eunbil · H40N45803D · 2016-10-04 00:00:00 — Rådets möte (sysselsättning och socialpolitik) 2.(ev.) 3.(ev.) 4.Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende: 2016/0130 (COD) 8962/16 SOC 255 EMPL 158 187 IA 23 CODEC 666 + ADD 1 3 Frågan har tidigare behandlats i . Överläggning med skedde . Cancer är den främsta orsaken till arbetsrelaterade dödsfall i EU. Uppskattningar av den nuvarande och framtida nivån på av yrkessjukdomar visar att arbetsrelaterad cancer är och förblir ett problem till följd av att arbetstagare exponeras för carcinogener. beror av de arbetsrelaterade dödsfallen på cancer. Syftet med förslaget är att förbättra arbetsmiljön genom att minska exponeringen för carcinogena kemiska ämnen i arbetet, förbättra EU- lagstiftningens ändamålsenlighet på området och skapa större klarhet och rättvisare konkurrensvillkor för ekonomiska aktörer. Förslaget går ut på att gränsvärden för exponering revideras eller införs för 13 kemiska ämnen i och rådets direktiv /37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet. Enligt kommissionens konsekvensbedömning skulle cirka 100 000 liv på så sätt räddas . Förslaget är en prioriterad fråga för ordförande och har behandlats i rådsarbetsgruppen för sociala frågor vid fem förhandlingstillfällen. Förslaget behandlades senast i rådsarbetsgruppen . kommer ärendet att behandlas i Coreper. Se även rådspromemoria för dagordningspunkt 3. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen stödjer framtagandet av nya gränsvärden eftersom det är av stor betydelse både för arbetarnas hälsa och för rättvis konkurrens att EU-lagstiftningen uppdateras i enlighet med den vetenskapliga utvecklingen på området. Regeringen anser att vid rådsmötet kan ställa sig bakom den allmänna inriktningen, men kan markera att hade önskat ett mer ambitiöst gränsvärde för Krom VI. 5.Förslag till rådets direktiv om genomförande av avtalet mellan Organisationen för lantbrukskooperativ i EU (Cogeca), Europeiska transportarbetarfederationen (ETF), och Sammanslutningen för de nationella fiskeriföretagsorganisationerna (Europêche) av , i dess ändrade lydelse av den , om genomförandet av Internationella arbetsorganisationens konvention om arbete ombord på fiskefartyg (*) (Kommissionens förslag till rättslig grund: artikel 155.2 i EUF-fördraget) COM (2016) 235 final 8535/16 SOC 214 EMPL 131 PECHE 150 + ADD 3 12226/16 SOC 527 EMPL 348 PECHE 318 IA 70 + ADD 1 2 Frågan var föremål för samråd med inför EPSCO . Enligt artikel 155(2) i Fördraget om Europeiska Unionens funktionssätt (FEUF) ska avtal som ingås på unionsnivå genomföras i frågor som omfattas av artikel 153, på gemensam begäran av de undertecknande parterna genom ett beslut av rådet på förslag av kommissionen. Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv som utgår från ett sektorspartsavtal på EU-nivå rörande konvention om arbete ombord på fiskefartyg och tillhörande rekommendation. Avtalet slöts mellan Cogeca, ETF och Europêche 2013. Det syftar till att säkerställa att fiskare har anständiga levnads- och arbetsvillkor ombord på fiskefartyg. Således finns bestämmelser om minimiålder, läkarundersökning, anställningsavtal, bemanning, arbetstid- och vilotider, besättningslista, hemresa, privata arbetsmarknadstjänster, livsmedel och bostäder, hälso- och sjukvård, skydd vid arbetsskada, hälsa och säkerhet i arbetet. Förslaget till direktiv och avtalet omfattar inte enbart de som är anställda ombord. Finns det anställda ombord omfattas även de som inte är anställda, t.ex. egenföretagare. Om det inte finns någon anställd ombord omfattas ingen av fiskarna ombord på fartyget av direktivet eller avtalet. Rådet noterade en lägesrapport vid EPSCO . Frågan ska vara föremål för en politisk överenskommelse vid rådsmötet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen är positiv till förslaget till direktiv om ett EU-rättsligt minimiskydd när det gäller arbetsvillkor ombord på fiskefartyg. har redan högt uppsatta krav vad gäller arbets- och levnadsvillkor ombord på fartyg och regeringen anser därför att en minimilagstiftning på EU-nivå skulle bidra till en mer likvärdig konkurrenssituation i unionen. Regeringen anser att vid rådsmötet ska ställa sig bakom den politiska överenskommelsen. Kompetensagendan behandlades i . Under denna dagordningspunkt väntas en diskussion föras om kommissionens föreslagna Kompetensagenda. Den nya kompetensagendan är enligt kommissionen det högst prioriterade initiativet i kommissionens arbetsprogram . Dess mål är ett gemensamt engagemang och en delad vision om kompetens som nyckeln till hållbara arbetstillfällen, tillväxt och konkurrenskraft. Avsikten med Kompetensagendan är att stärka och i vissa fall förenkla befintliga initiativ för att ge ett bättre stöd till medlemsstaterna i deras nationella reformer och att få till stånd en attitydförändring både hos individer och inom organisationer. Ett gemensamt åtagande för reformer på ett flertal områden där EU-åtgärder ger störst mervärde eftersträvas. Arbetet kommer att inriktas på tre områden: 1.Bättre och mer relevant kompetensutveckling. 