rfr · H30WRFR9 · 2016-02-02 00:00:00 — (Den Grønne Nøgle) bildades i av branschen själv genom Horesta (Hotel-, Restaurantog Turisterhvervets Arbejdsgiverforening), , Visit , samt Miljøstyrelsen innan den blev en integrerad del av det internationella programmet (). I administrerades till en början av den ideella stiftelsen , men fr.o.m. sköter driften. Exempel på anläggningar som är märkta med är flera av Svenska Turistföreningens (STF) fjällanläggningar.54 Märkningen inkluderar bl.a. krav på miljöhänsyn när det gäller återvinning, vatten, avfallsminimering, kemikalier och att en viss andel miljömärkta produkter ska användas. Även kriterier som berör socialt ansvarstagande (utfärdande av en Corporate Social Responsibility-policy), etiska aspekter (krav på Fairtrade-märkta produkter) och hälsofaktorer (rengöringsprodukter samt kriterier i fråga om rökning) inkluderas i märkningen. Kriterierna utvecklas av den internationella organisationen för som genom dialog med organisationen () lägger fram förslag. Därefter skickas förslaget ut på remiss till flera intressenter, bl.a. Visita, () och . För att beviljas en licens måste företaget betala in en årlig avgift som varierar beroende på typ av anläggning och storlek på verksamheten. För t.ex. hotell med upp till 50 rum kostar det och per rum och år. Från att en ansökan kommer in kan det ta innan en licens beviljas. En första kontroll genomförs efter att har gått. Därefter görs revisioner . måste anläggningen skicka in en årsredovisning där mål följs upp och nya mål redovisas. Kontroller utförs av utbildad personal inom , och om inte kriterierna efterlevs riskerar anläggningen att förlora sin licens. 54 Om inget annat anges utgår texten från svar från och 2015- 12-08 samt organisationens webbplats. är fristående från de anläggningar som tar emot märket men är inte tredjepartscertifierade. Det rör sig inte om en vedertagen miljö- Omfattningen i de nordiska länderna är en internationell märkning som finns i 50 länder världen över. Totalt finns det 2 350 anläggningar som är märkta. I är flest anläggningar, 212, märkta i , och därefter kommer med 115 märkta anläggningar. Enbart 2 anläggningar är märkta i , men märkningen lanserades först , vilket kan förklara den låga andelen. Även i och har märkningen funnits , , än i och där den har funnits . Diagram 5 Antalet anläggningar märkta med i de nordiska länderna Källa: Svar från (), egen bearbetning. Miljömärkt Event administreras av den ideella stiftelsen , som bildades av Na- turvårdsverket och Returpack. Stiftelsen har sina rötter i som startades av , där märkningens logotyp användes. Märkningen görs för idrottsevenemang, festivaler, konferenser, möten och mässor. Exempel på evenemang som är märkta med Miljömärkt Event är Vätternrundan, och Malmöfestivalen.55 För att få möjlighet att märka ett event krävs det att kriterier inom följande områden uppfylls: miljömärkta produkter, avfall, nedskräpning, källsortering, energi/klimat och transport. Kriterierna tas fram av externa miljökonsulter tillsammans med en referensgrupp bestående av arrangörer och kommunala representanter. Det kan ta mellan och en licens kan delas ut, och kostnaden varierar beroende på typ av verksamhet men den årliga avgiften ligger mellan och exklusive moms. Kontrollerna består av granskning av ansökan, revision och utvärdering och utförs av anställda hos Håll Rent eller externa konsulter. Precis som ovannämnda rör sig detta inte om en vedertagen miljömärkning, utan snarare om ett verktyg för de anläggningar som vill arbeta mer aktivt med miljöfrågor. Omfattningen i de nordiska länderna Miljömärkt Event finns enbart i . Antalet evenemang som är märkta med Miljömärkt Event har ökat i , och är 70 märkta 55 Om inget annat anges utgår texten från svar från Håll Rent och 2015- 12-04 samt stiftelsens webbplats. Diagram 6 Utvecklingen i av antalet märkta evenemang Källa: Svar från Håll Rent (), egen bearbetning. 4 Sammanfattande jämförelse av miljömärkningarna Miljömärkningar som omfattar mer än en produktgrupp Det finns ett fåtal miljömärkningar som omfattar mer än en produktgrupp. Ge- mensamt för dessa märkningar är att fokus ligger på att minska konsumtionens generella påverkan på klimatet, anställdas arbetsförhållanden, användares och anställdas hälsa etc. En organisation kan välja att inte märka de produktgrupper som generellt är dåliga ur miljöhänsyn och på så vis avråda från konsumtion av vissa produkter. Arbetet med att välja ut vilka produktgrupper som ska omfattas är därför enligt t.ex. Konsumenter minst lika viktigt som att ta fram kriterier för märkningen. Organisationen kan t.ex. sända lika tydliga signaler till konsumenten genom att aktivt välja att inte märka en produktgrupp vars generella påverkan är så stor att det inte går att urskilja miljöanpassade alternativ.56 Svanen, EU-miljömärket och Bra Miljöval kan kategoriseras som produktövergripande märkningar. Märkningarna omfattar både varor och olika typer av tjänster. Märkning av avgränsade produktgrupper Det finns ett flertal miljömärkningar som enbart fokuserar på avgränsade produktgrupper eller i vissa fall enskilda delar eller material av en produkt. Det finns därmed stora skillnader mellan märkningarna när det gäller vilka produkter som regleras. TCO Certified och GOTS delar egenskapen att märkningen rör en enskild produktgrupp men tar sig an ett helhetsperspektiv för produkten. Märkningarna beaktar hela produktionskedjan, dvs. från råvara till återvinning, och omfattar flera typer av material. Certifiering enligt Fairtrade omfattar flera produktgrupper. Gemensamt för alla produktgrupper är att de har producerats genom ekologiskt och socialt ansvarstagande jordbruk. Gemensamt för märkningarna PEFC, FSC och OCS är att de miljömärker enskilda delar av produkten. Certifieringen rör inte slutprodukten utan de delar som består av material från skogsbruk respektive jordbruk, dvs. träfiber och textilfiber. En pågående trend är att allt fler tjänster miljömärks. Allt fler butiker, hotell, restauranger och olika typer av evenemang marknadsför att de är miljömärkta. 56 Intervju med Konsumenter . 4 SAMMANFATTANDE JÄMFÖRELSE AV MILJÖMÄRKNINGARNA Exempelvis finns det 1 086 tjänster i som är miljömärkta med Svanen.Miljömärkningen inkluderar butiker, städtjänster, hotell, restauranger Även om Svanen står för en stor andel av tjänster som är miljömärkta finns det alltmer annan miljömärkning av enskilda typer av tjänster. en märkning som riktar sig mot olika typer av logiverksamheter, t.ex. vandrar- hem och hotell. Miljömärkta Event riktar sig mot olika typer av evenemang, såsom festivaler, konferenser och idrottsevenemang. Det har blivit allt vanligare att hela varubutiker miljömärks med exempelvis Bra Miljöval eller Svanen. Cirka 170 butiker är märkta med Bra Miljöval, och 192 butiker är märkta med Svanen. När en hel butik miljömärks ställs krav på att man tar ett helhetsgrepp i miljöarbetet. Det rör bl.a. andelen miljömärkta varor, krav på ekologiska rengöringsmetoder i butiken, emballage, avfall, transporter och även förbudslistor över användningen av vissa typer av varor.58 Det blir även vanligare att hela byggprojekt miljömärks. nio företag och 33 byggprojekt miljömärkta med Svanen.59 Det finns även 575 byggnader som är certifierade enligt Miljöbyggnad. När det gäller kriterier skiljer sig miljömärkningarna från varandra. Eftersom varje miljömärke fokuserar på olika produktgrupper och olika delar av produkten och produktionskedjan förekommer det stora skillnader i vilka kriterier som märkningen reglerar. På ett generellt plan kan man säga att miljömärkningarna ställer krav utifrån miljöaspekter. Hur denna miljöaspekt definieras skiljer sig åt beroende på vilken produktgrupp som märkningen omfattar. När det gäller socialt ansvarstagande finns det däremot ett antal märkningar som särskiljer sig från övriga märkningar. Därutöver finns det skillnader i vilka delar av produkten och produktionen som omfattas och hur kriterier utvecklas. När det gäller socialt ansvarstagande är konventioner för arbetsrätt återkommande för samtliga märkningar som ställer sådana krav.60 Ett antal av dessa ingår som kriterier i Svanen, EU-miljömärket, Bra Miljöval, TCO Certified, Fairtrade, PEFC, FSC och GOTS. Det är olika vilka konven- 57 Svanen (Hämtad: ). 58 och Svanen, kriterier för dagligvarubutiker (Hämtad: ). 59 Svanen, kriterier för småhus, flerbostadshus och förskolebyggnader /Vara-krav/Svanens-kriterier/kriterie/?productGroupID=52 (Hämtad: ). 60 Internationella arbetsorganisationen () är för sysselsättnings- och arbetslivsfrågor. I uppgifterna ligger att främja sysselsättning och bättre arbetsvillkor i hela världen, samt att värna om fackliga fri- och rättigheter. är en konventionsbaserad organisation med över 180 konventioner. Se regeringens webbplats om mänskliga rättigheter (Hämtad: 2015- 12-07). 4 SAMMANFATTANDE JÄMFÖRELSE AV MILJÖMÄRKNINGARNA tioner som ingår, men återkommande är åtta kärnkonventioner där, föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten, rätten till kollektiva förhandlingar, lika lön för män och kvinnor, avskaffande av tvångarbete, förbud mot diskriminering vid anställning, minimiålder för tillträde till arbete, förbud mot tvångsarbete och förbud mot barnarbete ingår. Livscykelanalyser (LCA) används för att bedöma och redovisa miljöpåverkan utifrån en produkts resursflöden. LCA består av fyra delar: formulering av mål och omfattning av studien, inventering av flöden och nettosystemflöden, kvantifiering av produktens miljöpåverkan samt tolkning av resultat.61 Med flöden avses ”från vaggan till graven”, dvs. från utvinning av råvarorna ur naturen tills de inte längre används utan blir avgaser, föroreningar eller fast avfall. Ett antal miljömärkningar antar ett s.k. livscykelperspektiv. Detta behöver inte i realiteten innebära att en regelrätt LCA genomförs, men analysen utgår från grundprincipen ”från vaggan till graven”. Svanen, Bra Miljöval, TCO Certified och GOTS utgår från ett livscykelperspektiv. Det som ytterligare karaktäriserar miljömärkningarna är att de ser till en produkts hela livscykel, dvs. samtliga ingående material och hela produktionsprocessen. Konsumenter har i sin granskning av klädbranschen kritiserat samtliga företag för att de i alldeles för liten utsträckning använder sig av certifieringar som har ett livscykelperspektiv. Denna slutsats gäller än , dvs. en begränsad andel av klädesplaggen är certifierade utifrån ett livscykelperspektiv. Flertalet klädesplagg är endast certifierade utifrån fiberinnehållet.62 4.3 Ansökningstid och kostnader Miljömärkningsorganisationerna skiljer sig åt när det gäller hur det tar från ansökan tills en licens delas ut och hur mycket en licens kostar. I tabellen nedan redovisas i stigande ordning uppskattad tid från ansökan tills man får en licens och uppskattade kostnader för ansökan utan inbördes ordning. För de allra flesta märkningarna tillkommer det dessutom en årlig avgift som baseras på produktens årliga omsättning. Variationen är av förklarliga skäl stor. 61Sveriges ning/lca/vadar/ (Hämtad: ) och . (Hämtad: ). 62Sveriges Konsumenter (2010). 2015/16:RFR9 4 SAMMANFATTANDE JÄMFÖRELSE AV MILJÖMÄRKNINGARNA Tabell 1 Tid från ansökan till utdelning av licens samt kostnad för licens Tid från ansökan till licens 000–/år 3–6 månader 000–/år 3–12 månader 3–12 månader 3–12 månader till ett par år 30 000–/år Källa: Svar från miljömärkningsorganisationer och egen bearbetning. 4.4 Miljömärkning i de nordiska länderna Svanen är den miljömärkning som används mest frekvent i samtliga nordiska länder. Flest Svanenlicenser har utfärdats i följt av , , och . Få andra miljömärkningar kan konkurrera med Svanen.63 EU-miljömärket är vanligast förekommande i följt av , och Norge.64 Det faktum att EU-miljömärket inte är lika vanligt förekommande som Svanen har diskuterats på flera håll. har bl.a. i en undersökning studerat skillnaderna mellan de båda märkningarna och sökt orsaker till märkningarnas varierande framgångar. En slutsats i Te- manords rapport är att Svanen i större omfattning märker tjänster, vilket har visat sig vara framgångsrikt.65 En annan märkning där det finns skillnader mellan de nordiska länderna är , där är störst följt av , , och . De tre sistnämnda länderna lanserade märkningen senare än de två förstnämnda, vilket kan förklara skillnaderna. Fairtrademärkningen är störst i följt av , och . Alla miljömärkningar utom en som har ingått i denna översikt återfinns även i flera av de övriga nordiska länderna. Den enda som inte finns i övriga nordiska länder är Miljömärkta Event. I finns i stället en märkning som heter Miljøgodkjent arrangement. Hur omfattande den är har inte varit möjligt att undersöka i denna översikt. 4.5 Samverkan mellan miljömärkningsorganisationer Det finns ett antal organisationer och nätverk som verkar för samverkan mellan olika miljömärkningsorganisationer. En av dessa är Global Ecolabelling 63Temanord (2014). 4 SAMMANFATTANDE JÄMFÖRELSE AV MILJÖMÄRKNINGARNA Network (GEN) där miljömärkningsorganisationer från hela världen som följer Isos standard för miljömärkning typ I är medlemmar.66 Från är Bra Miljöval, Svanen, EU-miljömärket och TCO Certified medlemmar. Alla medlemmar följer gemensamma riktlinjer och deltar i ett utbyte där kriterier revideras gemensamt. Ett annat nätverk är som har utarbetat grundkriterier för hur en certifiering bör fungera. De ställer krav på transparens, relevans, tillgänglighet, oberoende, hållbarhet m.m.67 De internationella organisationerna Fairtrade och FSC är medlemmar i detta nätverk. De flesta miljömärkningsorganisationerna uttrycker att de har någon form av utbyte med andra miljömärkningsorganisationer. Återkommande handlar det om ett utbyte av erfarenheter och gemensamma konsultationsrundor om utveckling av kriterier. Både EU-miljömärket och Svanen strävar efter att uppnå en harmonisering med andra miljömärkningar. Svanen strävar efter att harmonisera mot t.ex. tyska , EU-miljömärket, holländska Milieukeur69, amerikanska Energy Star70 och japanska Ecomark.71 Om en produkt är märkt med någon av ovannämnda märkningar skulle hela eller delar av Svanens krav kunna anses vara uppfyllda. Exempelvis kontorsmaskiner är delvis harmoniserade mot och . 66Global () (Hämtad: 2015- 11-10). 67International Social and Environmental Accreditation and Labelling. 68https:///. 69http:///19/home.html. 70https:///. 71http:///english/. 5 Miljömärkning av kläder 5.1 Företagens hållbara kollektioner Som en del i översikten har det gjorts en särskild studie av miljömärkning av kläder. Inom klädindustrin har företag i stället för att märka sina produkter med en vedertagen miljömärkning utvecklat egna metoder, t.ex. egna varumärken, för att informera kunderna om vilka varor som är mer hållbara. Re- spektive varumärke fungerar som en guide och baseras på certifieringar genom t.ex. GOTS eller OCS. Certifieringens logotyp används däremot sällan på själva produkten. Detta har till viss del inneburit att miljömärkning av textilier är mindre känd bland konsumenterna. Konsumenter bekräftar denna bild och menar att få klädbutiker använder sig av etablerade certifieringssystem med märkningar och symboler som konsumenterna känner igen.72 I detta kapitel redogörs för fyra olika företags arbete med hållbarhet och kommunikation av denna information till sina konsumenter. Avslutningsvis redogörs även för miljömärkning av kläder utifrån ett nordiskt konsumentperspektiv. Av de fyra företag som har valts ut finns Hennes & (H&M) och i stora delar av världen, däribland samtliga nordiska länder. Kappahl finns i , , och , och Åhléns finns i och . Samtliga intervjuade företag arbetar med hållbarhetsfrågor och är engagerade i olika nätverk. Gemensamt för alla företag är att de är medlemmar i (), ett nätverk som arbetar för att säkerställa hållbar odling av bomull.73 H&M är en av grundarna av BCI och har i översynen framfört att man ser många både miljömässiga och sociala fördelar med nätverket. motiverar sitt medlemskap i med att det är ett bra sätt att förbättra bomullsproduktionen i stort. Även Åhléns och Kappahl menar att BCI bidrar till att förbättra all konventionell bomullsodling så att den blir mer hållbar. H&M började använda ekologiska material i sina produkter redan på 1990- talet, men utan större framgång. Kollektionen kallades Nature Calling, men efterfrågan begränsades till särskilt intresserade konsumenter och fick därför ingen stor spridning. Företaget återupptog arbetet med ekologisk bomull i samband med ett samarbete med designern . använder H&M Conscious som ett samlingsnamn för allt arbete som rör företagets hållbarhetsstrategi. När det rör själva certifieringen av produkter handlar det främst om material, s.k. Consciousmaterial. Företaget arbetar även med ett generellt hållbarhetsarbete där de tar ett helhetsgrepp och fokuserar på hela värdekedjan från både en social och en miljömässig vinkel. H&M har även ett bomullsmål, där ambitionen är att all bomull ska komma från mer hållbara källor . 72Sveriges Konsumenter (2010). 73BCI påverkar även utbudet av ekologisk bomull genom att utbilda bönder i hur ett ekologiskt jordbruk kan etableras. 5 MILJÖMÄRKNING AV KLÄDER Kappahl har arbetat med hållbarhetsfrågor . Första kollektionen i ekologiskt material lanserades 1993, och 1999 blev de första textilierna certifierade. Företaget använder en etikett (hang tag74) med grön färg som kännetecken i butiken med en text som beskriver i vilket hänseende plagget är hållbart. Företaget har en hållbarhetsavdelning som arbetar med frågor som rör hållbarhet, t.ex. vattenanvändning, kemikalieanvändning och ekologisk bomull. Det pågår även ett arbete i butiker – för att guida kunder till en mer hållbar hantering i användningsfasen, t.ex. textilinsamling – och hos företagets leverantörer. har arbetat med hållbarhetsfrågor och har bl.a. arbetat med en uppförandekod hos leverantörer . Företaget började köpa in ekologisk bomull runt 2007, och den s.k. Sustainable Choice-guiden har funnits . Fokus ligger på klädesplaggens påverkan på miljön och socialt ansvarstagande vid tillverkningen. Klädesplagg som uppfyller kriterier ingår i deras s.k. Sustainable Choice-utbud. Syftet med guiden är att visa kunden vilka produkter som är mer hållbara. På är det avdelningen Production Support som ansvarar för vilka kriterier som ska gälla för Sustainable Choice. Omvärldsbevakning har en stor betydelse för utvecklingen av kriterierna. På den övergripande policynivån är det och ansvariga avdelningar som sätter standarder för hållbarhetsarbetet. När detta sedan tas ut i organisationen är det butiker eller avdelningar som tar över. Parallellt med det interna engagemanget uppges också konsumenterna ha påverkat arbetet. anser att den ökade efterfrågan på produkter som ingår i Sustainable Choice-utbudet bekräftar att företaget är på väg åt rätt håll. Åhléns har ett produktutbud som inkluderar heminredning, skönhetsprodukter och mode. Utöver sina egna varumärken säljer företaget också andra varumärken. Företaget skiljer sig därför från de övriga intervjuade företagen som enbart säljer egna varumärken. Åhléns arbete med hållbarhet tar sig bl.a. uttryck i guiden Bra val som har funnits , men då under namnet Å, vad bra!. Syftet med guiden är att underlätta för konsumenterna att göra hållbara val. Åhléns hållbarhetsarbete omfattar fyra områden: hållbart erbjudande, produktion, drift samt samhällsengagemang. Hållbarhetsavdelningen har bl.a. som uppdrag att utveckla och se över Bra val, som sedan beslutas av ett råd för hållbara inköp. I varje varuhus finns även en hållbarhetsambassadör vars uppgift är att stimulera försäljningen av Bra val samt inspirera sina kollegor till aktivt hållbarhetsarbete. H&M arbetar utifrån livscykelanalyser där företaget analyserar en produkts miljöpåverkan, från råvara till slutanvändning. Varje produkt som innehåller 74 En hang tag är en etikett som fästs på plaggen med information om t.ex. pris och materialinnehåll. 5 MILJÖMÄRKNING AV KLÄDER Conscious-material benämns Conscious-produkt och säljs med en hållbarhets- etikett (hang tag). För att använda etiketten krävs att plagget innehåller minst Conscious-material innebär att materialet är signifikant bättre än konventionella material och att det är tredjepartscertifie- rat/verifierat eller möjligt att testa (som Tencel75). av ekologiska råvaror, återvunnet material eller textilfiber tillverkad av förny- bar råvara, träcellulosa, s.k. Tencel, samt FSC-certifierat trä och gummi. Kappahl använder en grön etikett med information om i vilket hänseende plagget är hållbart. Företaget väljer ut plagg utifrån fiberinnehåll, t.ex. använd- ningen av ekologisk bomull, återvunnet material eller Tencel. ningen är att förmedla information till kunden som underlättar hans eller hen- nes val av miljöanpassade/hållbara plagg. Företaget utgår alltid i från att tred- jepartscertifiering ska gälla. har av företagets sor- timent en hållbarhetsetikett. kriterier fokuserar på att minska miljöpåverkan genom valet av rå- material, t.ex. ekologisk bomull och återvunna fibrer. För att ett plagg ska mär- kas med en Sustainable Choice-etikett krävs att av materialet är ekologiskt eller återvunnet. All ekologisk bomull certifieras enligt GOTS har av plaggen i butikerna en sådan etikett. Målet är att av produkterna ska ha det till 2020. Åhléns utgår i från sex kriteriegrupper när de väljer ut vilka produkter som ska ingå i Bra val-sortimentet. Den första gruppen utgår från produkter som är godkända av en etablerad miljömärkning, t.ex. Svanen, Bra Miljöval, FSC el- Den andra gruppen utgår från produkter som består av Den tredje gruppen utgår från om produkten innehål- ler råvaror som är ekologiska, t.ex. ekologisk bomull. I den fjärde gruppen ingår produkter som är märkta enligt Fairtrade, dvs. att hänsyn tas till odlare och anställdas rättigheter. Den femte gruppen utgår från om produkten till är tillverkad av återvunnet material. I den sjätte gruppen ingår produkter som är märkta enligt Astma- och märkning Sva- Denna grupp omfattar framför allt skönhetsprodukter och ställer krav på att produkterna inte ska innehålla allergena eller irriterande ämnen. Samtliga intervjuade företag som använder ekologisk bomull i sina produkter ställer som krav att råvaran ska vara certifierad enligt GOTS eller OCS. företag, förutom Kappahl, anger att de framför allt använder certifiering enligt OCS för klädesplagg och enbart en begränsad andel enligt de kriterier som gäller för GOTS. Av sortiment är av kläderna 75 Materialet lyocell från varumärket är ett mer hållbart alternativ till viskos. 5 MILJÖMÄRKNING AV KLÄDER på barnavdelningen och av kläderna på damavdelningen certifierade enligt GOTS. ambition är att öka användningen av GOTS eftersom de ser ett ökat behov av en heltäckande certifiering och för att konsumenterna efterfrågar det i allt större utsträckning. Kappahl uppger att de framför allt använder GOTS. Åhléns menar att en fördel med GOTS är att certifieringen har ett helhetsperspektiv. Genom livscykelanalyser visas emellertid att odlingen av bomull står för den absolut största miljöpåverkan vid produktionen av ett klädesplagg. Företaget menar att merparten av de stora miljömässiga utmaningarna omhändertas av OCS. Åhléns ställer dessutom redan krav på kemikalieanvändningen och anser därför att de redan hanterar en del av de frågor som inkluderas i GOTS kriterier. H&M ser inte heller ett behov av certifiering som inkluderar kriterier för t.ex. kemikalieanvändning, eftersom företaget enligt uppgift redan arbetar internt med denna fråga. Samtliga intervjuade företag använder sig även av återvunnet material som ett kriterium. Kriteriet innebär att plagget helt eller till största delen är tillverkat av återvunnet material. Dessa produkter baseras samtliga på standarder.76 Samtliga intervjuade betonar att branschen måste utvecklas mot en cirkulär ekonomi där alla råvaror återanvänds.