rfr · H30WRFR16 · 2016-05-01 00:00:00 — att vi tappar lite av dess kraft och möjligheter för att vi inte samordnar tillräck- Vi skulle kunna göra mer för att ta vara på den potentialen. av ett ackrediteringssystem för universitetssjukvård är något som vi har tagit upp, men det är ingen annan som har nämnt det här . Vi skulle vilja se att och tog fram en plan som man också implementerade för att se kvaliteten på vårdutvecklingen. krav gäller utvärdering av behandling, utbildning och forskning inom vården. Det är viktigt att vi får system som gör att vi följer upp och får en lärande Vi måste ta fram en plan för hur vi ska göra detta och implementera har flera nämnt specialiserade forsknings- och behandlingscent- Detta har visat sig vara framgångsrikt i andra länder, och vi tror på det Det gynnar också möjligheterna att röra sig och möjligheterna att titta på och hitta tvärvetenskap om man vågar satsa på vissa specifika områden. Precis som några har sagt kommer vi inte att ha råd att satsa på all forskning, även om all forskning är viktig. Det skulle vara gynnsamt för med Vi tackar för uppmärksamheten! Rapporten finns att ladda ned, med mycket konkreta exempel på genomföranden, på . STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Ordföranden: så mycket för ännu fler intressanta inspel! Jag tänkte att , vd för , skulle få reflektera lite grann . får de ledamöter som begärt ordet lite extra betänketid för att spetsa till frågan, så att den riktar sig till någon av dem som är lämpliga för att svara. , : Det har varit många röster och ett stort engagemang som har imponerat på mig. Jag tror personligen att det är väldigt bra att det finns en mångfald inom forskningsfinansieringen. Men måste jag säga att jag när jag lyssnar kan oroa mig lite grann för att det kommer att finnas en splittring i denna mångfald. Fortsatt dialog mellan finansiärer och mellan finansiärer och lärosäten ser jag därför som väldigt viktigt. Då kan det bli bra. För Jubileumsfonds del har vi som stiftelse stor frihet att utforma våra insatser. Kollegorna från och har varit inne på detta tidigare . Den friheten kan man använda till att göra egna analyser, men det är också väldigt viktigt att ha dialogen igång med lärosätena, där trots allt en mycket stor del av den samlade forskningen både finansieras och utförs. Jag kan ge några exempel på att vi har försökt närma oss och anpassa oss till lärosätenas behov. Det gäller för det första utformningen av karriärprogram för unga mycket framstående forskare. Där är stiftelser aktiva, inte bara vi utan även Wallenbergstiftelserna. Vi vill på det sättet stödja långsiktigheten och att de blir självständiga. Där behöver vi från tid till annan stämma av med lärosätena. Ska man låta forskarna söka själva, eller ska man ha ett nomineringsförfarande? Det är väsentliga frågor som det är viktigt att man diskuterar. För det andra har vi när det gäller projekt och forskningsprogram öppnat för att svenska sökande ska få ta med de kollegor som de vill ha med från hela världen, söka sina bästa kollegor inom ett forskningsområde. Det tror jag är väldigt viktigt och en betydelsefull aspekt av internationaliseringen. Där går det nog att hitta lösningar. kan det finnas formella regler, men vi som stiftelse har inte de begränsningarna. För det tredje är det just nu ett väldigt fokus på karriäranställningar och meriteringsanställningar. Vi har i dialogen med lärosätena också fått upp ögonen för att de som redan är lektorer och professorer har svårigheter att få möjlighet att slutföra sina studier eller dra igång nya verksamheter. Vi finansierar i och för sig på försöksverksamhet sabbatsterminer, vilket väcker ett oerhört starkt intresse. Där kan man utnyttja de möjligheter som finns på den statliga arbetsmarknaden enligt det så kallade , som gäller utlandsstationering av personal. Det innebär att den som är utomlands har möjlighet att ta med make/maka och barnen och få ett litet bidrag till det. I det hela man gör som finansiär är det små pengar, men det har väldigt stor betydelse för de berörda familjerna. Rörlighet mellan sektorer är en fjärde punkt som har varit uppe. Jubileumsfonden arbetar med ett program som vi kallar Flexit för att markera att man STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN går mellan sektorerna. Det absolut viktigaste för alla sådana program – och den här erfarenheten tror jag finns även inom och – är att incita- mentsstrukturen blir glasklar, och det är bara lärosätena som förfogar över den Det är en sådan sak som vi måste utforma bättre. Slutligen vill jag säga något om infrastruktur. Jag drar som finansiär inom det humanistiska och samhällsvetenskapliga området gärna en lans för Kung- liga och andra så kallade ABM-institutioner – arkiv, bibliotek och museer – inom kultursektorn. De har ett stort och viktigt demokratiskt uppdrag när det gäller fri tillgång till informationen, men förhållandevis lite pengar för Tänk på ABM-inrättningarna! De har som sagt ett vitalt uppdrag. Ordföranden: Det är dags för frågor. Vi kör ”frågestundsstuket”, med en mi- nuts frågor och en minuts svar. Klarar vi det när vi står i kammaren med reger- ingen ska vi väl klara det även . Då kommer alla som har bett om att få ställa frågor att hinna göra det. (M): Jag har en kort fråga till . om de 35 miljarderna. Forskningen har minskat, och andelen av bnp har gått Hur menar du att vi i politiken kan hjälpa till och se till att det ökar igen? , : Delvis handlar det förstås om goda gene- rella förutsättningar för företagande och investeringar. Som jag nämnde är också möjligheten till samarbete med världsledande forskningsmiljöer en jät- Det är själva grunden till att företagen bedriver sin verksamhet Det är ingen slump att det finns stora kluster i , och så Det måste vara hög kvalitet, och det måste finnas en tillgänglighet. att kunna nå dit tror vi som sagt att det måste till konkreta drivkrafter i forsk- ningsfinansieringen kopplat till basanslagen. (S): Min fråga riktar sig till representanterna för Vetenskap & Allmänhet och delvis unga akademi. Den handlar om kommunikat- ion, dialog och tillgängliggörande av forskning och forskningsresultat, som ni berörde på lite olika sätt. Det finns flera fördelar med det. En av dem är helt enkelt att man sprider forskningens resultat. En annan är att man stärker anse- endet för och betydelsen av forskningen. En tredje är att man intresserar fler för forskning, framför allt barn och ungdomar. I det perspektivet blir det ganska viktigt hur vi tillgängliggör forskningen i samhället. Jag förstod att Vetenskap & Allmänhet har som en av sina punkter att det vid forskningsansökningar borde finnas ett krav på hur man tillgängliggör Jag skulle vilja veta om ni har mer tankar kring det. också att unga akademi hade ett viktigt jämlikhetsperspektiv när man sa hur man skulle försöka nå grupper av barn och ungdomar som skulle kunna intressera sig för forskning men som kanske inte alla gånger har förutsättning- arna för det. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN , Vetenskap & Allmänhet: Det stämmer. Genom att alla forskare, eller väldigt många av dem i alla fall, behöver ta del av finansiärernas pengar har finansiärerna – vilka kan innefatta staten själv, som fördelar pengar via statliga forskningsråd – möjlighet att ställa krav på att man inte bara ska bedriva excellent forskning, vilket man naturligtvis ska göra, utan också på olika sätt ska kommunicera resultaten av forskningen och kanske också i vissa fall, som jag nämnde, på olika sätt ska involvera berörda i processen medan man håller på och forskar. Som sagt kan finansiärerna ställa krav om till exempel att man redan i samband med sin ansökan ska inkomma med en kommunikationsplan. Jag tror inte att man ska behöva säga exakt hur mycket pengar man ska använda, men det handlar om att de aspekterna också ska finnas med för att man ska komma i fråga för anslag. , unga akademi: Vad gäller tillgängliggörandet är det många finansiärer som ställer krav på open access. Men man ska vara medveten om att det inte är gratis. Det är oerhört dyrt att publicera open access, och det måste finnas medel tillgängliga för det. Vi vill gärna göra det, men det måste nog tillskjutas medel till projektbidragen. Vad gäller att nå ut till de barn och ungdomar som inte exponeras för forskning tycker vi som sagt att det i mycket är forskningssamhällets eget ansvar. Sedan kan ni frigöra medel för det, men vi måste få ut forskare i skolorna, och vi måste få in elever till universiteten och laboratorierna på ett tidigt stadium. På mitt eget lärosäte, , har vi ett samarbete med gymnasium som är väldigt bra, men det är viktigt att komma ihåg att det lätt blir så att man rör sig här i storstadsregionerna. Man får inte tappa perspektivet att det kanske framför allt är i glesbygdsområdena som den här problematiken finns. Vi forskare måste därför inse att vi får röra oss lite längre för att nå hela den pool av talanger som finns. Ordföranden: i utskottet! Glöm inte bort att det gjordes ett antal korta inspel också före fikat! Dem får man naturligtvis också involvera i sina frågor. (L): Flera av er har tagit ganska breda grepp i de här introduktionerna. sa ungefär att det ska göras så intressant att vara i att man inte kan låta bli att vara här. Detta handlar kanske inte bara om forskningspolitik. Jag skulle vilja ställa en fråga till arbetsmarknadens parter. Det har kommit många önskemål här, men om man vänder på det: Vad är det som ni absolut inte vill se i en forskningsproposition och som skulle innebära att färre skulle vilja vara här? Ordföranden: Ni som hör till arbetsmarknadens parter får vifta med händerna. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN , : Det som jag inte skulle vilja se är väl att man gör en fortsatt ökning av basanslagen utan att säkerställa att de leder till ökad kvalitet och relevans, som vi har pratat mycket om här . Jag tror att basanslagen har ökat med i runda slängar de senaste Det är en väldigt kraftig ökning. visade har det lett till ganska mycket ”more of the same”. inte sett någon större förskjutning mot hög kvalitet och så vidare. ett perspektivskifte från fokus på resurser till fokus mot resultat av forsk- , : Det kanske är lite svårt att säga vad som inte ska ingå. Men det är viktigt att man inte i och med forskningspropositionen bygger upp parallella strukturer för utveckling på de områden där till exempel industrin redan har satt igång att bygga upp sådana. 5G är ett sådant område. det avancerade samarbeten med industrin och de stora företagen. att förstärka dem och inte sätta upp nya strukturer. Det är mitt medskick. , : Vi vill inte se en skarpare uppdelning mellan forskning, utbildning och skola, utan hela kedjan ska hänga ihop. Ordföranden: Det var kort och koncist. (KD): Jag tackar så mycket för nyttiga presentationer. en fråga som egentligen har sin grund i det pm som skickade ut, så det blir en fråga till . Den gäller grundutbildningen, som ska ligga till grund för en eventuell forskarkarriär. Vad anser ni om storleken på ersättnings- beloppen för olika ämnen inom den högre utbildningen? Är den tillräcklig för att skapa den kvalitet som vi önskar? , : Det vill vi nog inte gå in och peta i. Vi tycker nog att det ska vara lärosätena själva som får avgöra den frågan. (M): Jag tackar för alla inspel . Det har varit en del nytt och en del bekräftelser, men allting har varit matnyttigt. fråga riktad till från LIF. I det pm ni skickade in på förhand lyfter ni fram behovet av att kunna rekrytera utländska experter för att stärka Kan du utveckla det lite grann? Hurdana ser egentligen hind- ren och utmaningarna ut , och hur behöver vi tackla de frågorna i forsk- , LIF – de forskande läkemedelsföretagen: Det handlar till stor del om att skapa miljöer dit forskare vill komma. Men det handlar även om företagens möjligheter vad gäller skattelättnader, kanske framför allt den STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN möjliga längden på skattelättnaderna, men även nivåerna. Det kan finnas personer med lägre lönenivåer där man också har behov av att ha de här skattelättnaderna. i (C): Jag tackar för alla kloka inspel av olika slag. Det är väldigt svårt att välja ut vem man ska ställa frågan till, men jag skulle vilja ställa den till kopplat till det hon tog upp om digitalisering. Vi pratar om mobilitet, kvalitet och digitalisering. Frågan är nu vad vi behöver göra, vad vi behöver tillskjuta i något slags samlad strategi för att politik, akademi och näringsliv på något sätt ska få möjligheter att återta en mer framskjuten position. I vissa fall säger man att vi tappar mark. Vi är snabbt på när det gäller olika typer av digitaliseringssatsningar, men vi har gått tillbaka. Du berörde detta lite