2.Tydligare och mer jämförbara kompetenser och kvalifikationer. 3.Bättre kompetensinventering och information för mer välgrundade yrkesval. Kommissionen konstaterar att det inte kommer att räcka med åtgärder enbart på EU-nivå. För att målen ska nås måste många olika aktörer engagera sig och bidra med sin sakkunskap: nationella, regionala och lokala myndigheter, företag och arbetsgivare, arbetstagare, aktörer med regionalt utvecklingsansvar, det civila samhället och inte minst enskilda individer som måste ta vara på möjligheterna att utnyttja sitt kunnande på bästa sätt. Arbetsmarknadens parter kommer att ha en nyckelroll när det gäller att se till att agendan utvecklas och genomförs, och att den sedan håller jämna steg med de föränderliga behoven på arbetsmarknaden och i samhället. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar Kompetensagendan och kommissionens ambition att inom agendans ram samla och stärka de olika initiativ som görs inom berörda politikområden för att stärka enskilda individers utveckling, kompetens och anställbarhet och samhällets konkurrenskraft. Ett närmande mellan berörda politikområden och olika aktörer i arbetet för att nå dessa mål är centralt. Ännu ej tillgängligt. Yttrandet från sysselsättningskommittén om en ny kompetensagenda för har inte tidigare behandlats i . Färdigheter har betydelse inom sysselsättningspolitiken, vilket kommer till uttryck i bl.a. de sysselsättningsriktlinjerna som ligger till grund för den europeiska sysselsättningsstrategin inom europeiska terminen. Mot den bakgrunden har () tagit fram ett yttrande om kompetensagandan. håller bl.a. med om att arbetsmarknaden kräver en bred uppsättning av färdigheter och förutom yrkesspecifik kunskap söker arbetsgivarna i allt högre grad ”övergripande” eller ”mjuka” färdigheter. Vidare välkomnar sysselsättningskommittén särskilt tonvikt på lågutbildade, eftersom denna grupp står inför en särskilt svår situation på arbetsmarknaden och bör vara i centrum för politiska åtgärder. noterar också att vikten av att ta itu med verklig kompetensbrist och obalanser betonas, vilket är särskilt relevanta för en väl fungerande arbetsmarknad. Vidare understryker sysselsättningskommittén att det är av avgörande betydelsen att engagera intressenter och arbetsmarknadens parter i arbetet med kompetensagendan. Slutligen konstaterar sysselsättningskommittén att många av initiativen i kompetensagenda kommer att kräva lämplig finansiering för att lyckas. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att vid rådsmötet ställer sig bakom ett godkännande av yttrande om En ny kompetensagenda för . b)(ev.) Kommissionens förslag om översyn av ramen för för att tillhandahålla bättre tjänster för färdigheter och kvalifikationer Ännu ej tillgängligt. Den föreslagna översynen av bestämmelserna för har inte behandlats tidigare i nämnden. Av meddelandet En ny kompetensagenda för framgår att en översyn av bestämmelserna för ska genomföras. inrättades 2004 genom och rådets beslut nr 2241/2004/EG av om en enhetlig gemenskapsram för tydlighet i kvalifikationer och meriter (). I ingår meritförteckning, språkpass, mobilitet, tillägg till slutbetyg från yrkesutbildning och bilaga till examensbevis från högre utbildning. Syftet är att medborgarna frivilligt ska kunna använda denna samordnade dokumentportfölj för att bättre förmedla och lägga fram sina kvalifikationer och meriter i hela . Kommissionen menar att en översyn behövs för att kunna införa en intuitiv och integrerad webbtjänst. Den ska underlätta för människor att kunna göra välgrundade val när det gäller utbildning och yrke. Den integrerade webbtjänsten kommer att innehålla webbaserade verktyg för dokumentering och utbyte av information om kompetens och kvalifikationer samt gratis verktyg för självbedömning. Bättre uppgifter om nuvarande och kommande kompetensbehov kommer att kunna tas fram med hjälp av webbrobotar och analys av stordata som dessutom kompletteras med uppgifter från olika branscher. Den befintliga kompetenskartan som ingår i den integrerade Europasstjänsten kommer därmed att innehålla tillförlitlig information i realtid. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att vid rådsmötet noterar informationen från kommissionen. 7.Den europeiska : Bidrag till det ekonomiska höstpaketet a)Verktyget för bedömning av sysselsättningssituationen – Rapport om centrala utmaningar på sysselsättningsområdet och huvudbudskap från sysselsättningskommittén Ännu ej tillgängligt. Årets rapport har inte tidigare behandlats i . Verktyget för ’bedömning av sysselsättningssituationen och riktmärken’ (EPM av engelskans Employment Performance Monitor) är tänkt att ge en lättöverskådlig översikt över de stora utmaningarna inom sysselsättningsområdet för respektive medlemsstat samt för den Europeiska unionen som helhet och fungera som ett stöd till genomförandet av 2020–strategin. Indikatorerna i EPM hämtas från JAF (Joint Assessment Framework) vilket är ett kvantitativt uppföljningsverktyg för 2020 som omfattar närmare 30 huvudindikatorer med en stor mängd underindikatorer inom arbetslivsområdet, det sociala området samt utbildningsområdet. Syftet med EPM är att lyfta fram de mest relevanta JAF-indikatorerna relaterade till sysselsättningen och presentera dessa på ett överskådligt och lättbegripligt sätt. På rådsmötet ställde sig EPSCO bakom det första verktyget för bedömning av sysselsättningssituationen. Verktyget för bedömning av sysselsättningssituationen består av två huvuddelar som tillsammans ger en översikt över resultat på såväl en övergripande nivå som för varje enskilt medlemsland. Således presenteras i verktyget nationella sysselsättningsmål, nyckelindikatorer, viktiga utmaningar och goda exempel för var och en av de 28 medlemsstaterna. innehåller verktyget även riktmärken (s.k. benchmarks) för medlemsländerna vad gäller 2020-målet för sysselsättning och huvudindikatorerna för utvecklingen på arbetsmarknaden. Riktmärkena syftar till att jämföra medlemsstaterna och därmed tillföra ett s.k. grupptryck. Riktmärkena presenteras för varje medlemsstat i alla huvudindikatorerna. Verktyget uppdateras numera en gång . har den antagits vid , men antas den vid rådsmötet . I den inför rådsmötet aktuella versionen av EPM har både medlemsstaternas viktiga utmaningar och goda exempel uppdaterats samt en statistisk uppdatering gjorts. Till årets EPM har vidare en sammanfattande rapport tagits fram som visar dels framstegen mot sysselsättningsmålet 2020 samt de övergripande trenderna på EU: s arbetsmarknad och särskilt problematiska frågor utifrån studie av EPM. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar och stödjer verktyget för ’bedömning av sysselsättningssituationen och riktmärken’, EPM. Regeringen föreslår att vid rådsmötet ställer sig bakom huvudbudskapen tillsammans med årets upplaga av verktyget för ’bedömning av sysselsättningssituationen och riktmärken’. b)Verktyget för bedömning av situationen för det sociala skyddet – Rapport om centrala utmaningar på det sociala området och huvudbudskap från kommittén för socialt skydd Ännu ej tillgängligt. Information om rapporten har givits i SoU och i SfU . Rapporten har inte tidigare behandlats i nämnden. trygghet (KST) rapporterat till EPSCO- rådet om den sociala situationen i medlemsstaterna och om reformer på det socialpolitiska området. Rapporteringen kompletterar den information som presenteras i de nationella reformprogrammen. Huvudbudskapen i rapporten fungerar som kommitténs inspel till kommissionen inför den årliga tillväxtrapport som kommissionen presenterar varje höst. Rapporten har en bred ansats och huvudbudskapen är formulerade på en övergripande nivå för att fånga utvecklingen inom hela EU. Rapporten noterar bland annat att EU är långt ifrån 2020-strategins mål om minskad fattigdom och social exkludering. Det noteras att reformer görs i många medlemsstater men att mer behöver göras för att tillförsäkra bland annat moderna sociala trygghetssystem, tillgång till och kvalitet i förskola och omsorg för personer med långvarigt vårdbehov, hållbara pensionssystem samt en välfungerande hälso- och sjukvård. EPSCO förväntas ställa sig bakom huvudbudskapen i rapporten. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att kan ställa sig bakom huvudbudskapen i rapporten. Regeringen välkomnar att EPSCO sänder ett budskap till kommissionen om vikten av reformer som strävar efter en bättre social situation i unionen. Budskapen är formulerade på en övergripande nivå som ger utrymme för varje medlemsstat att utforma sina egna reformer. a)Socialt trepartstoppmöte () b)Gemensamt uttalande om en nystart för en livaktig social dialog 12111/16 SOC 511 EMPL 335 Frågan har inte tidigare behandlats i . ordförande och kommissionen väntas informera om förberedelserna för det så kallade sociala trepartstoppmötet då företrädare för arbetsmarknadens parter, ordförandeskapstrojkan och kommissionen möts inför Europeiska rådets möte . När den nuvarande kommissionen tillträdde aviserade den en nystart av den sociala dialogen. sattes två tematiska grupper samman bestående av representanter från arbetsmarknadens parter på EU-nivå och kommissionen. Grupperna fick till uppgift att konkretisera och följa upp arbetet med nystarten och enades parterna om ett utkast till en gemensam deklaration för nystarten av den sociala dialogen. antog rådet rådsslutsatser om den sociala dialogen baserat på den gemensamma deklarationen. Rådsslutsatserna utgör en politisk vägledning för medlemsstaternas, kommissionens och parternas fortsatta arbete med att stärka den sociala dialogen. undertecknade även arbetsmarknadens parter på europeisk nivå, Europeiska kommissionen och det ordförande i rådet ett gemensamt uttalande som sammanfattar respektive aktörs åtagande när det gäller en nystart för den sociala dialogen. Vid rådsmötet väntas en lägesrapport gällande det gemensamma uttalandet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen ser positivt på den sociala dialogen som ett sätt att utveckla lösningar på för parterna angelägna områden. Regeringen tycker att det är viktigt att ha en väl fungerande social dialog där arbetsmarknadens parters autonomi respekteras. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att vid rådsmötet noterar informationen. 9.Uppföljning av särskilda sysselsättningsrelaterade frågor a)Genomförande av rådets rekommendation om långtidsarbetslöshet Godkännande av huvudbudskapen från sysselsättningskommitténs ram med indikatorer för övervakning av rekommendationen om långtidsarbetslöshet Ännu ej tillgängligt. Har inte behandlats i tidigare. Mot bakgrund av utvecklingen av långtidsarbetslösheten presenterade kommissionen ett initiativ för att främja långtidsarbetslösas integration och anställningsbarhet på antog rådet rekommendationen om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden. ställde sig bakom antagandet och välkomnar dess uppföljning. Rådsrekommendationen ger Sysselsättningskommittéen (EMCO) mandat att "i nära samarbete med trygghet övervaka/följa upp genomförandet av rekommendation genom den multilaterala övervakningen inom ramen för den europeiska terminen. Övervakningen bör följa upp i vilken utsträckning den registrerade långtidsarbetslösa har återfått anställning, om integrationen på arbetsmarknaden är hållbar och användningen av Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen ställde sig bakom rådsrekommendationen när den antogs . Regeringen genomför rådsrekommendationen genom de olika insatser som finns för att stärka långtidsarbetslösas möjligheter att få ett arbete eller påbörja studier. Regeringen föreslår mot den bakgrunden att vid rådsmötet ställer sig bakom ett godkännande av huvudbudskapen från sysselsättningskommitténs ramverk för indikatorer för övervakning av rekommendationen om långtidsarbetslöshet. b)Rapport om genomförandet av ungdomsgarantin/Ungdomssysselsättningsiniti ativet Ännu ej tillgängligt. Samråd med ägde rum gällande frågan om genomförande av Ungdomsgarantin – godkännande av sysselsättningskommittéens viktigaste budskap om vägen framåt. avser kommissionen att presentera en utvärdering av genomförandet av ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen ser fram emot utvärderingsrapporten och föreslår att vid rådsmötet noterar informationen från kommissionen. c) Nätverket för offentliga arbetsförmedlingar: benchlearning Föredragning av kommissionen och av ordföranden för nätverket för offentliga arbetsförmedlingar Ännu ej tillgängligt. Frågan har inte tidigare behandlats i nämnden. antog rådet och parlamentet ett beslut om ett utökat samarbete mellan de offentliga arbetsförmedlingarna. Genom beslutet skapades ett nätverk för de offentliga arbetsförmedlingarna. Nätverket ska bland annat ge större möjligheter att jämföra arbetsförmedlingarnas resultat med hjälp av relevanta riktmärken. De ska också kunna utbyta goda exempel och förbättra sitt samarbete, bland annat genom ömsesidigt lärande och erfarenhetsutbyte. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att vid rådsmötet noterar informationen. 