Regeringen anser att investeringar som finansieras med hjälp av fonder kopplade till handelssystemet behöver bidra till uppfyllandet av EU:s långsiktiga klimat- och energimål, främst genom att investera i förnybar energi, energieffektivisering och elinfrastruktur. Investeringar med hjälp av fonder kopplade till handelssystemet ska inte kunna gå till fossil energi. Förslag till direktiv om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar och ändring av direktiv /35/EG (Takdirektivet) - Analys av kompromisstexten i syfte att nå en politisk överenskommelse Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapets avsikt är att rådet ska nå en överenskommelse med gällande kommissionens förslag till nytt takdirektiv. Kommissionen presenterade ett luftvårdspaket innehållande ett strategiskt handlingsprogram för renare luft i . I paketet ingick ett reviderat takdirektiv med bindande nationella utsläppstak för utsläpp till luft för . De luftföroreningar som omfattas är svaveldioxid, kväveoxider, lättflyktiga organiska föreningar (NMVOC), ammoniak, partiklar (PM2,5). I förslaget ingick även nationella utsläppstak för metan för . Utsläppstaken föreslås bli desamma som i Göteborgsprotokollet, vilket reviderades . föreslog kommissionen att utsläppstaken skärps ytterligare. Kommissionens förslag utgick från målsättningen att andelen européer som påverkas negativt av luftföroreningar ska minskas med drygt hälften () jämfört med . Vid miljörådet antog rådet en allmän inriktning för de fortsatta förhandlingarna med . Den allmänna inriktningen innebar en försvagning av ambitionsnivån jämfört med kommissionens förslag. Ambitionsnivån för minskningen av andelen européer som påverkas negativt av luftföroreningar sänktes till som rådet frångick den kostnadseffektiva fördelningen av utsläppsminskningar mellan länderna. Mindre ambitiösa länder fick lägre åtaganden och mer ambitiösa länder behöll sina tak enligt det ursprungliga förslaget. Vid miljörådet lämnade , tillsammans med och , en gemensam deklaration. Länderna accepterade den allmänna inriktningen för att förhandlingarna skulle gå vidare. underströks att den allmänna inriktningen lämnade mycket övrigt att önska i fråga om ambitionsnivå och fördelningsprincipen länderna emellan. Ordförandeskapet har som målsättning att nå en politisk överenskommelse med i den nu pågående första läsningen. Det fjärde trepartsmötet genomfördes utan att parterna kunde enas i de avgörande politiska frågorna gällande ambitionsnivån för utsläppstaken i bilaga II, flexibiliteter, tak för metan och utsläppstak . kunde inte acceptera rådets kompromissförslag som bara innebar en marginell förskjutning från den allmänna inriktningen. Det är inte bestämt huruvida den första läsningen nu avslutas eller om ordföranden avser göra ett försök att få ett vidgat mandat för ytterligare ett trepartsmöte vid behandlingen av frågan vid miljörådets möte. Förslag till svensk ståndpunkt EU behöver ett reviderat takdirektiv med en gemensam och tillräckligt hög ambitionsnivå med bindande mål i syfte att skydda människors hälsa och miljö. Regeringen anser att bör stödja ordförandeskapets ambition om att få till en överenskommelse vid den första läsningen med en gemensam ambitionsnivå som ligger så nära kommissionens förslag som möjligt, och där de nationella åtagandena fördelas på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Ett takdirektiv med ambitiösa utsläppskrav är avgörande för att minska de stora och kostsamma hälsoeffekter som orsakas av förhöjda halter av luftföroreningar inom EU och för att klara EUs långsiktiga mål i sjunde Miljöhandlingsprogrammet och de riktlinjer som WHO har ställt upp för god luftkvalitet. Då medlemsländerna påverkas av varandras utsläpp krävs det gemensamma EU-bestämmelser för att komma tillrätta med förhöjda halter av luftföroreningar och varaktiga överskridanden av EUs gränsvärden för luftkvalitet inom hela EU. För ytterligare information se bifogat rådsPM. Utkast till rådets slutsatser: Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin - Antagande av rådsslutsatser Avsikten med behandlingen i rådet Rådet förväntas anta de rådsslutsatser som förhandlats om den cirkulära ekonomin. Kommissionen presenterade ett ”Grönt paket” . Paketet innehöll bland annat ett meddelande om cirkulär ekonomi inklusive ett avfallspaket med förslag på revideringar av sex direktiv på avfallsområdet. aviserade kommissionen att paketet skulle återkallas i sin helhet och drogs förslaget officiellt tillbaka. presenterade kommissionen ett nytt förslag i form av ett meddelade om en cirkulär ekonomi. Förslaget innehåller två delar; en handlingsplan för en cirkulär ekonomi samt ett nytt avfallspaket med förslag på revideringar av samma 6 direktiv på avfallsområdet som i det tidigare paketet. Avfallspaketet har förhandlats i rådsarbetsgruppen miljö under januarimars och förhandlingen beräknas pågå minst hela 2016. driver här främst frågan om giftfria kretslopp och förbud om att deponera avfall som kan materialåtervinnas. Förslag till rådsslutsatser om cirkulär ekonomi har förhandlats . Cirkulär ekonomi är en prioriterad fråga för regeringen. Utvecklingen av den cirkulära ekonomin är viktigt verktyg för att öka resurseffektiviteten, minska miljö- och klimatpåverkan som näringslivsutveckling gynnas och nya jobb kan skapas. Ambitionen från regeringens sida i förhandlingarna om rådsslutsatser har varit att konkretisera handlingsplanen genom förslag på åtgärder. har vunnit gehör för flera förslag bland annat om substitution och information om särskilt farliga ämnen samt giftfria materialströmmar. Detsamma gäller möjligheten att använda kriterier för att främja cirkulär ekonomi i ekodesigndirektivet och att se över vilka icke energirelaterade produkter som behöver omfattas av kriterier för cirkulär ekonomi. Konsumtionens och utbildningens roll för cirkulär ekonomi, betydelsen av ekonomiska styrmedel och nya affärsmodeller såsom industriell symbios samt främjande av marknader för återvunna och förnybara råvaror är andra svenska prioriteringar som reflekteras i förslaget till slutsatser. har också drivit betydelsen av biobaserade lösningar och förnybara råvaror och material. Detta återspeglas nu i högre grad i rådsslutsatserna. Regeringen har verkat för att undvika skrivningar som syftar till reglering av användningsområden för biobaserade råvaror. Förslag till svensk ståndpunkt kan ställa sig bakom förslaget till rådsslutsatser om en cirkulär ekonomi och att dessa antas vid . Regeringen verkar vid behov mot skrivningar som syftar till reglering av användningsområden för biobaserade råvaror. 7.Utkast till rådets slutsatser om mot olaglig handel med vilda djur och växter - Antagande av rådsslutsatser Avsikt med behandlingen i rådet Rådet förväntas anta rådsslutsatser om handlingsplan mot olaglig handel med vilda växter och djur Den allt större omfattningen av olaglig handel med vilda djur och växter har lett till ökad politisk uppmärksamhet. efterlyste att kommissionen skulle ta fram en särskild EU-handlingsplan. antog en handlingsplan för att bekämpa olaglig handel med vilda djur och växter inom EU och att stärka EU:s roll i den globala kampen mot denna olagliga verksamhet. Handlingsplanen innehåller 32 förslag till åtgärder under tre prioriteringsområden: 1.Att förhindra olaglig handel med vilda djur och växter och att angripa dess grundorsaker; 2.Förbättra genomförandet och kontrollen av efterlevnaden av befintliga regler och effektivisera kampen mot organiserad artskyddsbrottslighet; 3.Att stärka det globala partnerskapet mellan ursprungs-, mottagar- och transitländer mot olaglig handel med vilda djur och växter. För vart och ett av de 32 förslagen, som också är uppdelade i flera delmoment utpekas ansvarig instans, förväntade resultat samt tidsplan. Planen är en ambitiös strategi som mobiliserar alla EU:s diplomatiska verktyg. Det inkluderad redskap inom handels- och utvecklingssamarbetet för att tackla det som har blivit en av de mest lönsamma kriminella verksamheterna globalt sett. 25 av de 32 åtgärderna riktas mot medlemsländerna och övriga mot kommissionen, EUs utrikesrepresentant, /Europol eller berörda (t.ex. för efterlevnad när det gäller handel med vilda djur och växter), det europeiska nätverket för miljöåklagare (), Europeiska unionens miljödomarförening (EUFJE), Impel, projektgruppen för samordning av skyddet för hälsan, kulturarv och miljö (Parcs) och EnviCrimeNet. presenterade det nederländska ordförandeskapet ett utkast till rådsslutsatser som förhandlats . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att kan ställa sig bakom förslaget till rådsslutsatser om kommissionens handlingsplan. Den oroväckande utvecklingen gällande illegal handel av vissa djur och växtarter kan få ödesdigra resultat för arterna. Det är nödvändigt att det finns en bred samsyn medlemsstater och institutioner emellan för detta viktiga arbete inom EU. EU bör fortsatt har en hög ambition i arbetet mot illegal handel med vilda djur och växter i linje med handlingsplanen. Regeringen har i förhandlingarna bland annat arbetat för att texten i rådslutsatserna ska vara tydliga i de delar som rör kompetensfrågorna. har inte gett stöd till skrivningar som skulle kunna tolkas som en ytterligare skyldighet för medlemsstaterna att tillnärma sin nationella lagstiftning, exempelvis på straffrättens område, utöver vad som följer av . Regeringen välkomnar att förslaget nu ligger i linje med den svenska positionen i dessa delar. 8.Utkast till uttalande från rådet om ratificeringen - Antagande av rådsuttalande Avsikten med behandling i rådet Ordförandeskapet har tidigare meddelat att man önskar lägga fram ett förslag till gemensam deklaration om ratificering i syfte att hålla frågan högt på den politiska dagordningen i EU. träder i kraft när åtminstone 55 parter som står för av de globala utsläppen växthusgaser har lämnat in sina ratifikationsinstrument. har 17 länder lämnat in sina ratifikationsinstrument (mest små ö-stater) som tillsammans står för av utsläppen. Ett 20-tal länder har signalerat att de avser ratificera , t.ex. , , , , , , , och . och står tillsammas för av de globala utsläppen. Detta innebär att det finns en viss möjlighet att avtalet träder ikraft , vilket givetvis är positivt då avtalet blir operativt och det visar att det finns en stor politisk acceptans för avtalet. Ett snabbt ikraftträdande innebär dock att EU och dess medlemsstater riskerar att hamna utanför den beslutsfattande processen för det nya avtalet tills dess EU och medlemsstaterna har ratificerat. Frågan om hur EU och medlemsstaterna kan genomföra en snabb ratificering har därför aktualiserats. Rådets rättstjänst menar att lagstiftning om utsläppsbegränsningar inte behöver ha antagits när avtalet ratificeras, men att ratificeringen gör det bindande för unionen och medlemsstaterna att ha nödvändig lagstiftning på plats när detta krävs för efterlevnaden av avtalet. En bedömning av att detta är möjligt är nödvändig innan ratificeringen görs. Rådets rättstjänst understryker också att EU och medlemsstaterna har en skyldighet att agera gemensamt i ratificeringsprocessen. Förslag till svensk ståndpunkt kan stödja en deklaration som lyfter fram vikten av att genomföra och följa upp och 2030-paketet samt betonar EU:s fortsatt ledande roll i de internationella klimatförhandlingarna. Av deklarationen bör också framgå att EU och medlemsstaterna avser ratificera samt att miljörådet ska återkomma i frågan om ratificeringsprocessen. Regeringen anser att EU bör bidra till ett snabbt ikraftträdande av och kommer att verka för att EU och dess medlemsländer kan ratificera avtalet . När EU och dess medlemsländer ratificerar bör de lämna in ett avtal om att agera gemensamt i förhållande till sina bidrag om utsläppsminskningar, inklusive tilldelade utsläppsnivåer. EU och dess medlemsländer måste arbeta tillsammans i enlighet med föreslagen tidplan, genom att besluta om ansvarsfördelningen samt förbereda de nationella processerna för ratificering. Utgångspunkten bör vara att EU och dess medlemsländer agerar gemensamt när den EU-lagstiftning som genomför i EU är antagen. -Information från ordförandeskapet Ordförandeskapet väntas återrapportera från (transport) riktlinjedebatt om åtgärder för att förhindra manipulering av utsläppsvärden från dieselbilar. Ordförandeskapet hade ställt tre frågor till ministrarna som kretsade kring oklarheter i lagstiftningen och vad som behövde göras för att förbättra den. Bakgrunden till debatten var de avslöjanden om brister med emissionsutsläpp i europeisk fordonsindustri som uppdagades . I EU pågår flera processer för att minska utsläppen från vägtrafiken. I rådet (miljö) förhandlas anpassningar och uppdaterade avgaskrav för vägfordon, s.k. Euro 5/6-kraven. Kommissionen har bl.a. föreslagit ett nytt gränsvärde för NO2 (kvävedioxid) som en andel av utsläppen av NOx (kväveoxider). TCMV () arbetar med att utveckla en ny testkörcykel kallad WLTP (Worldwide harmonized Light vehicles Test Procedure) samt en ny testprocedur för ombordmätning kallad RDE (Real Driving Emissions). Målsättningen är att det nya NO2-kravet, den nya testkörcykeln WLTP och den nya testproceduren RDE ska införas och stegvist . b.Nyligen hållna internationella mötet -Information från ordförandeskapet och kommissionen Ordförandeskapet och kommissionen avser informera från följande genomförda internationella möten: -Högnivåmöte i om förberedelser inför ICAO-församlingen (till ). -FN:s andra miljömöte UNEA2 organiserat av FN:s miljöprogram , i . -Åttonde ministerkonferensen för i Batumi . c.Reach - prioriteringar framåt för effektiv reglering -Information från ordförandeskapet Ordförandeskapet avser informera om slutsatserna från konferensen ”Reach-forward” som hölls i . Reach forward är en fortsättning på initiativet Reach up som är ett samarbete för en höjd ambitionsnivå i EU:s kemikaliekontroll, främst genom ett effektivare och bättre genomförande av kemikalieförordningen Reach och vissa av de viktigare åtaganden som finns i det 7:e miljöhandlingsprogrammet (7EAP). ingår , , , , , , , och i Reach up samarbetet. Konferensen syftade till att ta fram konkreta slutsatser som ett medskick till kommissionen inför översynen av Reach 2017. Diskussionen omfattade bland annat politiska åtaganden i det sjunde allmänna miljöhandlingsprogrammet, bland annat åtaganden gällande hormonstörande ämnen, förbättring av information från företag i registreringar och tillståndsansökningar, förbättring av substitution och innovation samt kommunikationen i leverantörskedjor. d.Högnivåmöte om initiativet Make it work () -Information från ordförandeskapet Det nederlänska ordförandeskapet avser informera om projektet ”Make it work” som syftar till att hitta möjligheter till att förbättra stringensen i europeisk miljölagstiftning och förbättra överenstämmelsen i tillämpningen mellan olika medlemsstater. Miljölagstiftningen i EU har tagits fram och lagstiftningen är ibland inkonsekvent. Även om ett visst regelverk fungerar kan det finnas problem vid tillämpningen och svårigheter i implementeringen. höll ett högnivåmöte om arbetet med ”Make it work” i . Mötet handlade framförallt om den framtida inriktningen på