grann i ditt anförande, och jag skulle gärna höra till om det. , och kompetensutveckling, : Digitaliseringen ingår i väldigt många olika verksamheter inom forskningen. Vi kan se från våra satsningar att företagen själva har tagit upp detta. Det har också genomsyrat forskningsmiljöernas sätt att arbeta med utveckling. För de lärosäten som vi arbetar med, vilket framför allt är högskolorna och de nya universiteten, var it när digitaliseringen var ung en viktig beståndsdel i utvecklingen av forskning och undervisning. Därför har det varit en viktig faktor för dem när de har fått möjligheter till examinationsrätter inom forskningen. Något som jag också tog upp gällande digitaliseringen är att man kan bedriva utbildning på nätet. Jag vet inte om det var det som tänkte på också. Här tycker jag att vi har tappat bort en radda år på ett mycket märkligt sätt; har alltid legat långt framme i detta förut. Man borde ha en agenda för detta, och jag skulle tippa att alla lärosäten välkomnar denna möjlighet att utveckla utbildning på nätet. Då tänker jag inte bara på grundutbildning, utan även på specialiserade utbildningar. Det borde också vara ett starkt intresse både för näringslivet och för arbetsmarknadens övriga parter, då vi behöver skapa förutsättningar för livslångt lärande. Detta ser jag nog som den främsta möjligheten för regeringen och Alliansen att göra en insats i propositionen. Det här har vi saknat . , , SSF: Inom ICT ser vi, beträffande jämställdhetsaspekten, att det finns väldigt få kvinnor i de kontingenter som kan söka pengar. Som var inne på måste vi uppmuntra fler kvinnor att göra karriär inom it. Det är 20–80, och det kan vara 10–90 inom vissa miljöer. Det är inte hållbart. (S): Jag har en fråga till från , som lyfte fram utmaningen med att unga män ”droppar” från högre utbildning. Jag skulle vilja lägga till utmaningen med att unga män oftast är de som stannar kvar på STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN hemorten och inte vill flytta någonstans för att genomgå högre utbildning. tänker kring de två utmaningarna tillsammans? , : Det där är kanske egentligen samma fråga. par från universitet, gymnasium och grundskola tror jag beror på att grund- skola och gymnasium inte klarar av sitt kompenserande uppdrag. tydligt att det är killar från studieovana hem som det här berör starkt. nästan inte kvar några arbeten att gå till om man inte har åtminstone Det finns fler lokala arbeten som normalt sett är kvinn- liga, och killarna tar inte dem. Det finns olika sätt att se på det här. naturligtvis se till att det är färre som droppar ut och fler som går vidare, se till att vi hittar alla talanger. Men vi måste nog också faktiskt få killarna att förstå att de måste ta den typ av jobb som killar traditionellt sett inte tar, för det är de jobben som finns om man inte vill läsa vidare. (S): Jag sitter i trafikutskottet, och där är vi väldigt bero- ende av forskning. Både när vi ska sätta upp mål att uppnå och när vi ska följa upp hur det gått att uppnå målen är forskningen väldigt viktig för oss. vi inför stora utmaningar. Vi tittar på möjligheten till en höghastighetsbana, men det är inte bara fråga om en höghastighetsbana utan om ett samhällspro- jekt långt utöver det. Om vi får till stånd en höghastighetsbana kommer vi kanske att få ett nytt i form av och . självt kommer att växa så att det kanske blir större än dagens . sig innebär ett antal samhällsutmaningar, och vi är i mycket hög grad beroende Vi är inte det enda land i världen som står inför de utmaning- står landsbygden i så fall inför helt nya utmaningar där vi också är beroende av forskningen. Kommer vi i ett internationellt perspektiv att ha god kvalitet på forskning och forskare, och kommer vi att kunna rekrytera i den konkurrens som finns ute i världen? Jag vet inte om vill svara på frågan eller om någon annan med kunskap om rekrytering av forskare vill göra det. Ordföranden: Det är säkert många som tycker att de har perspektiv på detta, men eftersom nämndes får han ordet. , , SUHF: Detta är en oerhört viktig fråga. Min erfarenhet är att de forskningsmiljöer som har en bra kvalitet också har lätt att rekrytera. I de forskningsmiljöer som är lite svagare på universiteten och högskolorna är det