rfr · H30WRFR19 · 2016-01-01 00:00:00 — Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Intervjuundersökning med kvalitetsansvariga och den fallstudiebaserade undersökningens andra fas Denna delredovisning är utarbetad av . Sørensen, och i samarbete med , , , och . Delredovisningen har översatts till svenska. vid svarar för innehållet (metod, resultat och slutsatser) i delredovisningen. Riksdagstryckeriet, , 2016 En viktig uppgift för utskott är att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom utskottens ämnesområden för att på så sätt kunna dra lärdomar för framtiden. har följt upp implementeringen och effekterna av två större högskolereformer , autonomireformen och kvalitetsreformen, som båda syftar till att höja kvaliteten i svensk högre utbildning. Den övergripande frågeställningen har därför varit om reformerna främjar en ökad kvalitet i den högre utbildningen . Projektet har utförts av () vid –2016 och består av flera delstudier som belyser implementeringen och effekterna av reformerna ur olika perspektiv. Denna rapport, som är den sista inom projektet, innehåller en intervjuundersökning med kvalitetsansvariga medarbetare om utvecklingen av kvalitetsarbetet vid de universitet och högskolor som medverkat tidigare i projektet. I rapporten redovisas också den andra fasen av en fallstudie, som har begränsats till de medarbetare som ansvarar för de utvalda utbildningarna. Av den första delstudien framgick att båda reformerna är en del av den utveckling av det svenska högskoleväsendet som har pågått (2013/14:RFR21). Den andra delstudien innehöll intervjuer med ett antal universitets- och högskolerektorer (2013/14:RFR22). Den tredje delstudien presenterade en enkätundersökning till studieansvariga för vissa högskoleutbildningar (2014/15:RFR6). Den fjärde delstudien är den fallstudie som har genomförts i två faser, där den första fasen redovisades (2014/15:RFR7). Fallstudien omfattar ett urval högskoleutbildningar och olika informanter med koppling till dessa utbildningar. De olika delstudierna har lagt samman i en huvudrapport som presenterades på ett seminarium (2014/15:RFR5). Utskottet har inrättat en styrgrupp med ledamöter från samtliga partier som har följt projektet, men det är CFA som svarar för innehållet (metod, resultat och slutsatser) i delstudierna. Sedan CFA fick uppdraget har utvecklingen fortsatt ytterligare, och ska ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning införas. styrgrupp för uppföljning och styrgrupp för uppföljning och Kvalitetsreformens effekter generellt ................................................... Exempel på nya åtgärder i det lokala kvalitetsarbetet........................... Kvalitetsarbetets utveckling i de nio utvalda De studerande och kvalitetsreformen ................................................... Autonomireformen och kvalitetsarbetet ............................................... Tankar om det kommande kvalitetssäkringssystemet........................... Informanter i intervjuundersökningen .......................................................... Föreliggande rapport kartlägger och kategoriserar det kvalitetsarbete som har ägt rum på svenska universitet och högskolor efter kvalitetsreformen och autonomireformen, som båda implementerades 2011. Rapporten bygger på intervjuer med sammanlagt 38 informanter från 25 universitet och högskolor (28 kvalitetsansvariga medarbetare från 25 universitet och högskolor samt 10 utbildningsansvariga medarbetare från nio utvalda utbildningsmiljöer). Undersökningen är en del av ett större uppföljningsprojekt som () vid utför för utbildningsutskott. I projektet ingår också en skrivbordsstudie, en intervjuundersökning med rektorer, en enkätundersökning till studieansvariga och en fallstudie med nio utbildningsmiljöer där man har intervjuat studerande, alumner och avnämare samt utbildningsansvariga och kvalitetsansvariga medarbetare. Re- sultaten från dessa delundersökningar har sammanförts i en huvudrapport, som ger en samlad bild av autonomireformens och kvalitetsreformens effekter . Föreliggande rapport är den femte och sista delredovisningen inom ramen för uppföljningsprojektet och resultaten sammanfattas nedan i punktform. Delredovisningen visar att lärosätena har implementerat reformerna på olika sätt och i viss mån efter befintliga lokala system och praxis. Autonomi- och kvalitetsreformerna uppfattas i efterhand som relativt konstruktiva av delundersökningens informanter. De uttrycker att reformerna med tiden har bidragit till en reell förändring och en förbättrad kvalitet i högskoleutbildningarna. Man påpekar dock att reformerna var problematiska i olika avseenden och medförde en ökande resursåtgång. Reformerna har bidragit till att främja allmänna politiska satsningar på högskolan, som implementeringen av Bolognaprocessen, samverkan, ett ökat tvärsektoriellt samarbete och ett mer strategiskt tänkande på lärosätena när det gäller utbildnings- och kursutbudet. som helhet ger en bild av en sektor som generellt har arbetat intensivt med implementeringen av reformerna, vilket har lett till många reella kvalitetsförbättringar och nya rutiner, något som ger goda förutsättningar för att gå vidare mot det nya nationella kvalitetssäkringssystem som ska implementeras . Resultaten från Delredovisning 5 i punktform Generella slutsatser om implementering och effekter av reformerna •Reformerna har generellt varit kvalitetsdrivande på de punkter som har varit i fokus. Det har också lett till en djupare implementering av Bolognaprocessen i den svenska högskolan. Före reformerna 2011 varierade förståelsen för och tillämpningen av lärandemålen stort mellan lärosätena och internt på varje lärosäte. Detta avspeglades också i UKÄ:s utvärderingar. 2015/16:RFR19 SAMMANFATTNING •Kvalitetsreformen har fått de utbildningsansvariga att säkerställa att kursernas konkreta innehåll och de överordnade nationella lärandemålen stämmer överens. •Reformerna har fungerat som en hävstång som har möjliggjort kvalitetsförbättringar i utbildningarna. Särskilt risken att förlora ett examenstillstånd och en stärkt linjeledning har kunnat användas för att åstadkomma förändringar. •Generellt har reformerna uppmuntrat lärosätena att tänka igenom sina kurser och utbildningsprogram. Det sammanlagda utbildningsutbudet har reducerats något och lärosätena har skärpt sina profiler. Det har funnits en tendens till ökad programorientering på bekostnad av fristående kurser. •På de flesta lärosäten har det skett justeringar och ändringar i kursplanerna, och det avslutande skriftliga examensarbetet har kommit mer i fokus. •De tvärvetenskapliga utbildningarna har enligt de kvalitetsansvariga medarbetarna haft det svårt i UKÄ:s utvärderingar. •Lärosätena arbetar med kvalitetssäkring på olika sätt och har kommit olika långt med att etablera egna fasta system och rutiner. •Lärosätenas kvalitetsarbete har blivit mer systematiserat och professionellt, vilket innebär tydligare definierade ramar för arbetet, flera regler och ökade krav på dokumentation. Dessutom har implementeringen av kvalitetsreformen lett till att nya administrativa kvalitetsavdelningar och befattningar har inrättats. •Reformerna har lett till väsentligt högre resursanvändning. går det åt mer tid och medel till kvalitetsarbete än . •Reformerna har generellt stärkt linjeledningen, särskilt när det gäller de strategiska och ekonomiska besluten. Rektor och ytterst styrelsen har det formella ansvaret för kvaliteten, medan det praktiska ansvaret normalt ligger hos fakultetsnämnderna. Kvalitetssäkring har dock fått en mera framträdande plats hos den centrala ledningen, som följer arbetet närmare . •Ett växande antal interna seminarier, workshops och arbetsgrupper om kvalitetsutveckling ordnas på lärosätena för att stötta kvalitetsarbetet. •På flera håll kompletteras interna resurser med externa resurser i arbetet med kvalitetssäkring och justering av utbildningarna. •I syfte att förbättra kvaliteten har man prioriterat kompetensutveckling och ökad pedagogisk skicklighet hos dem som undervisar. •På flera ställen arbetar man med att implementera egna cykler där kvaliteten på alla utbildningar kontrolleras med jämna mellanrum. Kvalitetsarbetet i de återbesökta utbildningsmiljöerna •I de återbesökta utbildningsmiljöer som i första omgången fick omdömet bristfällig kvalitet har man tillämpat både top-down och bottom-up som SAMMANFATTNING 2015/16:RFR19 modell för att styra kvalitetsutvecklingen fram till den omvärdering som ledde till att utbildningens kvalitet godkändes. •De återbesökta utbildningar som fick omdömena hög kvalitet eller mycket hög kvalitet har ständigt fokus på kvalitetsutveckling. De studerande och kvalitetsreformen •Generellt har det inte varit några märkbara reaktioner från studerande eller omvärlden på UKÄ:s kvalitetsomdömen, vilket har överraskat informanterna. •Studenterna blir delaktiga i kvalitetsarbete genom kursvärderingar och medverkan i råd och nämnder, men det rapporteras genomgående från lärosätena att det kan vara svårt att få studenterna att delta i arbetet – särskilt när det gäller kursvärderingarna samt i råd och nämnder på lägre nivåer. Bildning, samverkan och forskningsanknytning •Bildningsaspekten i utbildningarna uppfattas och används olika på lärosätena. •Man har generellt ett fokus på samverkan och såväl formaliserade samarbetsrelationer som mera informella relationer har byggts upp. •Alumnarbetet tar sig olika uttryck på varje lärosäte. Särskilt lärosäten med teknisk eller ekonomisk inriktning har ett nära samarbete med alumner. •För att förbättra utbildningarnas kvalitet arbetar man efter reformerna målinriktat med forskningsanknytning på många ställen. Här finns det stora skillnader mellan de utmaningar som forskningstunga respektive undervisningstunga lärosäten upplever. •Kvalitetssäkringssystemets fokus på det avslutande examensarbetet är en utmaning för yrkesutbildningarna. Likväl nämner flera informanter att systemet i många fall har kunnat fånga upp både god och dålig kvalitet i dessa utbildningar. Tankar om det kommande kvalitetssäkringssystemet •Informanterna ser positivt på att det kommande kvalitetssäkringssystemet har fokus på såväl förutsättningar och processer som resultat. De är också nöjda med möjligheten att få ett system som utgår från de lokala kvalitetssäkringssystemen. De uttrycker dock en viss oro över det nya systemets omkostnader – och en eventuell risk för dubbelarbete. trädde två nya reformer i kraft för den svenska högskolan. Det handlar om autonomireformen och kvalitetsreformen. Autonomireformen syftar till att ge universitet och högskolor ökad frihet att bestämma över sin interna organisation och sina befattningskategorier, anställningsprocedurer och karriärvägar. I och med kvalitetsreformen övergick man till ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem som fokuserar mer på resultat än processer och procedurer. Re- sultaten mäts utifrån om den studerande har uppnått examensmålen. Vid bedömningen av detta läggs särskild vikt vid det avslutande skriftliga arbetet, men utvärderingarna omfattar bland annat också lärosätenas självvärderingar. () vid på fick i uppdrag av utbildningsutskott att genomföra ett uppföljningsprojekt avseende implementeringen och effekterna av dessa båda reformer. Det har lett till en rad rapporter som var för sig har belyst olika aspekter av reformernas implementering och effekter (se också Figur 1): Delredovisning 1 (Kalpazidou , 2014) är en skrivbordsundersökning som jämför de svenska autonomi- och kvalitetsreformerna med generella europeiska tendenser, däribland särskilt utvecklingen i och . Syftet med denna rapport är att sätta in den svenska reformprocessen i ett vidare perspektiv. Delredovisning 2 (Sørensen och Mejlgaard, 2014) är en intervjuundersökning med den högsta ledningen för universitet och högskolor (24 rektorer, en prorektor och en högskoledirektör). Den genomfördes 2014 för att undersöka rektors och den högsta ledningens uppfattning om de två reformernas implementering och effekter. Delredovisning 3 (och , 2015) redogör för en enkätundersökning till 446 studieansvariga på lärosätena. Rapporten fokuserar på de studieansvarigas upplevelser av implementeringsprocessen och reformernas preliminära effekter. Delredovisning 4 (Haase och , 2015) redogör för resultaten av en rad fokusgruppintervjuer och enskilda intervjuer med studenter, alumner och avnämare samt utbildningsansvariga och kvalitetsansvariga medarbetare från nio särskilt utvalda utbildningsmiljöer. Undersökningen genomfördes och var en djupgående fallstudie av hur olika aktörer och intressenter med anknytning till dessa miljöer ser på reformerna. Huvudrapporten (Sørensen et al. 2015) sammanfattar huvudresultaten från de fyra delredovisningarna och ger ett helhetsperspektiv på universitetens och högskolornas upplevelse av autonomireformens och kvalitetsreformens implementering. Figur 1 Översikt över uppföljningsprojektet och dess olika delar (första fasen) Sammanfattning av huvudresultaten från uppföljningsprojektet Intervjuer med kvalitetsansvariga + fallstudie (andra fasen) Syftet med föreliggande rapport Föreliggande rapport – Delredovisning 5 – är således den sjätte och sista rapporten inom uppföljningsprojektet om implementeringen och effekterna av autonomi- och kvalitetsreformerna. I denna rapport lägger vi fram resultaten från en intervjuundersökning med kvalitetsansvariga medarbetare från de 25 lärosäten som ingått i projektet förut (se Delredovisning 1 och Delredovisning 3). Intervjuerna utfördes 2016 (se lista över informanter i Bilaga 3). Undersökningen syftar till att kartlägga och kategorisera det kvalitetsarbete som har ägt rum på universitet och högskolor reformer (se metodredogörelse i Bilaga 1 och intervjuguider i Bilaga 2). Rapporten låter med andra ord de kvalitetsansvariga komma till tals och ger en bild av deras upplevelser av reformernas implementering och effekter. Rapporten ger också exempel på de många aktiviteter, överväganden och åt- gärder som reformer har gett upphov till. fattar således huvuddragen i kvalitetsarbetets utveckling inom högskoleutbild- ningarna och , så som de kvalitetsansvariga har upplevt dem, och ger en inblick i var man står . I rapporten återvänder vi också till de nio utvalda utbildningarna som senast besöktes (jfr Delredovisning 4: Haase och , 2015). nio nya intervjuer med de utbildningsansvariga för dessa utbildningar ges en tillbakablick på den utveckling som har ägt rum efter Universitetskanslersäm- betets (UKÄ) utvärderingar. Ursprungligen var det meningen att Delredovisning 5 endast skulle ha byggt på ett återbesök hos de nio utvalda utbildningsmiljöerna (se Delredovis- ning 4). I arbetet med Delredovisning 4 visade det sig dock vara särskilt svårt att få kontakt med alumner, studerande och avnämare för de nio utbildning- De fokusgruppintervjuer som gjordes gav inte heller så stor utdelning. samråd med utbildningsutskottet beslutades det därför att koncentrera återbe- söket i de nio utbildningsmiljöerna till de utbildningsansvariga. På så vis fri- gjordes resurser till intervjuundersökningen med kvalitetsansvariga medarbe- Delredovisning 5 bygger således på sammanlagt 34 intervjuer med 28 kva- litetsmedarbetare och kvalitetsansvariga samt 10 utbildningsansvariga från de nio utvalda miljöerna (se Bilaga 1–3 för en metodbeskrivning, intervjuguider och en förteckning över de kvalitetsmedarbetare och kvalitetsansvariga som medverkat som informanter). På väg mot ett nytt kvalitetssäkringssystem , som avslutas med föreliggande rapport, har pågått – – och avser en femårsperiod, från beslutet om reformerna 2011 till övergången till ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem 2016. inträffade det ett antal förändringar som fick betydelse för kvalitetsarbetet på lärosätena. Exempelvis menade ENQA (in Higher Education), en paraplyorganisation för nationella kvalitetssäkringsorganisationer där var medlem, att svenska kvalitetssäkringssystem inte var i linje med organisationens standarder och riktlinjer för nationella kvalitetssäkringssystem. , som ansvarade för att verkställa kvalitetsreformen, ombildades till (). Det gjordes också ändringar i utvärderingsproceduren . har särskilt kvalitetsreformen och kvalitetssäkringssystemet analyserats och emellanåt debatterats av organisationer inom och utom högskolesektorn. Analyserna och debatterna har ofta lett till kritik av systemets fokus på resultat och brist på granskning av förutsättningar och procedurer. Inom sektorn har man också varit kritisk till att utvärderingarna lagt stor vikt vid det Det har bland annat framförts i olika rapporter och artiklar1 och det har också framkommit i de tidigare undersökningarna inom detta uppföljningsprojekt (jfr Delredovisning 2–4 och huvudrapporten). Mot bakgrund av kritiken och systemets låga legitimitet inom sektorn valde regeringen att 2014 låta professor utforma ett förslag till ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem som skulle ta hänsyn till lärosätenas eget kvalitetssäkringsarbete och främja kvalitetsutveckling, utöver att kontrollera resultat. Hennes arbete låg till grund för regeringens förslag till ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem . ställde sig bakom detta system, som sammanfattas i Faktaruta 1, och det kommer att implementeras av UKÄ, som har fått i uppdrag av regeringen att omsätta förslaget i praktiken. Faktaruta 1 Grunddragen nationella kvalitetssäkringssystem Regeringen har gett UKÄ ansvaret för att utveckla och implementera ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem. De framtida kvalitetsutvärderingarna ska i högre grad ta hänsyn till universitetens och högskolornas eget kvalitetssäkringsarbete. Utvärderingarna ska både kontrollera att utbildningarna håller hög kvalitet och uppmuntra till utvecklingen av utbildningarnas kvalitet. Systemet ska bestå av följande element: •Granskning av lärosätens kvalitetssäkringsarbete Källa: betänkande 2015/16:UbU9. De citat som återges i det följande är anonymiserade av hänsyn till informanterna. Vid varje intervjucitat finns det därför endast en anonym beskrivning av informanten. Totalt ingår två informantgrupper i undersökningen – 28 kvalitetsansvariga medarbetare från 25 lärosäten och 10 utbildningsansvariga medarbetare från nio särskilt utvalda utbildningsmiljöer. De kvalitetsansvariga medarbetarna benämns antingen endast som ”kvalitetsansvarig” eller som ”kvalitetsansvarig ledare”, vilket inbegriper kvalitetsansvariga prorektorer, prodekaner, administrativa ledare, etc., eller som ”kvalitetsansvarig administratör”, vilket inbegriper kvalitetssamordnare, rådgivare, assistenter m.fl. Det skiljs mellan en kvalitetsansvariga ledare respektive administratör när det kan ha betydelse om utsagan ges av en informant i en ledande position eller i en administrativ position – under förutsättning att det 1 Se t.ex. SUHF (2011, 2013, 2015), UKÄ (2015), (2014), Högskolepedagogisk debatt, nr 1 (2014), ENQA (2012), (2012), (2012) och (2011, 2012). kan göras utan att avslöja informantens identitet. I vissa avsnitt, där det är re- levant att skilja mellan lärosätenas storlek eller inriktning, preciseras det vari- från informanten kommer med hjälp av beteckningarna stort, mellanstort eller mindre lärosäte samt forskningstungt eller undervisningstungt lärosäte. leken säger något om antalet studerande på lärosätet, medan forsknings- tung/undervisningstung säger något om huruvida lärosätets huvudaktivitet i ekonomiskt hänseende är forskning eller undervisning. I Bilaga 3 sist i rappor- ten finns det en förteckning med namnen på de totalt 28 kvalitetsansvariga ledare och administratörer som har medverkat som informanter i undersök- De 10 utbildningsansvariga benämns ”utbildningsansvarig” i citaten. några fall har det också lagts till upplysningar om det lärosäte som den utbild- Namnen på informanterna från de nio utvalda utbildningsmiljöerna framgår inte av förteckningen över informanter i Bilaga 3 av hänsyn till deras anonymitet. Citaten är valda för att de representerar det empiriska materialet och är ex- emplifierande i den meningen att de formulerar konkreta exempel på en viss Det ska nämnas att citaten har putsats varsamt för att vara så läsarvän- liga som möjligt utan att innehållet ändras. Talspråket har dock bevarats för att nyanserna ska komma med. Det har lagts in ... i citaten där informanten inte fullföljer meningen (grammatiskt), men fullföljer den i en ny mening. har det lagts in [...] där vi har förkortat informantens svar och utelämnat en del Ett par av intervjuerna genomfördes på engelska. När citat från dessa intervjuer har använts är de översatta till svenska. Rapporten bygger i första hand på intervjuerna med de 28 kvalitetsansva- riga medarbetarna från 25 lärosäten (inklusive de tre lärosäten som har de nio särskilt utvalda utbildningsmiljöerna hos sig). Resultaten från den fallstudie- baserade undersökningens andra fas, dvs. intervjuerna med de utbildningsan- svariga medarbetarna från de nio utvalda utbildningsmiljöerna, redovisas i ka- pitel 3, avsnitt III, för att kunna skilja denna grupps synpunkter från de kvali- tetsansvarigas synpunkter (se Bilaga 2 med olika intervjuguider till de två in- 2.1 Kvalitetsreformens effekter generellt Övergripande om implementeringen och kvalitetsarbetet efter kvalitetsreformen De kvalitetsansvariga ger i intervjuerna uttryck för att kvalitetsreformen, i stora drag, har haft omfattande betydelse för kvalitetsarbetet på lärosätena och de bekräftar den tidigare tecknade bilden av att reformen har lett till en djupare implementering av Bolognaprocessen inom svensk högre utbildning (se t.ex. Sørensen et al., 2015, s. 21, 31). En av informanterna uttrycker det på detta sätt: Jag tror att den långsiktiga effekten av det är att Bolognamodellen verkligen har slagit igenom, och man har blivit tvungen att arbeta sig igenom den – alltså, att arbeta sig igenom detta med målformuleringar för utbildningen, och förhålla sig till dem, och rationalisera dem. Det tror jag det är den stora effekten. (Kvalitetsansvarig ledare) Implementeringen av Bolognamodellen påbörjades före reformen, men det var stora skillnader på hur långt man hade nått på varje lärosäte i arbetet med att implementera modellens enskilda delar innan det nya kvalitetssäkringssystemet sjösattes . Det var särskilt stor skillnad på hur intensivt man hade arbetat med lärandemålen. I förhållande till kvalitetsreformen och UKÄ:s kvalitetsbedömningar har det förmodligen betytt att de lärosäten som redan hade arbetat intensivt med att beskriva lärandemål för sina utbildningar och vant sig vid att tänka utbildning utifrån dessa målbeskrivningar, klarade sig bättre än lärosäten där man hade haft en ytligare implementering av lärandemålen: Det var väl först då Bolognareformen blev på rik… alltså, för väldigt många kolleger blev riktig, för då såg man konsekvenser. Ja, då måste man göra någonting – man måste fokusera målen, man måste uppnå dem, och allt det här. (Kvalitetsansvarig ledare) Sen hade ju vi ett antal utbildningar inom tekniksidan som fick ”mycket hög kvalitet”, och det hade jag nog också på förhand kunna gissat, därför att de hade Bologna-anpassat sina utbildningar väldigt . De hade jobbat väldigt mycket med sina självständiga arbeten, och det var tre av de här utbildningarna, de låg inom samma ämnesgrupp kan man väl säga, så det var samma folk som höll i de här utbildningarna. (Kvalitetsansvarig administratör) Men däremot, jag var ju med på flera utav de här webbsända mötena som UKÄ hade inför utbildningsomgångar, och jag blev ju chockerad av att höra hur många det var som ställde frågan: ”Jaha, de här nationella lärandemålen som du pratar om, var hittar jag dem?”. Och tänkte jag: ”Är det så det står till ute på lärosätena?”. (Kvalitetsansvarig ledare)