arbetet. e.Meddelande om översynen av genomförandet av miljölagstiftningen -Information från kommissionen Kommissionen avser informera om sitt meddelande rörande översyn av genomförandet av miljölagstiftningen. För att få full genomslagskraft för är det viktigt att hantera de luckor som finns i genomförandet. Luckorna kan bestå av hur medlemsländerna implementerat lagstiftningen i sina nationella regler, hur medlemsländerna interagerar med allmänheten, hur medlemsländerna byggt upp sin infrastruktur kring till exempel avfall och hur medsländerna hanterar mål om till exempel luft och vattenkvalité. För att förbättra implementeringen har kommissionen påbörjat en översyn av genomförandet av miljölagstiftningen. Syftet är att få en överblick över hur implementeringen ser ut i de olika medlemsländerna, få till en dialog med medlemsländerna och åstadkomma skräddarsytt stöd till medlemsländerna. Det första steget i översynen är att ta fram landspecifika rapporter. Utifrån dessa rapporter kan man se vilka luckor i implementeringen som är specifika för vissa medlemsstater och om det finns några gemensamma problem som kan lösas på en högre nivå. f.Global groddjursdöd – bekämpande av svampen Batrachochytrium salamandrivorans (Bsal) som smittar salamandrar och vattenödlor i EU -Information från den tyska delegationen En ny svampsjukdom har spridits mycket snabbt inom EU. Svampen heter Bachachocytium salandrivorans (Bsal) och har hög dödlighet bland infekterade djur. Exempelvis så ska eldsalamandern i ha decimerats (2008-2015). Svampen har redan etablerat sig i , och . Svampen har mest sannolikt kommit in i EU med import av salamandrar från där dessa är bärare av svampen utan att själva bli sjuka. Inom EU finns ca 40 salamanderarter som riskerar hotas av den nya sjukdomen. Flera av dessa omfattas av Art och habitatdirektivet och skyddas av . Svampsjukdomen är ännu inte rapporterad i . En närbesläktad svampinfektion med global spridning som drabbar grodor har rapporterats i med några fynd. Frågan har varit uppe för diskussion i rådsarbetsgrupp. Svårigheten har varit att identifiera vilket regelverk inom EU som kan tillämpas för att förhindra fortsatt spridning av svampinfektionen i unionen. I sin första analys har bedömt att EU- lagstiftning om invasiva främmande arter, handel med hotade arter eller djurhälsa sannolikt inte är tillämpliga. g.Informellt möte mellan miljö- och transportministrarna i -Information från ordförandeskapet -Information från kommissionen, på begäran av den franska delegationen önskar att kommissionen lämnar information om de vetenskapliga kriterier för identifiering av hormonstörande ämnen som kollegiet behandlar . Den stämde kommissionen för att inte ha fastställt kriterier för identifiering av hormonstörande ämnen inom ramen för biocidförordningen. Dessa kriterier skulle ha varit på plats . Avsaknaden av övergripande kriterier för identifiering av hormonstörande ämnen inom EU försvårar genomförandet av olika kemikalierättsakter och är i strid med ambitionerna i EU:s sjunde miljöhandlingsprogram. Det försvårar också arbete med att genomföra proposition 2013/13:39 – På väg mot en giftfri vardag. Tribunalen konstaterar i sin dom att kommissionen har åsidosatt unionsrätten genom att inte anta akter för att närmare ange vetenskapliga kriterier för att fastställa hormonstörande egenskaper. Domen är tydlig med att kommissionen vid framtagandet av kriterierna bara ska beakta vetenskapliga uppgifter om hormonsystemet, att en konsekvensanalys inte krävs och att en sådan under inga förhållanden får försena antagandet av kriterierna. f.Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram -Information från den slovakiska delegationen Det inkommande slovakiska ordförandeskapet avser informera om sitt arbetsprogram för det kommande halvåret.