eunbil · H40N45A7BE · 2016-10-11 00:00:00 — M2016/02144/I Rådets möte (miljö- och klimatministrarna) (Ev.) godkännande av A-punkter A-punktslistan är ännu inte känd. (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) (Ev.) godkännande av A punkter A-punktslistan är ännu inte känd. Sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem a) Förslag till och rådets förordning om bindande årliga minskningar av medlemsstaternas växthusgasutsläpp –2030 för att skapa en motståndskraftig energiunion och fullgöra åtagandena enligt samt om ändring av och rådets förordning (EU) nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och annan information som är relevant för klimatförändringen (första behandlingen) b) Förslag till och rådets förordning om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken och om ändring av och rådets förordning nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen (första behandlingen) Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har för avsikt att miljörådet ska hålla en riktlinjedebatt om kommissionens förslag till en ansvarsfördelningsförordning (ESR) samt förslag till inkluderande av sektorn markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) i EU:s klimat- och energiramverk till 2030. Europeiska rådets slutsatser fastställer att utsläppen av växthusgaser ska minskas med inom EU jämfört med . Utsläppsmålet ska nås genom reviderade mål i EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) och för de sektorer som inte omfattas av handelssystemet. Rådsslutsatserna fastslår dessutom att regelverket för att inkludera LULUCF ska fastställas . presenterade kommissionen ett förslag till förordning om en ansvarsfördelning (ESR) mellan medlemsländerna för utsläppsminskningar i de sektorer som inte omfattas av EU ETS för samt ett förslag till förordning som inkluderar LULUCF som en separat del i för klimat och energi till 2030. Förslaget till ESR innehåller förutom utsläppsminskningsmål till 2030 även flexibilitetsmekanismer. Förslaget om LULUCF innebär att sektorn inkluderas som en separat del i ramverket men med viss flexibilitet till övriga sektorer som inte omfattas av EU ETS. Utgångspunkten i förslaget till LULUCF-förordning är att nettoupptagen i sektorn i varje medlemsstat inte får minska, eller i de fall nettoutsläpp för sektorn redovisas, att nettoutsläppen inte får öka. Förslaget innehåller även regler för hur förändrade utsläpp och upptag bokförs och olika typer av flexibilitetsmekanismer. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar att kommissionen har lagt fram ett förslag till ansvarsfördelning för . Alla medlemsländer behöver bidra genom att ta på sig ambitiösa mål i ansvarsfördelningen. är berett att ta ansvar och visa hög ambition i arbetet för de utsläppsminskningar som krävs för att mål ska uppnås. välkomnar förslaget att inkludera LULUCF i EU:s klimat- och energiramverk till 2030 men betonar att det måste ske på ett sådant sätt att ambitionsnivån i ramverket inte minskas. Regelverket för LULUCF-sektorn måste också utformas så att det inte hindrar möjligheter till en långsiktigt ökad och hållbar produktion av bioenergi, livsmedel och fossilsnåla material från jord- och skogsbruket eller insatser för biologisk mångfald. anser att viss flexibilitet behövs men den får inte utformas så att vissa medlemsländer inte behöver genomföra de åtgärder och den omställning som krävs. Utformningen av flexibiliteterna måste också upprätthålla systemets faktiska ambitionsnivå och miljömässiga integritet. vill se en starkare formulering av översynsklausulen i förordningsförslagen. EU ska öka sin ambitionsnivå till 2030 om mål ska nås. EU ska delta fullt ut i femåriga ambitionscykler och därför behöver översynsklausulen vara tydlig med att inklusive dess mål beaktas fullt ut i det fortsatta genomförandet av 2030-ramverket för klimat och energi. Översynsklausulen behöver därmed också inkludera den facilitativa dialogen under som ska äga rum 2018. Översynsklausulen kan därför inte begränsas till endast tiden . betonar vikten av robusta, rättvisande och transparanta bokföringsregler för LULUCF-sektorn för att upprätthålla ramverkets trovärdighet. anser att regelverket bör understödja åtgärder som långsiktigt ger hög klimatnytta, där minskad användning av fossila råvaror är en central del, före lösningar som ger bokförda utsläppsminskningar på kort sikt. ställer sig positiv till en gemensam process inklusive vägledning och teknisk granskning för hur medlemsstaternas referensnivåer för skogsbruk sätts, för att skapa en transparent och trovärdig process. värnar det nationella självbestämmandet i skogsfrågor. Det är viktigt att medlemsländerna själva beslutar om sina referensnivåer för skogsbruk. Det måste säkerställas att referensnivåerna fastställs i enlighet med de gemensamma krav och principer som ska gälla för alla medlemsstater för att säkra den miljömässiga integriteten. Förslagen har inte tidigare behandlats i . Utkast till rådets slutsatser om konventionen om biologisk mångfald Förberedelser inför det 13:e mötet i partskonferensen (COP 13) för konventionen om biologisk mångfald (, , den 4–) Förberedelser inför det åttonde mötet i partskonferensen för konventionen om biologisk mångfald i dess egenskap av möte mellan parterna i Cartagenaprotokollet om biosäkerhet (COP-MOP 8) (, , den 4–) Förberedelser inför det andra mötet i partskonferensen för konventionen om biologisk mångfald i dess egenskap av möte mellan parterna i Nagoyaprotokollet (COP-MOP 2) (, , den 4–) Avsikten med behandling i rådet Rådet förväntas anta rådsslutsatser om EU:s förhandlingsmandat inför och dess två protokoll. Partsmöten för konventionen för biologisk mångfald (CBD) och dess två protokoll hålls parallellt i . Rådsslutsatserna är EU:s förhandlingsmandat inför partsmöten med konventionen och dess två protokoll. Slutsatserna är uppdelade i tre delar, del ett handlar om COP 13, del två handlar om Cartagenaprotokollets partsmöte och del tre handlar om Nagoyaprotokollets partsmöte. En gemensam del hanterar frågor som berör både konventionen och protokollen. Målen för arbetet inom konventionen för biologisk mångfald är att bevara och hållbart nyttja den biologiska mångfalden och att nyttan av att använda genetiska resurser ska fördelas rättvist. Rådsslutsatserna går igenom de stora områdena som kommer att diskuteras på CBDs partsmöte (COP 13). Det inkluderar framsteg i arbetet med den strategiska planen, sektorsintegrering av biologisk mångfald, koppling till klimatförändringar, arbetet med skyddade områden och ekosystemrestaurering, marin biologisk mångfald, invasiva främmande arter och frågor som rör traditionell och lokal kunskap. Horisontella frågor som rör både konventionen och dess två protokoll är syntetisk biologi, kapacitetsuppbyggnad och frågor som rör budgeten. Cartagenaprotokollet om biosäkerhet vid gränsöverskridande transporter av levande genetiskt modifierade organismer (LMO) reglerar hantering av LMO:s på global nivå vilket underlättar för både forskning och industri. Protokollet ger parterna till protokollet en rättslig grund för att själva avgöra om levande modifierade organismer ska få föras in i landet eller inte. Rådsslutsatserna utgör EU:s förhandlingsmandat inför Cartagenaprotokollets partsmöte (COP-MOP 8). EU framhåller bland annat vikten av ett effektivt genomförande av protokollet och uppmuntrar parterna att lämna in den tredje nationella genomföranderapporten. EU understryker vidare betydelsen av miljöriskbedömningar när beslut avseende levande GMOs tas samt uppmuntrar parterna att överväga fortsatt arbete avseende socioekonomiska överväganden. Nagoyaprotokollet om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning är ett tilläggsprotokoll till konventionen om biologisk mångfald. Det syftar bland annat till att genomföra målet om rättvis och skälig fördelning av den nytta som uppstår vid användning av genetiska resurser. Rådsslutsatserna utgör även ett mandat för Nagoyaprotokollets partsmöte (COP-MOP 2) där EU bland annat uppmanar alla parter att ratificera protokollet och arbeta för dess genomförande. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att bör stödja de föreslagna rådsslutsatserna som enligt regeringens uppfattning kommer fungera som en bra grund för förhandlingarna vid partsmöten för CBD och dess protokoll. Regeringen anser att förslaget till rådsslutsatser tillgodoser de svenska prioriteringarna inför . har bland annat fått gehör för att lyfta fram vikten av att genomföra CBD:s strategiska plan, vikten av bra beslut om integrering av biologisk mångfald i berörda sektorer samt bra skrivningar om ekosystems värde, vikten av bra förutsättningar för arbetet inklusive näringslivets deltagande. Vidare har fått gehör för att lyfta fram vikten av jämställdhet samt vikten av att fasa ut subsidier som är skadliga för den biologiska mångfalden. har också bidragit till balanserade rådsslutsatser ifråga om syntetisk biologi. Den pågående diskussionen om syntetisk biologi syftar till att stödja fortsatt arbete med att klargöra avgränsningar för begreppet och dess relation till arbetet under Cartagenaprotokollet och Nagoyaprotokollet. Det kan förväntas vid rådsmötet en fortsatt diskussion avseende texten om syntetisk biologi, där några medlemsländer vill förstärka och andra vill försvaga texten. Regeringen anser dock att ordförandeskapets förslag kan stödjas och anser generellt att paragraferna inte ska bli för detaljerade. Eftersom definitionen av syntetisk biologi är fortsatt under diskussion är det viktigt att inte låsa in sig i detaljer eller förstärka texten i detta avsnitt. Regeringen anser vidare att tidigare CBD-beslut om att använda begreppet ”urfolk och lokala samhällen” i CBD-beslut och CBD-dokument ska följas. Regeringen stödjer därför även rekommendationerna till partsmötena för Cartagenaprotokollet och Nagoyaprokollet om att använda ”urfolk och lokala samhällen” i kommande beslut och dokument. Regeringen anser att förslaget till rådsslutsatser avseende Cartagenaprotokollet tillgodoser den svenska strävan att fortsatt ha bra system för kontroll, spårbarhet och märkning av levande GMO:s. Vad gäller Nagoyaprotokollet ger rådsslutsatserna en bra grund för diskussionerna på partsmötet. I rådsslutsatserna betonas vikten av att alla parter ratificerar protokollet. Förslaget har inte tidigare behandlats i . Utkast till rådets slutsatser om hållbar vattenförvaltning Avsikten med behandlingen i rådet Rådet förväntas anta rådsslutsatser om hållbar vattenförvaltning. Utkastet till rådsslutsatser är en uppföljning på den konferens som arrangerades av det slovakiska ordförandeskapet i samband med det informella klimat- och miljöministermötet i . Vid mötet diskuterades utmaningar för vattenförvaltningen i ljuset av klimatförändringar, i synnerhet vad gäller vattenbrist och torka. Ett klargörande av vilka gemensamma mål och vilka de gemensamma principerna på EU-nivå ska vara efterlystes. Rådsslutsatserna syftar främst till att klargöra mål och principer för hållbar vattenförvaltning på en övergripande EU-nivå. I utkastet slås fast att situationer med vattenbrist och torka i EU påverkas både av en ökad efterfrågan på vatten och av pågående klimatförändringar. I utkastet till rådsslutsatser betonas vikten av att minska vattenförbrukningen i EU och medlemsstaterna uppmanas att vidta åtgärder för att uppnå en hållbar och effektiv vattenanvändning. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att kan ställa sig bakom rådsslutsatserna om hållbar vattenförvaltning. har i förhandlingarna drivit och fått gehör för att en hållbar vattenförvaltning bygger på en integrerad förvaltning där många olika intressen berörs och där alla behöver ta ansvar. har vidare framhållit att förutsättningarna för att nå EU:s vattenpolitiska mål skiljer sig åt mellan länderna, och att rådsslutsatserna därför ska innehålla robusta och flexibla skrivningar som möjliggör för länder med olika förutsättningar att nå målen. Förslaget har inte tidigare behandlats i . a) 28:e partsmötet (MOP28) för Montrealprotokollet om ämnen som Information från ordförandeskapet och kommissionen Ordförandeskapet och kommissionen avser informera om det 28:e partsmötet för Montrealprotokollet som äger rum i () . b) Meddelande om utfasning av fossila bränslen i transportstrategin Kommissionen avser informera om meddelandet om en europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet. presenterades kommissionens meddelande om en europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet. I strategin redogör kommissionen i samlad form för de åtgärder och initiativ som man anser är nödvändiga för att uppnå utsläppssnål rörlighet i EU. Strategin fokuserar på 1) högre effektivitet i transportsystemen, 2) utsläppssnåla energialternativ för transporter och 3) fordon med låga eller inga utsläpp. Meddelandet åtföljs av en handlingsplan med åtgärder som kommissionen avser genomföra. c) 17:e mötet i partskonferensen (COP 17) för konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) (, , den 24 september−5 ) Information från ordförandeskapet och kommissionen Ordförandeskapet och kommissionen avser informera om det 17 partsmötet för som ägde rum i () ). d) 39:e Icao-församlingen (, , den 27 september−7 ) Kommissionen avser informera om det 19:e mötet i generalförsamling i () som ägde rum 2016. e) Outnyttjade medel från finansieringsprogrammet NER300 Information från den cypriotiska delegationen avser presentera ett ändringsförslag gällande finansiering för demonstrationsprojekt under NER300-programmet. NER300-programmet ger finansiering för kommersiella demonstrationsprojekt för förnybar energi samt miljösäker avskiljning och geologisk lagring av koldioxid (CCS). NER300-programmet finanseras av intäkter från försäljningen av utsläppsrätter inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. anser att regler för finansiering av beviljade projekt under NER300-programmet bör ändras. förslag innebär att projekt som redan tilldelats finansiering under NER300-programmet bör kunna få mer finansiering. Under nuvarande regelverk för NER300-programmet får beviljade projekt som redan tilldelats finansiering inte någon extra finansiering. f) Förvaltning av naturresurser, exemplet Białowiezaskogen: återverkningar för Information från den polska delegationen avser informera om skötselplanen för den del av Bialowiezaskogen som ligger i (skogen fortsätter in i ). Bialowiezaskogen är ett världsarvsområde och den del som ligger i är ett Natura 2000-område. Området utgörs av ett av mest värdefulla skogsområden och representerar en typ av skogslandskap som försvunnit i stora delar av . Skogen har mycket höga värden för biologisk mångfald med stor artrikedom och variation på ekosystem. En av mest kända och omtalade ”arträddningsprojekt” har genomförts här genom att vicenten, den europeiska bison, har återintroducerats och skapat en vild population från att tidigare varit utrotad i det vilda. g) Förslag till och rådets direktiv om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar och om ändring av direktiv /35/EG (NEC-direktivet) − lärdomar Information från den polska, rumänska och ungerska delegationen , och önskar lyfta en övrig fråga mot bakgrund av att de anser att det så kallade takdirektivet (om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar) inte är kostnadseffektivt. Dessa länder kritiserar i sin not det underlag som har fördelat utsläppen mellan medlemsländerna och anser att deras utsläppstak är för skarpa. Kriterier för fastställande av hormonstörande ämnen Information från de svenska, danska och nederländska delegationerna (Punkten förväntas läggas till den slutliga dagordningen) avser tillsammans med och samt med stöd av informera om förslagen till kommissionens akter om vetenskapliga kriterier för att fastställa hormonstörande ämnen enligt EU:s lagstiftning om växtskyddsmedelsprodukter respektive biocidprodukter. De båda förslagen diskuteras i expertgrupper under respektive förordning. I det gemensamma underlag som tagits fram inför rådsmötet understryks betydelsen av att fastställa kriterierna för att uppnå målsättningarna i EU:s 7:e miljöhandlingsprogram. Vidare noteras det i underlaget att kritik har riktats mot förslagen för att de inte är i linje med rättsakternas övergripande syfte och går utöver kommissionens mandat att anpassa akterna till teknisk och vetenskaplig utveckling.