svårt att rekrytera. skiljer sig också mellan olika vetenskapsområden. Som jag nämnde tidigare bygger vi nu ut vissa områden kraftigt, och då blir det helt enkelt brist på dis- puterad personal att rekrytera till de områdena. Jag skulle svara både ja och nej på frågan, men kvaliteten i forskningen är den bästa garanten för att attra- hera unga människor till de forskningsområdena. Jag tycker att frågan hänger väl ihop med det som varit temat . STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Ordföranden: Jag tycker att vi tillsammans har klarat av att få en massa inspel men också hålla tiden, och jag tackar så mycket för det. Jag lämnar ordet till utbildningsutskottets vice ordförande , som ska avsluta hearingen. (L): Jag ska avsluta den, men inte sammanfatta den och inte skapa någon syntes. Jag tror att jag talar för de flesta ledamöter, kanske alla, när jag säger att man lyssnar på någon som säger en sak och håller med och sedan lyssnar på någon annan som säger något helt annat och håller med om det också. Det är ett bra tecken på kvalitet i ett seminarium eller en utfrågning att man kan bolla olika idéer och få lite olika inspel och ibland motstånd, ibland samstämmighet. Vi kommer att fundera några månader fram tills forskningspropositionen ska läggas fram. Till vår hjälp kommer vi att ha de stenografiska anteckningar som gjorts . De samlas i en riksdagsskrift som kommer att skickas ut till alla som deltagit, så att ni kan ta del av varandras och era egna inspel. Det har varit en mångfald av inspel, och vi kan väl förvänta oss att några av dem besvaras i forskningspropositionen – en del helt, en del halvt. En del kanske kommer att få vänta till nästa forskningsproposition. Men det finns en bred samsyn i den här salen bland ledamöter och övriga deltagare om att forskning är viktigt för , att ska vara en kunskapsekonomi också framöver och att vi tillsammans måste fatta en del beslut som är strategiskt viktiga. kommer vi att vara överens i politiken, ibland inte. kommer vi att skilja oss mellan olika utskott och ibland mellan olika partier. Men att det finns en gemensam vilja att ska vara ett fortsatt starkt kunskapssamhälle tror jag att vi är ense om. Jag skulle med de orden vilja tacka både ledamöterna från olika utskott och er som kommit hit för en otroligt givande halvdag som jag tror kommer att bli ganska avgörande för de inspel som vi politiker senare kommer att göra inför de forskningsbeslut som ska fattas. Ni kommer att få skriften som sammanfattar det hela, och den kan väl leda vidare till fortsatta samtal kring detta. Stort tack för ! Promemorior från inbjudna myndigheter och organisationer PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA BILAGA PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA BILAGA PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA BILAGA PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA BILAGA PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA BILAGA PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA BILAGA PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA BILAGA PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA BILAGA PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA BILAGA PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA BILAGA PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA BILAGA PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA BILAGA PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA BILAGA PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA BILAGA PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA BILAGA PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA BILAGA PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA BILAGA PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA BILAGA PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER BILAGA BILAGA PROMEMORIOR FRÅN INBJUDNA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av be- slut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen öppna kunskapsseminarium om ar- bete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer hearing om framtidens luftfart – Har vi luft under Offentlig utfrågning med anledning av dom om data- Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss?