rfr · H30WRFR6 · 2016-01-19 00:00:00 — I spåren av finanskrisen pågår en omfattande översyn och förändring av det finansiella regelverket på olika nivåer, både internationellt och i EU. Översynen omfattar också området finansiell stabilitet. Det handlar bl.a. om att se över det förebyggande arbetet och arbetet med krishantering. Ett nytt politikområde – s.k. makrotillsyn – håller på att utvecklas vid sidan av den traditionella finansiella tillsynen som fokuserar på tillståndet i enskilda institut. meddelade att ska ha huvudansvaret för den svenska makrotillsynen och de olika instrumenten inom området. inrättades som en ny myndighet ett finansiellt stabi- BILAGA 1 DIREKTIV FÖR UTVÄRDERING AV PENNINGPOLITIK 2010–2014 Rådet består av företrädare för regeringen, , Riks- Rådet ska träffas regelbundet och vid behov för att diskutera frågor om finansiell stabilitet och behovet av åtgärder för att dels motverka en uppbyggnad av finansiella obalanser, dels hantera en finan- Informationen och diskussionen vid rådets möten ska publiceras sen- ast efter mötena. Syftet med utvärderingen är att granska genomförandet av den svenska penningpolitiken och penningpolitikens resultat –2014. Syftet med utvärderingen är också att analysera vilka erfarenheter till nytta för penningpolitiken som kan dras av finanskrisen. Ett annat syfte är att mot bakgrund av bl.a. finanskrisen vinna ny kunskap på vetenskaplig grund om penningpolitikens ramverk och utformning. Kunskaperna och utvärderingen ska ges allmän spridning. Utvärderingen bör bedrivas efter följande riktlinjer. Penningpolitiken 2010–2014 •Utvärderarna ska analysera om penningpolitiken varit väl avvägd och uppnått sitt mål –2014. •Den höga skuldsättningen i hushållssektorn och risken för framtida finansiell instabilitet har spelat en viktig roll vid riksbanksdirektionens räntebeslut . Utvärderarna ska bedöma direktionens beslut att väga in riskerna med hög skuldsättning i räntebesluten. Utvärderarna ska också bedöma hur väl lyckats med att kommunicera till marknader och allmänhet varför och på vilket sätt man valt att ta hänsyn till den höga skuldsättningen i räntebesluten. •Utvärderarna ska utifrån internationella erfarenheter och den senaste akademiska forskningen diskutera om, hur och i vilken utsträckning en centralbank ska ta hänsyn till finansiell stabilitet och risker med hög skuldsättning vid utformningen av penningpolitiken. •Sedan hösten 2013 ligger huvuddelen av det operativa ansvaret för den s.k. makrotillsynen och makrotillsynsverktygen hos , med återkommande samråd i det finansiella stabilitetsrådet. Utvärderarna ska diskutera hur denna ansvarsfördelning påverkar , penningpolitikens roll och utformning. •Riksbanken är en av viktigaste myndigheter. Direktionen i har under en stor del av utvärderingsperioden haft delade meningar om hur penningpolitiken borde ha utformats. Utvärderarna ska bedöma om DIREKTIV FÖR UTVÄRDERING AV PENNINGPOLITIK 2010–2014 BILAGA 1 diskussions- och arbetsklimatet i och direktionen har varit öppet och konstruktivt . •Efter finanskrisen har det bl.a. uppstått en debatt om inflationsmålspolitiken och utrymmet för penningpolitik. Utvärderarna ska utifrån det perspektivet granska och analysera det svenska inflationsmålets utformning. •Riksbanken bedriver en s.k. flexibel inflationsmålspolitik. Enligt innebär det att banken även strävar efter att stabilisera produktionen och sysselsättningen i samhället runt långsiktigt hållbara utvecklingsbanor, utan att åsidosätta inflationsmålet. Utvärderarna ska granska och analysera utformningen av dessa s.k. sekundära mål. Finns det anledning att vidareutveckla eller konkretisera den flexibla inflationsmålspolitiken för att göra penningpolitiken mer effektiv och öka möjligheterna att utvärdera politiken? •Utvärderarna ska granska prognosverksamhet. •I den granskningen ska särskild vikt läggas vid inflationsprognoserna. Ut- värderarna ska granska utfallet av inflationsprognoserna och analysera och bedöma metodik för att prognostisera inflationen. •Utvärderarna ska ge förslag till förändringar och förbättringar inom de utvärderade områdena. Det gäller även eventuella förslag till ändringar i riksbankslagen eller annan relevant lagstiftning. •Utvärderingen ska redovisas i form av en skriftlig rapport. •Eftersom utvärderingen ska ges allmän spridning ska utvärderarna skriva rapporten på ett begripligt och strukturerat sätt. •Utvärderingen ska senast påbörjas vid inledningen av 2015. •Utvärderarna ska ha tillgång till en kansliresurs på halvtid. Resursen ska vara placerad vid finansutskottets kansli och ska bistå utvärderarna med eventuella mindre översättningar och information och underlag som utvärderarna anser sig behöva för att kunna genomföra utvärderingen. •En halvtidsrapport om hur arbetet går ska skickas till finansutskottets kansli . •Den färdiga utvärderingen ska överlämnas i skriftlig och elektronisk form till finansutskottet . Utvärderingen ska därefter översättas och sedan publiceras i rapportform för allmän spridning. BILAGA 1 DIREKTIV FÖR UTVÄRDERING AV PENNINGPOLITIK 2010–2014 • Utvärderingen kommer att behandlas av finansutskottet och un- Utvärderarna ska efter överlämnandet till finansutskottet vara beredda att delta i presskonferenser om utvärderingen och en offentlig ut- frågning om utvärderingens resultat. Viktiga händelser inom svensk penningpolitik 2010–2015 med andra centralbanker bekräftar att den tillfälliga likviditetswapen med Federal Reserve löper ut . upphör med lån på tolv månaders löptid men fortsätter att erbjuda lån på tre och sex månaders löptid med rörlig ränta. Lånen fortsätter erbjudas till de penningpolitiska motparterna, men till en något högre ränta . direktion beslutar att tillsätta en utredning om risker på den svenska bostadsmarknaden. direktion beslutar att lämna reporäntan oförändrad på . Reporäntebanan revideras så att höjningar inleds än enligt tidigare bedömningar, medan prognosen på justeras ned något. direktion beslutar att lämna reporäntan oförändrad på och reporäntebanan som i februariprognosen. upphör med lån på både tre och sex månaders löptid men ersätter dessa med lån på 28 dagars löptid med rörlig ränta. direktion beslutar att ta bort toleransintervallet (+/– ) vid preciseringen av inflationsmålet. En uppdatering av , som beskriver penningpolitiska mål och strategi, publiceras. direktion beslutar att höja reporäntan till . Reporäntebanan på justeras ned. direktion beslutar att höja priset på lån i svenska kronor med 28 dagars löptid. Påslaget utöver den genomsnittliga reporäntan höjs till . direktion beslutar att höja räntan till . Reporäntebanan lämnas på samma nivå som . direktion beslutar att höja reporäntan till . Reporäntebanan justeras ned. BILAGA 2 VIKTIGA HÄNDELSER INOM SVENSK PENNINGPOLITIK 2010–2015 ordnar workshoppen om ”Housing markets, monetary policy and financial stability” för inbjudna deltagare och talare. Workshoppen är en del av den pågående utredningen om risker på den svenska bostadsmarknaden. direktion beslutar att höja reporäntan till . Reporäntebanan lämnas i det närmaste oförändrad. utfärdar riktlinjer för bolån. Enligt dessa riktlinjer ska nya bolånetagare amortera ned sina bolån till av bostadens marknadsvärde. direktion beslutar att höja reporäntan till . Reporäntebanan justeras upp. utredning om risker på den svenska bostadsmarknaden () publiceras. direktion beslutar att höja reporäntan till . Reporäntebanan lämnas oförändrad. direktion beslutar att höja reporäntan till . Reporäntebanan lämnas oförändrad. direktion beslutar att lämna reporäntan oförändrad på . Reporäntebanan justeras ned. , och förordar att kapitaltäckningskravet för de fyra stora svenska bankgrupperna ska vara av de riskvägda tillgångarna i så kallat kärnprimärkapital från , och från . Nivåerna inkluderar en kapitalkonserveringsbuffert på men inte någon kontracyklisk kapitalbuffert. Det svenska förslaget går längre än III, både när det gäller nivån på och tidpunkten för införandet. direktion beslutar att sänka reporäntan till . och inrättar ett samverkansråd för makrotillsyn, som ett forum där bedömningar av risker och frågor om makrotillsyn diskuteras gemensamt. direktion beslutar att sänka reporäntan till . Reporäntebanan justeras ned. direktion beslutar att låna motsvarande i utländsk valuta via Riksgälden för att återställa nivån på valutareserven. VIKTIGA HÄNDELSER INOM SVENSK PENNINGPOLITIK 2010–2015 BILAGA 2 direktion beslutar att lämna reporäntan oförändrad på . Reporäntebanan lämnas oförändrad. direktion beslutar att upprätta en värdepappersportfölj om , med syftet att se till att det finns nödvändiga system, avtal och kunskaper på plats om det skulle bli nödvändigt att snabbt vidta extraordinära åtgärder. direktion beslutar att lämna reporäntan oförändrad på . Reporäntebanan justeras ned. direktion beslutar att sänka reporäntan till . Reporäntebanan justeras ned. direktion beslutar att begränsa vilka typer av värdepapper som kan utgöra säkerheter för krediter som lämnas av . direktion beslutar att lämna reporäntan oförändrad på . Reporäntebanan justeras ned. publicerar en utredning om den svenska referensräntan Stibor. Även om det inte finns några tecken på manipulation av Stibor rekommenderar att Stibor reformeras för att åtgärda några brister i ramverket. direktion beslutar att förstärka valutareserven med motsvarande . direktion beslutar att sänka reporäntan till . Reporäntebanan justeras ned. redovisar resultatet av delar av sitt arbete. Tyngdpunkten ligger på att förebygga finansiella kriser och på hanteringen av likviditetsstörningar. Kommittén föreslår ett makrotillsynsråd för kunskapsutveckling, analys och policydiskussion och en ny uppdragsbeskrivning för för dess arbete med det finansiella systemets stabilitet. Utredningen om balansräkning offentliggör sina förslag. direktion beslutar att behålla reporäntan på . Reporäntebanan justeras ned marginellt. betalningssystem drabbas av driftsstörningar. För att göra det möjligt för deltagarna i RIX-systemet att slutföra betalningar beslutar att gå över till reservrutiner. direktion beslutar att lämna reporäntan oförändrad på . Reporäntebanan justeras ned. BILAGA 2 VIKTIGA HÄNDELSER INOM SVENSK PENNINGPOLITIK 2010–2015 direktion beslutar att lämna reporäntan oförändrad på . Reporäntebanan lämnas också oförändrad. Regeringen presenterar sitt förslag på hur ansvaret och arbetet kring makrotillsynen ska fördelas och bedrivas i . Ett formellt finansiellt stabilitetsråd kommer att inrättas. Det finansiella stabilitetsrådet ska fungera som ett forum där företrädare för regeringen, , och träffas regelbundet för att diskutera frågor om finansiell stabilitet, behovet av åtgärder för att motverka uppbyggnaden av finansiella obalanser och, i händelse av en finansiell kris, behovet av åtgärder för att hantera en sådan situation. Ordförande vid stabilitetsrådets möten kommer att vara finansmarknadsministern. kommer att ges det huvudsakliga ansvaret för beslut om makrotillsynsåtgärder. direktion beslutar att lämna reporäntan oförändrad på . Reporäntebanan lämnas också oförändrad. skärper sina riktlinjer. Nya bolånetagare bör amortera ned sina bolån till av bostadens marknadsvärde under en 10–. Därutöver ska det i en amorteringsplan framgå hur amortering bör ske vid en belåning . direktion beslutar att lämna reporäntan oförändrad på . Reporäntebanan justeras ned marginellt. reviderar sin kommunikationspolicy , nu med ökat fokus på dialog för att bättre förklara och tydliggöra uppgift och verksamhet. Regeringen beslutar att har ansvaret för att vidta åtgärder för att motverka finansiella obalanser i syfte att stabilisera kreditmarknaden, men med beaktande av åtgärdernas effekt på den ekonomiska utvecklingen. direktion beslutar att sänka reporäntan till . Reporäntebanan justeras ned. Regeringen beslutar att inrätta en kommitté för finansiell stabilitet, som ska bestå av ett råd (finansiellt stabilitetsråd), en beredningsgrupp och ett kansli. direktion beslutar att lämna reporäntan oförändrad på . Reporäntebanan lämnas också oförändrad. skärper sina riktlinjer ytterligare. Nya bolånetagare bör amortera ned sina bolån till av bostadens marknadsvärde under en 10–. Därutöver ska det i en amorteringsplan framgå hur amortering bör ske vid en belåning . VIKTIGA HÄNDELSER INOM SVENSK PENNINGPOLITIK 2010–2015 BILAGA 2 direktion beslutar att lämna reporäntan oförändrad på . Reporäntebanan justeras ned. direktion beslutar att sänka reporäntan till . Reporäntebanan justeras ned påtagligt. lämnar sitt slutbetänkande som fokuserar på hur en bank i kris ska hanteras. direktion beslutar att lämna reporäntan oförändrad på . Reporäntebanan justeras ned marginellt. beslutar om nya riktlinjer enligt vilka nya bolånetagare bör amortera ned sina bolån till av bostadens marknadsvärde. direktion beslutar att sänka reporäntan till noll procent. Reporäntebanan justeras ned påtagligt. Räntan för finjusterande transaktioner sätts till noll procent, från att tidigare ha bestämts som reporäntan +/– 10 räntepunkter. drar tillbaka sin rekommendation om striktare amorteringsregler när beslutar om att undersöka om en sådan överenskommelse mellan långivare är illegal. direktion beslutar att lämna reporäntan oförändrad på noll procent. Reporäntebanan justeras ned. Räntan för finjusterande transaktioner behålls oförändrad på noll procent. direktion beslutar att sänka reporäntan till −0,och justera ned räntebanan något. Räntorna på de finjusterande transaktionerna i räntestyrningssystem återställs till reporäntan +−0,. Direktionen beslutar också om köp av statsobligationer med löptider upp till för . remitterar ett förslag att nya bolån som överstiger av en bostads värde ska omfattas av ett amorteringskrav. direktion beslutar att sänka reporäntan till −0,. Direktionen beslutar också att utöka köpen av statsobligationer med , med löptider upp till . Någon ny prognos redovisas inte, men direktionen förväntar sig att reporäntan stiger i en långsammare takt än enligt prognosen . BILAGA 2 VIKTIGA HÄNDELSER INOM SVENSK PENNINGPOLITIK 2010–2015 beslutar att avvakta med att införa amorteringskrav efter att kammarrätten i i sitt remissyttrande ifrågasatt om det finns stöd i lagstiftningen för att införa sådana regler. direktion beslutar att lämna reporäntan oförändrad på –0,och utöka köpen av nominella statsobligationer med ytterligare 40–, med löptider upp till . Reporäntebanan sänks påtagligt jämfört med beslutet . direktion beslutar att sänka reporäntan till –0,och att utöka köpen av statsobligationer med fram . Reporäntan justeras ned. direktion beslutar att lämna reporäntan oförändrad på −0,och fortsätta köpa statsobligationer enligt planen som annonserades . Reporäntebanan lämnas oförändrad. direktion beslutar att lämna reporäntan oförändrad på −0,och utöka köpen av statsobligationer med ytterligare . Reporäntebanan justeras ned så att en första höjning av reporäntan senareläggs jämfört med bedömningen . Källor: Nyheter och pressmeddelanden hämtade från den , , och webbplatser. Viktiga händelser inom svensk finansiell stabilitetspolitik 2010–2015 Bolånetak (LTV) Nya lån bör inte överstiga av bo- Tillfälligt golv för diskonteringsräntan vid be- räkning av försäkringstekniska avsättningar Likviditetstäckningsgrad > i USD, EUR och totalt. Införandet av ett riskviktsgolv på för svenska bolån, tillämpas på banker som an- vänder interna riskmodeller (IRK). Individuellt anpassade amorteringsplaner – en rekommendation till bankerna. Nya föreskrifter om en diskonteringsränta som är anpassad till Solvens II. (främst livbolag) Kortare övergångsperiod för införandet av en Kortare övergångsperiod för införandet av BILAGA 3 VIKTIGA HÄNDELSER INOM SVENSK FINANSIELL STABILITETSPOLITIK 2010–2015 De fyra svenska storbankerna är föremål för ett kapitalkravstillägg inom Pelare 2 på . Riskviktsgolv på (höjt från tidigare ) för svenska bolån, tillämpade på ban- ker som använder interna riskmodeller (IRK). Erkännande av skärpta modellkrav införda av norska Finanstilsynet för bolån utgivna av Finanstilsynet begärde att FI för svenska företag som är verksamma på den norska bolånemarknaden ska tillämpa de skärpta krav på riskvikterna för norska bolån som Finanstilsynet har infört för norska före- De fyra svenska storbankerna är föremål för en systemriskbuffert på . alla exponeringar på konsoliderad basis. Aktivering av den kontracykliska kapitalbuf- ferten och fastställande av buffertvärdet på Behåller buffertvärdet för den kontracykliska Nya bolån med en belåningsgrad på över ska amorteras ned med av det belåningsgrad ska amorteras ned med till dess att belånings- Stoppad (8) Behåller buffertvärdet för den kontracykliska 16 mar 2015 17 mar 2016 VIKTIGA HÄNDELSER INOM SVENSK FINANSIELL STABILITETSPOLITIK 2010–2015 BILAGA 3 Beslut om att höja det kontracykliska kapital- Beslut om att identifiera som ett globalt systemviktigt företag (G-SII). fertar för globala (G- identifiering innebär krav på att Nordea ska SII) systemviktiga in- hålla en kapitalbuffert på för globalt Eftersom FI sedan tidi- gare har beslutat att Nordea ska hålla en systemriskbuffert på innebär beslutet inte att Nordeas kapitalkrav påverkas. Beslut om att de fyra företagsgrupperna Nor- dea, , Skandinaviska fertar för övriga (O- () och identi- SII) systemviktiga in- fieras som övriga systemviktiga institut. talbuffertkravet som följer av identifieringen av O–SII och som består av kärnprimärkapital ska vara på gruppnivå. Eftersom FI har beslutat att bankerna ska hålla en systemriskbuffert på innebär beslutet inte att bankernas kapitalkrav påverkas. (1)Förannonserad . (2)Förannonserad . (3)Avaktiverad i samband med att nya föreskrifter om diskonteringsräntan meddelades . (4)Förannonserad och uppdaterad . (5)Förannonserad . (6)Förannonserad . (7)Förannonserad . (8)I avvaktan på ett klargörande av legala mandat att införa åtgärden. Källa: , opublicerad sammanställning. Personer och organisationer som intervjuats av utvärderarna , chef för avdelningen för penningpolitik , biträdande chef för avdelningen för penningpolitik Beechey, biträdande chef för avdelningen för marknader , biträdande chef för avdelningen för finansiell stabilitet , vice ordförande , ledamot , ledamot , ledamot , ledamot , kanslichef , chef för avdelningen för marknader , chef för avdelningen för finansiell stabilitet , biträdande chef för avdelningen för penningpolitik , biträdande chef för avdelningen för penningpolitik , chef för direktionssekretariatet •Johan , ordförande för 2006–2014 •Boverket, privata banker, fackföreningar och arbetsgivarorganisationer , prognoschef, , chef för , , chefsekonom, , chefsekonom, , chefsekonom, , analytiker, , chefsekonom, , chefsanalytiker, Nordea , chefsekonom, () , chefsekonom, , senioranalytiker, Evidens •Riksbanksfullmäktiges presidium , ordförande , vice ordförande PERSONER OCH ORGANISATIONER SOM INTERVJUATS AV UTVÄRDERARNA BILAGA 4 •Kerstin af Jochnick, förste vice riksbankschef •Henry , vice riksbankschef •Cecilia Skingsley, vice riksbankschef •Per , vice riksbankschef •Martin Noréus, vikarierande generaldirektör, •Henrik Braconier, chefsekonom, •Karolina , vice riksbankschef från 2009-03-15 till •Martin Flodén, vice riksbankschef •Lars , vice riksbankschef från 2007-05-21 till •Svante , förste vice riksbankschef från 2006-01-01 till •Assar , professor emeritus vid (), •Torsten , professor vid (), •Lars Calmfors, professor emeritus vid (), •Harry Flam, professor emeritus vid (), •Stefan Ingves, riksbankschef •Lars , professor emeritus vid för finansvetenskap, (videokonferens) •Martin , generaldirektör för från 2009-01- 15 till •Barbro Wickman-Parak, vice riksbankschef från 2007-05-21 till 2013-05- 20 •Lars , vice riksbankschef från 1999-01-01 till •Jörgen och , revisionsdirektörer vid •Mikael Åsell och , finansutskottets kansli , chef för prognosenheten på avdelningen för penningpolitik , biträdande chef för avdelningen för penningpolitik , forskningsenheten på avdelningen för penningpolitik 1 Rapporten finns att läsa på 44DD-98DB-5E81326417AB. 2 Rapporten finns att läsa på 4790-BB08-CE08FB0CE1B1. 3 Finanskrisen kan sägas ha inletts då finansiella institutioner drabbades av likviditetsbrist och finansieringssvårigheter. I länder som anses krisen ofta ha inletts i och med konkurs som gjorde det uppenbart att det var en global finanskris under uppsegling. 4 Högst tre reservationer kan göras under ett och samma möte, och med sex möten betyder det att högst 18 reservationer kan göras . 5 utarbetas det en penningpolitisk rapport (med ett nytt format) för varje ordinarie möte. 6 och , ”Beslutsprocessen – hur går det till när direktion ska bestämma om reporäntan”, Ekonomiska kommentarer, , nr 1, 2009. 7 och , ”En utvärdering av omvärldsprognoser”, Ekonomiska kommentarer, , nr 14, 2015, . 8 Prognosjämförelsen avser helårsprognoser gjorda upp till före realiserat utfall, mätt som årsgenomsnitt av årlig procentuell förändring, för perioden –2014. Helårsprognoserna utvärderas mot första tillgängliga utfall. 9 , ”Den senaste tidens inflationsutfall och prognoser”, Ekonomiska kommentarer, , nr 4, 2015, . 10Biaserna i tabell 3 beräknas utifrån prognosfel definierade som prognos minus utfall, medan biaserna i diagram 11 och 16–18 beräknas utifrån prognosfel definierade som utfall minus prognos. Samma uppåtbias kommer därför att ha olika tecken. 11Goodhart och Rochet förde fram en liknande synpunkt i sin utvärdering. 12I 4 kap. 6 § anges till exempel att ”[f]ullmäktige och direktionen får inte sammanträda på ett område som är ockuperat av främmande makt”. Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av be- slut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen öppna kunskapsseminarium om ar- bete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer hearing om framtidens luftfart – Har vi luft under Offentlig utfrågning med anledning av dom om data- Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas