rfr · H40WRFR1 · 2016-10-28 00:00:00 — Det kan exempelvis vara fråga om att bygga förbindelser som är särskilt viktiga för att minska driftsavbrott i glesbygd eller underhållavcentralalokalerförvitaltekniskutrustning,tillexempelbergrum. Ett effektivt arbete med kontinuerliga robusthetshöjande åtgärder som ger optimal utdelning kräver enligt den digitala agendan fortsatt samarbete mellan 2.DAGENS MÅL OCH TÄCKNINGSKRAV Villkor för finansiering inom landsbygdsprogrammet Det finns krav på robusthet och driftsäkerhet i landsbygdsprogrammet för pe- Uppkopplingsmöjligheter, mobiltäckning och robusthet Sammanfattning av uppkopplingsmöjligheter och mobiltäckning –Flerochfleravstårfrånatthaenfasttelefon,ochungefärhälftenavsvens- karna väljer att enbart ha mobiltelefon. Av dem som ändå har en fast tele- fon väljer numera hälften ip-telefoni. Internettelefonin ökar också. –Det finns yttäckning för mobil taltelefoni på av landets yta. Yttäckningen varierar dock mellan i olika län. –Det finns fortfarande större täckningsluckor, framför allt i områden där få vistas. Det finns även mindre täckningsluckor i områden där många vistas. –PTS menar att det finns två sanna bilder av mobiltäckningen. Den ena bil- den visar en stark utveckling där nya nät byggs och täckning och kapacitet blir allt bättre. vittnar konsumenter om att det på många ställen fungerar dåligt att ringa och surfa i näten. –av hushållen och av arbetsplatserna har tillgång till fiberuppkoppling. Tillgången ser dock mycket olika ut i olika delar av lan- det. Utanför tät- och småorter är andelen av hushållen och av arbetsställena. –av befolkningen och av arbetsplatserna har tillgång till bredband med en hastighet på Mbit/s. Utanför tät- och små- orter är andelen dock av hushållen och av arbetsställena. –Täckning för mobilt bredband finns framför allt där befolkningstätheten är hög. Fler personer i glesbygd upplever problem med att surfa mobilt. –Internationellt sett är tillgången till bredband god i , men skillna- derna är stora inom landet. Efterfrågan och förväntningarna på snabbt bredband är också höga. En utmaning är utbyggnaden av accessnät till glest befolkade delar av landet. –Det finns en risk för att delar av landet blir avskurna vid skador i näten. Tekniska fel och brister är de vanligaste incidenterna inom området elektroniska kommunikationer. Brand i särskilt viktiga försörjningstunn- lar, nationella elavbrott och tillgänglighetsattacker bedöms vara de största hoten mot elektroniska kommunikationer. –MSB harpekat påatt myndigheter,länochkommunerär mycketberoende av elektronisk kommunikation, som det inte sällan saknas ana- lyser av hur robust deras kommunikation är. MSB menar att det behövs dedikerade frekvenser för samhällsviktig kommunikation i 700 MHz-ban- det. –Bredbandsforum har pekat på brister inom området robusthet och driftsä- kerhet. En ny branschstandard för anläggning av fiber antogs . 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET Hur ser då möjligheterna att ringa och surfa ut? Kapitlet inleds med uppgifter om taltjänster för mobiltelefoni. Efter det redovisas tillgången till bredband totalt, tillgången till trådbunden uppkoppling, tillgången till trådlös uppkopp- ling och tillgången till snabbt bredband. En redovisning ges av situationen för Kapitlet avslutas med en beskrivning av it-infra- En övergång till digital telefoni Den fasta telefonin minskar väljer allt färre att ha ett abonnemang på traditionell kretskopp- lad telefon. Antalet abonnenter halverades och är nu under två miljoner.20 Sonera fortsätter att avveckla delar av det gamla kopparnätet och ersätter det med teknik via fiber- eller mobilnätet (ar- betet går under namnet ”framtidens nät”). Allt fler går över till ip-telefoni (kallas också VoIP, Voice over Internet Pro- tocol).Meddetmenastelefoniviaenanslutningtillenoperatörsip-nät.Abon- nenten kan använda en vanlig fast telefon som via en adapter kopplas till en bredbandsanslutning.Mankanocksåanvändaensärskildip-telefonsomkopp- las direkt till bredbandsanslutningen. var ungefär hälften av alla pri- vatabonnemang på fast telefoni ip-baserade (1,8 miljoner abonnemang). An- talet ip-baserade abonnemang har ökat stadigt , men till- växttakten har börjat avta.21 Statistik över de nordiska och baltiska länderna visar att uppvisar den största ökningen vad gäller ip-telefoni. Mer än vart tredje svenskt hushåll har ett ip-telefoniabonnemang. Mer än var åttonde svensk har ett sådant abon- nemang. toppar dock listan när det gäller antal mobilabonnemang per person samt mobildataförbrukning. Finländarna konsumerar nästan 5 GB per person och månad. ligger på andra plats med drygt 3 GB per person och månad.22 lanserades en ny tjänst på den svenska marknaden, bredband via en satellit i Ka-bandet, och PTS har utvärderat om tjänsten kan anses lik- värdig med traditionella tjänster för fast telefoni. Slutsatsen är att ip-telefoni över satellitbredband kan vara ett alternativ till traditionell satellittelefon. Tjänstenärbilligare,ochabonnentenfårbådebredbandsanslutning medhögre hastighet och möjlighet till fungerande taltjänster.23 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET Även användningen av internettelefoni blir vanligare. Med internettelefoni menas samtal som förmedlas över det publika internet via ett mjukvarupro- gram i terminalen. De vanligaste tjänsterna kallas Skype, Facetime och . Enligt () hade av befolkningen använt internettelefoni under första kvartalet 2014.24 Många har enbart mobiltelefon Mångaväljerocksåattenbartanvända mobiltelefon.År2015valde48procent av svenskarna att enbart ha mobiltelefon. var motsvarande andel 30 procent.25 Antalet mobilabonnemang uppgick till ungefär 14 miljoner , vilket är samma nivå som . Antalet mobilabonnemangsomanvändsförenbartsamtalstjänster minskarsedanflera år. I stället ökar framför allt abonnemang med mobilt bredband som tilläggs- tjänst.26 Överhuvudtagetminskarkonsumenternasefterfråganochbetalnings- vilja för traditionella rösttjänster medan efterfrågan på data ökar.27 Det finns omkring 40 mobiloperatörer i . Fem av dessa äger nät (3, Net1, Tele2, och ).28 används 4G-nätet enbart för mobilt bredband. 4G i 800 MHz-bandet stödjer ip-telefoni. kommer teknik för stöd till mobiltelefoni i 4G. 4G blir dåalltså ett mobiltelefoninät utöver att vara ettdatanät. Röstsam- tal via 4G-nätet kallas även VoLTE (Voice over LTE).29 Allt fler abonnemang använder tjänster i 4G-näten. Nästan 5 miljoner av mobilabonnemangen hade använt tjänster i 4G-näten, vilket är en ökning på ett år.30 Det skickades 13 miljarder sms från mobiltelefoner , vilket är en minskning jämfört med föregående år. ökade dock antalet skickade sms . Förkla- ringen tros vara att fler abonnemang har en fast mängd sms som ingår.31 Taltelefonins täckning och kvalitet – två sanna bilder Operatörerna visar oförändrad täckning PTS samlar statistik om mobila tal- och datatjänster. Den senaste kartlägg- ningengäller2015ochbyggerpåoperatörernasegnaunderlag,vilkautgårfrån ett antal grundläggande antaganden. Kartläggningen utgår till exempel från antagandet att mobiltelefonen hålls i handen eller mot huvudet. Enligt statistiken fanns det 2015 täckning för mobil taltelefoni på av landets yta. var motsvarande siffra . Skillna- derna är fortfarande relativt stora mellan olika län. I flera län (bland annat , och län) var yttäckningen . I Norr- botten var däremot yttäckningen och i 77 procent.32 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET Generellt god täckning, men det finns luckor PTS menar i sin analys att dagens mobiltäckning generellt sett är bra. Den uppfyller i hög grad kraven på täckning i de områden där många personer ofta vistas, såsomtätorter, längs vägar eller i fritidsområden. Vidare menar PTS att analysen visar att majoriteten av de brister i täckningen som trots allt existerar i områden där konsumenter ofta vistas är i form av lokala, ofta relativt små, täckningsluckor. Inte sällan är täckningsluckorna lokaliserade alldeles nära en tätort eller en del av ett relativt välbefolkat område. Ofta finns även en relativt närbelägen basstation, men problem uppstår när topografin lokalt blockerar signalen. Omtäckningsluckan är liten har operatörerna troligtvis gjort bedöm- ningenatteninvesteringienny basstationförattåtgärdatäckningsbristeninte kan motiveras kommersiellt.33 Stickprovsundersökning pekar på brister i operatörernas täckningskartor PTS fick 2013 i uppdrag av att göra stickprovsunder- sökningar för att undersöka om operatörernas täckningskartor stämmer och hur den faktiska åtkomsten till tal- och datatjänster ser ut.34 PTS mätte av taltäckningen hos fyra operatörer (, , och 3) på tio platser i olika delar av 2013. För att efterlikna en verklig situationsåmycketsommöjligtanvändemanolikamobiltelefonersomärvan- ligt förekommande i stället för specifik mätutrustning. Mätningen visade att överensstämmelsen mellan operatörernas utlovade täckning och den uppmätta täckningen skilde sig åt mellan de olika operatö- rerna. levde upp till eller överträffade den täckning som de presenterade påsinwebbplatsinioavtiomätområden.Operatören3redovisadeentäckning som överensstämde med PTS mätningar i fyra av de tio mätområdena. Opera- törerna Tele2 och levde endast upp till den presenterade täckningen i ett av tio mätområden. PTS gjorde dessutomuppkopplingsförsök för taltjänster med sex olika mo- biltelefoner. PTS kunde här se en tendens till att smartmobilerna presterade något sämre än de traditionella mobiltelefonerna. Åtta av tio användare nöjda med uppkopplingen PTS ställer frågor till allmänheten om deras användning av telefoni ochinternet.Andelensomanseratttäckningenimobilnätenärgodökar,enligt den senaste undersökningen. menade 8 av 10 att täckningen var god, mot75procenti2013årsundersökning.Bästansågstäckningenvarautomhus, och sämst i bilen.35 De som bor i storstäder gav bäst betyg åt täckningen, men även i glesbygd tyckte de flesta svarande att täckningen är god. Majoriteten av mobilanvändarna har drabbats av problem när de har ringt med sin telefon. De vanligaste problemen är att samtalet bryts, att ljudkvaliteten är låg eller att det är svårt att ringa ut.36 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET Klagomål på avbrott och problem med täckning PTS tar även emot och sammanställer missnöje från konsumenter. toppade problem med avbrott och täckning listan. Det gällde avbrott i fasta bredbandstjänster och problem med täckning för mobila tjänster. PTS skriver i sin rapport att en del av klagomålen som rör täckning kan bero på att det blir trångt när många använder mobilnäten . PTS skriver också att en annan del av klagomålen som rör täckning kan bero på Telias nedläggning av kopparnätet i områden där det saknas god mobiltäck- ning. På tredje plats hamnade problem med tillgång till fast telefoni och bred- bandviadetfastatelekabelnätet.Deflestaklagomålenhandladeomanslutning till fibernätet och prisnivån för anslutningen.37 PTSgjorde2014bedömningenattdetnäststörstaproblemetförkonsumen- terna(efterbristandetransparensiinformationompriserocherbjudanden)var problem med de elektroniska kommunikationstjänsternas kvalitet. Det gäller både bristande täckning och avbrott.38 Svenskt Kvalitetsindex pekar på att kundnöjdheten hos privata mobiltele- fonikunder har minskat stadigt . kunde man även se att kundernas förväntningar på tjänsterna minskat betydligt jämfört . Detta tolkas som att det tidigare upplevda ”överlovandet” från mobiltele- fonbranschen nu synats av kunderna.39 PTS – två sanna bilder av mobiltäckningen PTS menar i en samlad bild att tillgången till telefoni i på en övergri- pande nivå är mycket god. PTS menar att deras undersökningar visar att kon- sumenternagenerelltsettärnöjda medtillgångentill mobiltelefoni.Likasåhar operatörerna i huvudsak uppfyllt de utbyggnads- och täckningskrav som PTS har ställt upp. Det finns både en hög befolkningstäckning och en hög yttäck- ning i landet.40 PTS kan också konstatera att det fortfarande finns behov av bättre täckning i mobilnäten. Det förekommer större täckningsluckor där människor mycket sällan befinner sig. Det finns stora delar i landet som är mycket glest befol- kade, i synnerhet inland och fjälltrakterna. Det är mer kostsamt för operatörerna att bygga nät i dessa områden eftersom det ofta saknas grundläg- gande infrastruktur, som exempelvis el och vägar, där operatörerna skulle be- höva bygga basstationer för att förbättra täckningen. är efterfrågan svag i dessa områden, vilket ger sämre lönsamhet. Det förekommer också mindre täckningsluckor i områden som i övrigt har mobiltäckning. Problemen finns alltså inte bara i områden i glesbygd utan kan även gälla vissa vägsträckor, platser med speciella geografiska förhållanden samt mobil inomhustäckning. Behoven av bättre täckning och högre kapacitet finns med andra ord på platser i hela landet. Konsumenternas förväntningar på täckning är också höga. 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET PTS menar därför att det finns två bilder av mobiltäckningen och att båda Den ena bilden visar en stark utveckling där nya nät byggs och täck- ning och kapacitet blir allt bättre. vittnar många konsumenter omatt det på många ställen fungerar dåligt att ringa och surfa i näten. Det finns flera orsaker till att mobiltäckningen på vissa platser inte upplevs Mobiltelefoner används inte bara till tal och sms utan även till exempelvis banktjänster, spel och strömning av video, varför fler är uppkopp- lade allt oftare och , vilket ökar trafiken i näten och kan skapa kapa- Dagens smartmobiler har också ofta sämre radioegenskaper än gefär mindre täckningsområde. Från konsumenternas sida finns också förväntningar på att kunna använda samma tjänster vid mobil använd- ning som med trådbunden. PTS menar att det i viss utsträckning beror på att drifter om täckningen i sin marknadsföring. Detkanknappastkommasomnågonöverraskningattdatatrafikenidesvenska mobilnäten ökar. Ökningen mellan och 2015 var , vilket är större än ökningen året innan (). Smartmobilerna står för en allt större andel av den mobila datatrafiken i mobilnäten.41 Uppkoppling och tillgänglighet – vad är det? Det finns många olika tekniker för att koppla upp sig Enbredbandsuppkopplingkanskepåmångaolikasätt.PTSharisinastatistik- redovisningardefinieratolikasortersinternetanslutningar.PTSpåpekarattde- finitionernarevideraskontinuerligtsåattdeärifasmedutvecklingenpåmark- naden. Man påpekar också att det saknas vedertagna definitioner av flera be- grepp, vilket ofta leder till att uttrycken blandas ihop.42 En fast anslutning sker från en fast punkt. En fast anslutning kan ske via det traditionella telenätet, kabel-tv-nätet, fibernätet, satellit eller fast radio. En fast anslutning kan också vara att ansluta till mobilnätet från en fast punkt, till exempel hemifrån. En fast anslutning kan vara såväl trådbunden som trådlös. En fast och tråd- bunden anslutning syftar på anslutning via det traditionella telenätet, kabel-tv- nätet eller fiber. En fast och trådlös anslutning avser anslutning via satellit eller fast radio. En mobil anslutning syftar på uppkoppling via mobilnäten (2G, eller 4G), alltså när man surfar utan att ansluta med hjälp av wifi. Bredband via mobilnäten kan användas både somfast bredband (till exempel när man surfar hemifrån) och som mobilt bredband (till exempel när man åker buss). 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET En trådlös anslutning kan alltså syfta dels på en mobil anslutning, dels på satellitradio eller fast radio. En uppringd anslutning sker med hjälp av det fasta telefonnätet via ett mo- dem. För att kunna mäta tillgängligheten måste den definieras. PTS har i uppdrag att beskriva och analysera den faktiska och möjliga tillgängligheten till bred- band. I sina mätningar definierar PTS tillgång till bredband som att ett inter- netabonnemang och utan särskilda kostnader kan beställas till adressen för en stadigvarande bostad eller ett fast verksamhetsställe. Ett ex- empel på en särskild kostnad (som alltså inte ska behövas enligt definitionen) är installation av fiber från tomtgränsen till huset. Installation av en antenn på taket för att förbättra mottagningen för mobilt bredband räknas dock inte som en särskild kostnad.43 Med PTS definition och om man räknar in samtliga tekniker för att få till- gång till internet (trådbundet och trådlöst) oavsett hastighetföruppkopplingen har av hushåll och arbetsställen tillgång till bredband. Tillgången till bredband utanför tätorter och småorter hade ökat från från 2014 till 2015.44 Fast och trådbunden anslutning Uppringd uppkoppling, kabel-tv och xDSL på tillbakagång När internet kom var en vanlig lösning en uppringd anslutning. Datorn anslöt till det fasta telefonnätet med hjälp av ett modem. Uppkopplingen var dock långsamochgjordedetomöjligtattringatelefonsamtalsamtidigt.Teknikenär omodern och på väg att fasas ut. fanns det endast 72 000 sådana abonnemang, vilket motsvarar ungefär 1/av alla internetabonne- mang.45 var xDSL den vanligaste formen av fast internetanslutning. XDSL använderocksådettraditionellatelefonnätetskopparkabelmengördetmöjligt att ringa . Informationen från datorn omvandlas till elektriska impul- ser som via ett modem skickas genom telefonkablarna. En nackdel med upp- koppling via telefonnätet är att överföringshastigheten och kvaliteten på upp- kopplingen avtar med avståndet till telefonstationen. Uppkoppling med xDSL minskar . I tätorter har så gott som samtliga hushåll och arbetsställen möjlighet att koppla upp sig med xDSL. Utanför tät- och småor- ter är motsvarande andel ungefär 85 procent.46 Uppkoppling via de äldre kabel-tv-näten (med koaxialkabel) fungerar av tekniskaskälbästnäravståndenärkortaeftersomhastighetenföröverföringen avtar med avståndet till närmaste nod. Uppkoppling med den sortens kabel-tv- nät används därför nästan uteslutande i tätortsområden och har en mycket be- gränsad utbredning i områden utanför tät- och småort. 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET och av arbetsställena i tät- och småorter kan koppla upp sig via kabel-tv. Motsvarande andel i övriga landet är mindre än 1 procent.47 är dock stora delar av kabel-tv-nätet uppbyggda av fiberanslutningar som inte påverkas av avståndet, och skillnaden mellan moderniserade kabel-tv-nät och rena fibernät är i många fall försumbar. påbörjades utbyggnaden av fiber, och är fiber den vanligaste accesstekniken för fast bredband. Diagram 1 Antal abonnemang på fasta internettjänster Källa: PTS (2014) Svensk telemarknad 2014, s. 24. Fiber är den teknik som normalt ger högst prestanda och som av den anled- ningen är lämplig för mycket kapacitetskrävande tjänster och för att leverera flera bredbandstjänster över samma uppkoppling. Överföringshastigheten minskar inte heller med avståndet. Utbyggnaden av fibernäten har i genomförts av en rad aktörer av olika storlek och med skiftande verksamhetsområden. Slutanvändare i mer glesbebyggda områden, där det kommersiella intresset av att anlägga fiber har varit svalare, har ofta tagit saken i egna händer. Genom att gå samman i fiber- föreningar (som ofta kallas byalag) har man genomfört en omfattande utbygg- nad av fiber.48 Många kommuner såg tidigt behovet av att ha ett eget nätverk för de behov som den kommunala verksamheten har. I takt med medborgarnas ökade efter- frågan på fiber började många kommuner att tillgängliggöra näten för fler. Ut- vecklingen fick i sin tur många traditionella operatörer att snabba på sina in- vesteringar i fibernät. 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET Utvecklingen kan karakteriseras som ”bottom-up” och har inte följt nå- gon samordnad eller strukturerad plan. Den ”oordnade” utbyggnaden anses ha bidragit till en relativt snabb övergång från koppar- till fibernät i och till en heterogen men dynamisk nationell infrastruktur. Fibernätet karakterise- ras av nät med olika geografisk utbredning och många olika ägare. Stora skillnader i tillgång till fiber Närmare 2/3 av hushållen () hade tillgång till bredband via fiber 2015. Motsvarande andel för landets arbetsställen var . I områden utanför tät- eller småorter var dock motsvarande andel 21 respektive 25 pro- cent.49 Till bilden hör att av hushållen befinner sig inom från en fiberansluten byggnad. PTS menar att det indikerar att förutsättning- arna är goda för att den faktiska tillgången till fiber ska öka ytterligare de närmaste åren.50 Diagram 2 Tillgång till fiber 2015 Tillgång till bredband via fiber I tätort och småort Källa: PTS. Det är svårt att studera utvecklingen eftersom PTS redo- visade andel av befolkningen och redovisar andel av hushållen. Skälet är att den nya mätmetoden är mer detaljerad och dessutom stämmer bättre överens med regeringens bredbandsmål.51 hade av befolkningen tillgång till bredband via fiber. Motsvarande andel för landets arbetsställen var 2014. I områden utanför tät- eller småorter var motsvarande andel 2014.52 Det finns stora geografiska skillnader i tillgången till fiber. Glest befolkade länsomVästerbottenochNorrbottenutmärkersigsomjämförelsevisfibertäta, medan fibertäckningen är betydligt lägre i de mer tätbefolkade och . Stockholmslän är det län där störst andel hushåll har tillgång till fiber. Den kommun som har störst andel hushåll och arbetsställen med fiber är 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET I ökar tillgången till fiber mest. har ökningen för hushållen varit stor.53 De lokala variationerna kan delvis förklaras av skillnader i hur de statliga bidragspengarna för nyförläggning av it-infrastruktur, som betalades ut under första , användes i olika delar av landet. också hittas i hur aktörerna har byggt ut sina nät. I vissa områden prioriterades att fiberansluta telestationer för att snabbt kunna erbjuda xDSL med hög över- På andra håll – särskilt områden med en tradition av lokalt engagemang, exempelvis i form av byalag – gavs stödet i stället odelat för att Ungefär 1/3 av enfamiljshusen har tillgång till bredband via fiber, jämfört med av hushållen i flerfamiljshus. procent av enfamiljshusen finns i närheten av redan fiberanslutna hus. antalet fiberanslutna enfamiljshus och antalet sådana som potentiellt kan komma att ansluta sig ökar snabbt. Det finns en stor efterfrågan och en hög betalningsvilja hos villahushållen att få fastigheten ansluten till ett fibernät. Likaså finns en stor investeringsvilja hos många nätägare att bygga och leve- rera fiber till enfamiljshus. Problemet är att det är svårt att hinna bygga ut i takt med den höga efterfrågan. Förenklade tillståndsprocesser och samför- läggning skulle kunna öka utbyggnadstakten, menar PTS.55 Färre i glesbygd har tillgång till trådbunden uppkoppling hade av befolkningen och av arbetsställena tillgång till bredband via någon sorts trådbunden teknik för uppkoppling (xDSL, kabel-tv eller fiber). Tillgången i områden utanför tät- eller småorter Tillgången till trådbundna accesstekniker var lägre 2015 än 2014, både i och utanför tätorter. Minskningen berodde framför allt på att avvecklade ett antal telestationer som tidigare försåg kunder med bredband via xDSL. Det län där tillgången minskade mest var , följt av , och län.56 Fast och trådlöst bredband I PTS bredbandskartläggning mäter man tillgången till fast bredband vid hus- håll och arbetsställen, det vill säga fasta punkter. PTS understryker att det inte får blandas ihop med tillgången till mobilt bredband som kan användas över- allt där det finns täckning (se nedan). God tillgång till fast uppkoppling via och 4G Den totala tillgången till trådlöst bredband via (HSPA) är , för såväl hushåll som arbetsställen och även utanför tät- och småorter.57 hade av hushållen och av alla arbets- ställen tillgång till bredband via 4G (LTE). Att tillgången är så hög för hushåll utanför tät- och småorter beror enligt PTS framför allt på att Net1 har övergått 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET till en ny teknik i 450 MHz-bandet (från CDMA 2000 till LTE).