rfr · H30WRFR16 · 2016-05-01 00:00:00 — avgörande att vi kan mäta de parametrarna från rymden och få det globala Utredaren tycker också att bör vara en strategisk tillgång för i än högre grad. Utredaren föreslår att Rymdstyrelsen bör få ett utökat mandat, att vi inte bara ska göra det vi gör utan än mer för att samverka och hålla samman Myndigheten skulle då bli ungefär dubbelt så stor Det är något som jag bejakar och tycker vore bra. Men jag ser nack- Man skulle då omfördela egna medel, det sakanslag som vi använ- der för att stärka svensk rymdverksamhet, till att finansiera en större rymdsty- Det finns också en annan parameter längst ned på bilden som jag visar. beskriver där att svensk rymdverksamhet riskerar att urholkas en aning om vi inte får förstärkning för den ökning av obligatoriska bidrag till som har skett på grund av att , relativt sett gentemot andra länder i , har gått ganska bra . Bidraget betalas gentemot vår andel av totala bnp. Jag vill säga några ord om det som vi föreslår i vårt inspel till forsknings- Det europeiska systemet , ett jordobservationssy- stem som har tagits fram gemensamt av EU och , står nu inför en opera- Satelliterna kommer att kunna användas i många hänseenden när det gäller jordobservation och säkerhet. Det är i mångt och mycket angrän- sande till Formas områden där man kommer att kunna använda det här ope- När det gäller gratis data, fritt tillgängliga för alla, tror vi att man verkligen skulle kunna dra nytta av det genom att tillgängliggöra det här i , få ut Då kan det användas för att ge samhällsekonomiska vinster men också kommersiella vinster, där det gäller att skapa applikationer, tillämpningar, som går att sälja. Det här är gratis data som många människor kan vilja få tillgång till på enkla sätt. Svensk rymdforskning står väldigt stabilt. Den har kommit dit på grund av att vi har haft svenska, nationella forskningssatelliter. Vi tror att vi ska fortsätta med det och skapa en bas för att ha det här kontinuerligt. Det resulterar i att svenska forskare blir framgångsrika. De är till exempel med på den som vi nu har till en komet, och liknande. Vi vill utveckla forskningsmöjlig- heter med raketer och ballonger. Vi ser också att svenska forskare skulle kunna samlas runt ett centrum för planetär utforskning. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Med den sista bilden som jag visar vill jag säga att rymdområdet fascinerar barn och ungdomar. Det märker vi tydligt, till exempel när vi är ute med . Vi skriver också läromedel för skolor och gör webbsatsningar. Vi tror att man skulle kunna bygga vidare på det här och därigenom stärka intresset för naturvetenskap och teknik ytterligare genom att använda rymden som ett tematiskt område. , : God morgon! Även jag vill tacka för inbjudan. Det här är ett fantastiskt tillfälle att berätta lite grann om , om vad vi gör, om de utmaningar vi ser framgent och om hur vi tror att det skulle kunna adresseras i den kommande forsknings- och innovationspropositionen. är ett hundraprocentigt statligt ägt företag som samlar de . I den grupperingen ingår SP , Swedish ICT, Swerea och Innventia. Vår omsättning summeras till lite . Huvuddelen av pengarna, , kommer från svenska företag. är medel som är tagna i offentlig konkurrens. En stor del av de pengarna kommer från EU. I botten ligger en basfinansiering som vi använder till att bygga upp kompetens. var den på . Vi har sammanlagt lite över 2 000 forskare. av dem är disputerade och arbetar i instituten men har även delade tjänster med universitet och högskola. Vår kundgruppering är alltifrån de stora svenska multinationella företagen till små och medelstora företag. Totalt sett är SMF-företag i strukturen. Vi driver dessutom ett stort antal test- och demonstrationsanläggningar. Det är alltifrån de mest avancerade mikroskopen till stora anläggningar för att testköra bilar, så att man kan testa förarlösa bilar men även kolonnkörning. Vi driver pappersmaskiner i testskalor på KTH-området. Vi arbetar med några av de världsledande företagen på textilanvändning, för att försöka använda träfibrer för att producera framtida textilier. Vi har alltså en bred palett av arbeten. Och alla har att göra med tillämpning av forskning, till nytta för svensk industri. Det sammanfattar vi i vår vision om att accelerera innovation. Det fanns frågor tidigare om kopplingen till innovation och företagande. Det är i just det delsteget som instituten är verksamma. Vi gör det för att skapa hållbar tillväxt i svensk industri. Vi gör det baserat på vetenskaplig grund. Och vi gör det nu i allt högre grad i internationell konkurrens. Många av de svenska globala företagen köper inte tjänsterna av de , som de tidigare gjorde. De väljer att köpa dem av det institut i världen som är bäst på det specifika området. Det finns ingen nationell koppling där man väljer att lägga ett forskningsuppdrag i på emotionella grunder. Man skannar verkligen av den globala marknaden och lägger uppdraget där man får ut mest av pengarna. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Vilka utmaningar och vilken situation ser vi ? Vi ser en situation där näringslivet i totala termer ökar satsningarna medan man lägger allt mindre av satsningarna på forskning och utveckling i . Där har vi ett jätteproblem. Vi ser att viktiga konkurrensländer stärker sina investeringar i instituten. liggande länder, till exempel , har en basfinansiering till sina institut Vi ser ett behov av att kunna nyttogöra satsningar gjorda på stora forsk- ningsinfrastrukturer i så att de kommer till nytta för industrin. att instituten har möjlighet att spela en roll när det gäller att få ut forsknings- resultat och skapa innovationer i näringslivet och samhället. Vi driver även ett stort förnyelseprojekt inom RISE-strukturen. våra egna bitar och hur vi själva är organiserade, för att öka vår egen effekti- vitet till att bli än effektivare. Där tittar vi specifikt på att möjliggöra ett gräns- överskridande arbete i större utsträckning . Vi har till stor del suttit uppdelade i våra enskilda institut. Detta projekt hoppas vi kunna gå i mål med på vårkanten, för att skapa en svensk stark institutssektor. Vad skulle vi vilja fokusera på? Vi skulle, med hjälp av vår basfinansiering, vilja bygga spetskompetens för näringslivet. Vi skulle vilja driva innovations- processer tvärs över hela samhället, alltså inte bara till klassiska industrian- vändningar utan även till applikationer till landsting och offentlig sektor. skulle vilja tillgängliggöra de test- och demonstrationsanläggningar som jag nämnde tidigare för att kunna göra förkedjeproduktioner, för att kunna göra testanläggningar och för att industrin ska kunna dela på kostnader för stora och Vi tror att det är en roll för de stora företagen. tror också att det är en viktig del för små och medelstora företag, specifikt för att de ska kunna ta klivet upp till att bli lite större företag. Vi arbetar också mycket med att stödja den svenska industrins internatio- Vi är stora deltagare i EU-programmen ihop med företagen. totalt sett, spritt över , det femte största engagemanget i EU efter de fyra Vi driver det här inte bara utifrån vår egen utgångspunkt utan i samverkan med det innovationssystem som finns och den forskningsfi- nansiering vi har i . Det gör vi bland annat för att öka forskningsmobi- liteten mellan oss och företagen och mellan oss och universitet och högskola. Vi tror att det är en viktig bit för att få ut innovationerna och få in kunnandet i Vi erbjuder arbetsplatser och vägar in på arbetsmarknaden för många ny- Och vi bidrar till hållbar utveckling. Jag vill avsluta med vårt äskande, som finns med i vårt inspel, om 350 mil- joner kronor extra för att göra de här nämnda delarna. , : Ärade riksdagsledamöter! damer och herrar! Tack för inbjudan! Fri information för framtida kunskap är vision. lyder också rubriken på vårt inskickade underlag inför den kommande forsk- Det innebär att de förslag vi lyfter fram, som ni STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN också har fått utskickade, är just förslag på hur visionen om fri information för framtida kunskap ska kunna komma några steg närmare ett förverkligande. Varför är detta viktigt? Vi lever i ett digitalt kunskaps- och informationssamhälle. Det ställer oss inför helt nya utmaningar. Det är då vi har de tekniska förutsättningarna att förverkliga den fria informationen. Begränsningarna är framför allt av juridisk och ekonomisk art. Det första vi lyfter fram i vårt underlag är att det behövs en översyn av pliktlagen, det vill säga den lag som föreskriver att allt utgivet tryck liksom allt radio- och tv-sänt ska levereras till för att vara tillgängligt för framtida forskning. Den första pliktlagen kom . Att har haft en pliktlagstiftning innebär att vi har fantastiska möjligheter att ta del av tidigare generationers tankar och idéer som vi bevarar dagens berättelser för framtida generationer. Men som vi skriver behöver lagen ses över. har de flesta av oss en smart telefon. Det är ett fantastiskt verktyg. Jag kan, var jag än befinner mig, till exempel koppla upp mig mot databaser, bibliotekskataloger och andra söktjänster. Många av oss twittrar. I en tweet kan det finnas en länk till en forskningsartikel eller till ett digitalt arkiv. Eller så kan man i tweeten referera till en tidningsartikel där Twitterinlägget är ett inlägg i ett stort samtal. förs en mycket stor del av det politiska samtalet och debatter i sociala medier. Men det är ingen som har i uppdrag att bevara den debatten för framtiden. Om framtidens forskare ska förstå dagens samhälle är det viktigt att även de debatter som förs på sociala medier och filmer som sprids på till exempel Youtube bevaras. Det är bland annat därför vi föreslår att pliktlagen ska ses över. KB har också tre förslag som alla handlar om tillgång: samordna införandet för öppen tillgång till vetenskapliga publikationer, utveckla en samlad ingång för den svenska vetenskapliga utgivningen samt förslaget om särskilda resurser för digitalisering. Allt handlar övergripande om tillgång till information. Som har vi ett samordningsansvar och erfarenhet från ett flertal av de frågor som föreslås utredas vidare. Förutom , Bibsamkonsortiet och Swepub samverkar vi med flera aktörer inom forsknings- och utbildningssamhället liksom inom de olika bibliotekssystemen. Det är därför naturligt att samordnar införandet av riktlinjer för öppen tillgång till vetenskapliga publikationer. Det är det som är fri information för framtida kunskap – fri för alla och tillgänglig för alla. Det ska inte skilja sig åt beroende på var man befinner sig geografiskt eller vilken position man har i samhället. Det finns ett gemensamt behov av snabb tillgänglighet och tillgång, för samhällets och demokratins fortsatta utveckling. Men tillgången är inte likvärdig . Studenterna vid har tillgång till 166 000 elektroniska titlar vid sitt bibliotek. Om de i stället hade valt att studera i hade de haft mer än tio gånger så många elektroniska resurser, 1 896 000 titlar. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN När de sedan är klara med sin examen och börjar arbeta på till exempel Livs- medelsverket har de bara tillgång till 1 300 titlar. Ytterst handlar det här om demokrati, en likvärdig och tillgänglig infra- struktur för forskning. De förslag vi lyfter fram möjliggör på olika sätt att vi stärker tillgängligheten och gör den mer likvärdig. Det skulle bli regional lik- värdighet i och global rättvisa internationellt. Vi lever i ett digitalt kunskaps- och informationssamhälle. men juridiken och ekonomin sätter begränsningarna. Allt det som forsknings- råden finansierar ska inte vara inlåst. Kunskapen ska publiceras open access. Detaljerna i vårt förslag kan ni läsa i det utskickade materialet. att förslagen syftar till att förverkliga visionen om fri information för framtida , och kompetensutveckling, KK- stiftelsen: Ärade utskottsledamöter! Tack för inbjudan! uppdrag är att stärka konkurrenskraft. Jo, det innebär att vi har som uppdrag att skapa förutsättningar för Sveri- ges alla delar. Det är inte bara fråga om storstäderna. Det handlar om att skapa förutsättningar för alla de företag som finns och som producerar, utvecklar och skapar tjänster över hela . Vilken är den viktigaste frågan för dessa företag? Det är att klara sin kom- Det har vi hört tidigare. Företag vill kunna rekrytera perso- ner till sin verksamhet, annars har man inte lust eller möjlighet att vara kvar i När det gäller kompetensutveckling räcker det inte att utbildas en gång i livet. Det sker en utveckling i arbetslivet. Det uppkommer även ett be- hov av att uppgradera och kanske förändra den position man har som arbets- Man vill kompetensutvecklas, på avancerad nivå. Vad vill företagen mer ha tillgång till? Jo, de vill ha tillgång till starka forsk- Framför allt vill man ha möjlighet att samverka med de organi- sationer, alltså universitet och högskolor, som kan bidra med kompetensför- sörjning, kompetensutveckling och avancerad forskning. har i uppdrag att stödja, finansiera, den här typen av samver- kan mellan universitet och högskolor och företag. Vi kallar det samproduktion. Vi kallar det inte samverkan. Varför kallar vi det samproduktion? att företagen ska, med sin personal och sina resurser, ingå i dessa kompetens- utvecklings- och forskningssamarbeten. Här tror jag tyvärr att vi fortfarande är lite unika. Vi bör inte vara det länge till, hoppas jag. Våra programformer är utformade så att vi ska skapa förutsättningar för universitet och högskolor att bygga upp starka forskningsmiljöer och kom- pletta miljöer, det vill säga forskningsmiljöer som har god interaktion med ut- bildningen och samarbetet med utomstående organisationer, som företag och övriga organisationer i samhället. Det handlar om såväl mobilitet som att för- stärka forskargrupperna vid lärosätena. Vårt inspel till den forskningspolitiska propositionen handlar om att vi vill se stöd till universitet och högskolor för att de ska kunna utveckla kompletta STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN miljöer i större utsträckning än vad som sker. Vi tycker också att det är viktigt att kompetensutveckling blir en viktig fråga för universitet och hög– skolor. Vi pratar mycket om studenter, söktryck och programformer. Men vi vill också se större möjligheter och incitament för universitet och högskolor att bedriva kompetensutveckling för dem som redan har en utbildning, dem som är verksamma i samhället och i näringslivet. Vi tror också att det motstånd – man kan också kalla det fördomar – som har funnits i tidigare mot att ha utbildning på nätet måste förändras så att vi kan skapa en kompetens inom utbildning på nätet. De starka forskningsmiljöerna som finns vid universitet och högskolor måste nämligen ges möjlighet att kunna tillhandahålla utbildning för de som inte har möjlighet att befinna sig på campus. Det måste finnas möjlighet att studera där man befinner sig. Man måste även kunna kombinera det med arbete. Detta är de områden som vi tycker är viktiga . Vi kan också se att det finns en nyindustrialiseringsstrategi. Vår verksamhet, tycker vi, passar utomordentligt bra in i den typ av satsningar som vi ser att staten nu engagerar sig i, med det lilla undantaget att det är satsningar som vi har bedrivit . Vi ser fram emot att fler aktörer engagerar sig i detta. Vad är det för verksamhet som bedrivs? Och vilka bedriver den? På bilden som visas kan ni se de företag som ingår i forskningssamarbeten och kompetensutveckling. Vilka samarbetar de med? Jo, de samarbetar med hela , med högskolor och nya universitet. , , SSF: Ärade riksdagsledamöter! Mina damer och herrar! Jag har hälsningar från vår ordförande . är en oberoende offentlig forskningsfinansiär. Låt mig uttrycka lite farhågor för det som händer i och hur vi ska hantera den oerhört kraftfulla förändringstid som vi befinner oss i. Stiftelsen har till exempel tittat på digitaliseringens effekter. Det har landat i två rapporter som ni kanske har hört i . Vi svarar mot dem med att ha tematiska rambidragsutlysningar på automatisering och big data. Jag är dock övertygad om att nästa forskningsproposition måste ta höjd för dessa förändringar. Det måste finnas contingency. Förändringarna går snabbbare än vad vi är vana vid. Vi människor är vana att tänka linjärt. Men är det accelererande förlopp, och det händer saker i världen. Det som har framkommit om att industrin minskar sina avsättningar i är djupt oroande. Andra länders industrier kommer ju inte till oss för att vi har en forskning som de behöver. Därför är det väsentligt att forskningen står stark. Lärosätena har ett stort ansvar för att säkra inomdisciplinär forskning så att det utifrån den kan komma ett intresse för samverkan. SSF vill se sig som en del i samhällskontraktet. Vi är bildade av staten. Vi fick ett startkapital på och har delat 12 miljarder. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN sättningar har vi 10 miljarder kvar. Dessa vill vi använda klokt. ger att vårt kapital får förbrukas. Stiftelsen har levt med ett 15-årigt perspektiv. Det gör vi fortfarande, men är det på allvar. Styrelsen och jag vill förbruka pengarna, och vi vill i samhällskontraktet gå in och höja avsättning- arna och dubbla dem från 500 miljoner till 1 miljard. Vi utgår från att staten inte sänker sina investeringar och ger mindre basan- slag och mindre rådsbidrag så att vi måste komplettera, för det skulle kännas Vi behöver ju stärka tillsammans. Vårt kapital blir alltså förbrukat ungefär 2029 med last call 2025. Vårt ändamål, som det är skrivet i stadgarna, är att stötta forskning inom naturvetenskap, teknik och medicin med det klara syftet att stärka Detta gör vi genom att stötta unga forskare, som blir framtidens forskningsledare och bygger starka miljöer, tvärvetenskap och rör- Jag tror att externa finansiärer har en speciell förmåga och roll i sam- hället att uppmuntra till rörlighet och samarbete mellan högskolor och industri Vårt inspel till forskningspropositionen är att behöver satsa mer på Det vore bra att göra det mer genom SSF, men det gäller att få in strategisk forskning över huvud taget. Forte, Formas och instituten talar ju om att det behöver komma in i hela systemet, och då behöver utbild- ningsutskottet, näringsutskottet med flera utskott samverka. Det här med forskningsinfrastrukturen är ju uppe mycket. det tyngsta lasset, men lärosätena har också ett ansvar. uppdraget med att sörja för infrastruktur. Vi som är en mindre finansiär försö- ker förhålla oss till vad lärosätena, VR och Wallenbergstiftelserna gör så att vi kan vara kompletterande. Men vi kan inte ta basansvaret för att anställa perso- ner som kan infrastruktur och för att underhålla dessa teknikplattformar. jag sa i svaret på en fråga satsar vi mycket på mobilitet och försöker att anpassa Landet är också behjälpt av en mångfald finansiärer. Finns det någon tanke om att slå samman finansiärer avråder jag från det. SSF har ungefär samma pengar . Vi delar ut 500–600 miljoner varje Över tid har vår andel, jämfört med vad VR och betalar för grund- forskning, kommit att minska, så vi är en ganska liten strategisk aktör. vi tillbaka till att behöver mer strategisk forskning. Bilden visar att grundforskning och behovsmotiverad forskning dras isär – storleken på vårt fält är smickrande; vi är av de 34 miljar- derna – och då är det ännu viktigare att det finns en strategisk verksamhet i mitten av detta. Om den stavas SSF är det bra. Vi föreslår att man ska se över forskningsfinansieringssystemet och stärka dessa moment. att staten inbjuder till förhandlingar för att resonera med stiftelsen om en åter- kapitalisering med därtill hörande statligt uppdrag. Vi har med olika rapporter visat hur vi har verkat systemförändrande och att det finns en stor potential. Strategisk forskning byggs också upp mycket i STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Vi har , , och Medarpa, så det är en internationell trend. Vi ser också att citeringsgraden för de arbeten som publiceras med tack till oss ligger i topp tillsammans med . , generalsekreterare , VA: Riksdagsledamöter! Mina damer och herrar! Det är jätteroligt att få komma hit. Vetenskap & Allmänhet är en ideell förening som främjar dialog och öppenhet mellan allmänhet och forskare. Mitt och föreningens inspel handlar förstås om hur man på bästa sätt kan göra detta. Vi är en medlemsorganisation som har organisationer som medlemmar. De är ungefär 80 stycken. Man kan säga att hälften är V och hälften är A, där V är vetenskapssamhället och A är allmänheten och andra samhällssektorer. Vi arbetar för att utveckla olika sätt att få allmänhet och forskare att mötas. Vi har olika koncept och format för det så att det blir interaktivitet och att alla parter får sig något nytt till livs. Vi gör också en del studier och undersökningar av gränssnittet mellan forskning och samhället i stort. Vi gör bland annat årliga mätningar av allmänhetens attityder till forskning och forskare. Utgångsläget är gott. Förtroendet är högt både för den forskning som bedrivs i och för forskare, allra mest för forskare vid lärosäten. Forskare vid företag har det inte riktigt lika lätt. Men utgångspunkten är alltså ganska god. kanske ni funderar på den där historien med och forskare och undrar om det har påverkat förtroendet. Vi funderade precis likadant. Vi gjorde därför en extramätning av förtroendet, som inte har publicerats . Jag ska bara ge er en liten glimt. Det är nämligen så att förtroendet för forskare just vid lärosäten ligger väldigt stabilt trots det som har hänt . Även förtroende för den andra typen av forskare ligger stabilt, som vi ser av mätningen. Vi ställde också en öppen följdfråga: Har man sett eller hört något i medierna den senaste månaden som har påverkat ens förtroende i någon riktning? Det var ganska många som hade gjort det. En av fyra hade sett något som påverkade negativt, men faktum är att det också fanns en hel del som hade sett något som påverkade dem i positiv riktning – ungefär en av tio. Ungefär en av tio hade sett nyheter som påverkade både positivt och negativt. De som ansåg sig ha påverkats fick ytterligare en fråga: Vad är det som du har sett i nyhetsrapporteringen? Då såg man att det var många som hade uppmärksammat händelserna kring . Vi fick in 373 öppna svar. Många av dem handlade om en kombination av det som har hänt: Macchiariniaffären, forskningen om stamcellerna eller luftstruparna. Vi konstaterade att många har noterat detta, och en hel del har också menat att det har påverkat dem negativt. Vi ser det här som ett bevis på att man behöver kommunicera mycket när det gäller forskning, av många skäl. Här handlar det om att man ska få insyn och att man kan vara med i samhällsdiskussionen. Men det handlar också om STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN att vi alla ska kunna fatta beslut som vilar på vetenskaplig grund. politikerna, de folkvalda, måste kunna göra det. Det handlar om att få intresse för forskning i samhället och att få nya generationer att vilja satsa på forskning. Det handlar om att forskningen ska kunna göra nytta i samhället och komma till användning på olika sätt. För forskarna själva handlar det om det som har sagts : sam- verkan inte bara med näringslivet utan samverkan med andra sektorer i sam- Om man ska kunna hitta samarbete över disciplingränser, tvärdiscipli- närt, är det viktigt att man känner till andra forskare och annan typ av forsk- När man kommunicerar innebär det också att man ökar möjligheten till finansiering och att finansiärerna förstår vad det är för vits med forskningen. Det handlar om oss alla – vi skattebetalare – och att vår vilja att satsa medel på forskning kvarstår. Det handlar inte enbart om att kommunicera utan också om att direkt invol- vera olika parter i forskningen. brukar man säga i EU. Det är alltså ansvarsfull forskning och innovation. handlar om att man på olika sätt involverar intressenter och berörda i forskning