10.Utkast till rådets slutsatser om rapporten från Europeiska revisionsrätten om EU:s politiska initiativ och ekonomiska stöd till integrering av romer 12225/16 FIN 559 SOC 526 AMPL 347 ANTIDISCRIM 55 FSTR 60 FC 51 REGIO 75 Rådsslutsatserna har inte tidigare behandlats i . presenterades Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 14/2016 – EU:s politiska initiativ och ekonomiska stöd till integrering av romer: stora framsteg har gjorts under det senaste årtiondet men det krävs ytterligare ansträngningar på fältet. I rapporten har Europeiska revisionsrätten försökt bedöma om EU:s politiska initiativ och ekonomiska stöd via Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska socialfonden(ESF) på ett ändamålsenligt sätt har bidragit till integrering av romer. Rådet har granskat revisionsrättens rapport och har tagit fram ett utkast till slutsatser där rapporten välkomnas. I rådsslutsatserna uppmanas medlemsstaterna att beakta rekommendationerna i revisionsrättens rapport och att använda sig av goda exempel i sitt arbete med EU:s fonder. Slutsatserna innehåller vidare en uppmaning till medlemsstaterna att förbättra överblicken av användningen av fonderna så att de kan användas på bättre sätt i arbetet med romsk inkludering. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att det är bra att rådsslutsatserna uppmanar medlemsstaterna att beakta rekommendationerna i rapporten, bl.a. de som innebär att medlemsstaterna ska inkludera indikatorer och målvärden som handlar om anti-diskriminering eller antiziganism. Vidare anser regeringen att det är viktigt att medlemsstaterna uppmanas att följa rekommendationerna om att säkerställa att organisationer i det civila samhället och företrädare för romer systematiskt rådfrågas och inkluderas när åtgärder planeras och genomförs. Regeringen föreslår att ställer sig bakom ett antagande av rådsslutsatserna. 11.En europeisk pelare för sociala rättigheter: lägesrapport och diskussion om hur man ska gå vidare Godkännande av det gemensamma yttrandet från sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd Slutligt dokument ännu inte tillgängligt. Sr överlade med AU om kommissionens initiativ att inrätta en europeisk pelare för sociala rättigheter . Ss informerade SoU och ss informerade SfU . Europeiska kommissionen aviserade att en europeisk pelare för sociala rättigheter ska inrättas som en del av fördjupningen av den ekonomiska och monetära unionen. lade kommissionen fram ett meddelande som beskriver hur EU kan gå tillväga för att utveckla en sådan pelare. inleddes ett brett offentligt samråd med bl.a. nationella myndigheter och parlament, fackliga organisationer, näringslivsorganisationer, ickestatliga organisationer och allmänheten. Samrådet pågår till och ska tjäna som ett underlag för kommissionens slutliga förslag om pelaren som planeras läggas . () och trygghet (KST) höll en första diskussion om initiativet . Denna diskussion låg till grund för ett gemensamt yttrande, som utgör kommittéernas syn på initiativet och därmed är deras bidrag till rådet och kommissionen i det öppna samrådet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen föreslår att vid rådsmötet ställer sig bakom att yttrandet från expertkommittéerna godkänns, då yttrandet väl speglar för centrala ståndpunkter om initiativet, såsom vikten av att fördelningen av befogenheter mellan EU och dess medlemsstater samt nationella system gällande arbetsmarknad och sociala frågor respekteras, att existerande verktyg och processer används samt av att alla EU:s medlemsstater deltar. 12.a) Aktuella ärenden presenterade kommissionen ett förslag till ett nytt blåkortsdirektiv. Vid rådsmötet väntas rådets ordförande informera om läget i förhandlingarna. ii)Handlingsplan om migration Kommissionen presenterade en handlingsplan för integration av tredjelandsmedborgare. Vid rådsmötet väntas rådets ordförande informera om handlingsplanen. presenterade kommissionen meddelandet ”En europeisk agenda för delningsekonomin” (KOM (2016) 356) som syftar till att göra det möjligt att ta till vara på fördelarna och lyfta fram eventuella farhågor vad gäller rättigheterna och skyldigheterna för alla som verkar inom delningsekonomin. Meddelandet är inte bindande för medlemsstaterna. Meddelandet har hanterats inom rådsarbetsgruppen för konkurrenskraftsfrågor. Vid rådsmötet väntas rådets ordförande informera om delningsekonomin. b) Kollektiva avtalsförhandlingar och framtidens arbete: uppdatering om förhandlingarna om arbetsmarknadsreformer i Information från den grekiska delegationen