rfr · H40WRFR1 · 2016-10-28 00:00:00 — Där kan de samla och förmedla information om trafikflöden, gatljus, tillgång till vatten och el eller att det är dags att tömma soptunnan.291 Stadens invånare kan få information som gör det möjligt för dem att hantera sitt vardagsliv mer effektivt. Till ex- empel kan pendlare få råd om den mest effektiva vägen till arbetet , med hänsyn inte bara till tid, kostnad och väderlek utan också till koldioxidut- släpp.Medborgarnakanisinturgeinformationtillstadenombrottellerbehov av reparationer.292 Sensorer används i självkörande bilar och för att optimera transporter och logistik.293 Smarta fabriker använder sensorer för att spåra och anpassa produktionskedjan.294 Vikanocksåförutseensnabbökningavsensorerochonlinetjänsterihälso- och sjukvården.295 Sensorer övervakar patienterna och förser sjukvården med information.296 Uppkopplade hem förväntas öka snabbt. Utplaceringen av sensorer, och med dem onlinetjänster i hemmet, tros snart ta fart.297 Ericssonlyfterframattdetfinnsettstortintresseföruppkoppladehem.Det kommer att vara möjligt att få meddelanden till mobiltelefonen om tempera- turen i frysen, att tvättmaskinen har gått sönder eller att ett rör sprungit läck. Kanske kommer till och med hus att byggas färdigutrustade med sensorer som reglerar exempelvis luftkvalitet, ljus och temperatur. Hushållsrobotar förvän- tas bli billigare , tack vare molnbaserad artificiell intelli- gens.298 Uppkoppling utanpå och inuti kroppen Sakernas internet kommer också att innebära att internet bärs på kroppen av så kallade ”wearables”.299 Bärbara enheter eller kroppsnära it är enheter som kan bäras på en person och som kan ansluta och kommunicera med internet, antingendirektviaeninbyggdanslutningellerviaenannanenhet(tillexempel en smartmobil). Dessa enheter finns som smarta klockor, glasögon eller klä- der. De kan också vara så kallade heads-up-displayer (så kallade HUDs, ge- nomskinliga displayer som visar data utan att man måste flytta blicken). Ett annat exempel är kuddar och lakan som registrerar sömnmönster. finns ungefär 100 miljoner kroppsnära enheter, och tror att den siffran kom- mer att vara sex gånger större 2020 och stå för av den totala datatrafiken.300 Huawei tror att kroppsnära it kan komma att få särskilt stor betydelse i äldre- och sjukvården.301 Denengelskatermen”internables”syftarpåteknologisombärsinneikrop- pen och somskickar information via internet. Tekniken tros utvecklas och öka i framtiden.302 kan man skjuta in chipp under huden i handen. Genom att hålla upp handen kan man låsa upp sin mobiltelefon, dator eller dörr utan pinkod, lösenord eller passerkort. Tekniken kan också användas för att skicka information om kroppstemperatur, puls och liknande. kommer våra telefoner och datorer att kunna förmedla en förstärkt verklighet (augmented reality), vilket innebär att teknik via internet lägger till olika sorters information när vi upplever vardagen. Augmented reality förstär- kersinnesupplevelsergenomattgrafik,ljud,beröringellerdofterläggstillden fysiska världen.303 Ett exempel är att man skulle kunna hålla upp sin smartmo- bil mot Eiffeltornet och genast får upp information om byggnaden i form av text, bilder och ljud. Eller så utsöndras doften av rosor när du öppnar en födel- sedagshälsning på Facebook. På så sätt förstärks sinnesupplevelser och kogni- Ökad oro för beroende I takt med att internet blir mer lättillgängligt och närvarande ökar oron för att internetanvändningenledertillettberoendesomgördetsvårtattslutaanvända nätet. Andelen svenska internetanvändare som har tyckt attde tillbringat för mycket tid med internet ökar och är . var motsvarande andel . av internetan- vändarna tycker att de ofta eller mycket ofta tillbringar för mycket tid med internet. Nästan hälften av ungdomarna i åldern tycker att de ofta eller mycket ofta tillbringar för mycket tid med internet.304 IIS menar dock att ökningen är förhållandevis blygsam och att det är tvek- samt om känslan av att tillbringa för mycket tid med internet har så mycket att göra med ett beroende. Det är ett tecken på den ökade användningen av internet, särskilt bland ungdomarna. Sambandet mellan den tid som ägnas åt internet och upplevelsen att man ägnar för mycket tid åt internet är mycket starkt. Frågan om man känner sig deppig och orolig utan internet pekar mer mot ettberoende.Andelensomsvararoftaellermycketoftapådessafrågorärdock liten (). I åldern är det dock som ofta eller mycket ofta känner sig deppiga utan internet. Andelen som har försökt begränsa sin användning ökar något, även om IIS påpekar att förändringarna är små. av internetanvändarna har aldrigtänktpådetta,jämfört med90procentför sexår sedan.4procentavalla användare har ofta eller mycket ofta försökt begränsa sin användning utan att lyckas. Andelen som försökt begränsa sig utan att lyckas är något högre bland unga (i åldern ). menar att spridningen av mobiltelefoner kommer att fortsätta och tror att av jordens befolkning eller 5,4 miljarder människor kommer att ha tillgång till en mobiltelefon . Det skulle innebära att fler har tillgång till en mobil än till elektricitet (5,3 miljarder), rinnande vatten (3,5 mil- jarder) eller bilar (2,8 miljarder).305 Andelen ”smarta” enheter kommer att öka ytterligare. utgjorde de en tredjedel av de mobila enheterna, och 2020 förväntas de utgöra två tredje- delar. Smarta enheter tros också stå för av den mobila datatrafiken 2020.306 Allt fler vuxna i väljer att enbart få tillgång till internet via en smart- mobil och att avstå från bredband hemma. Smartmobilernas intåg har gått var andelen 2/3. Höga kostnader uppges vara det viktigaste skälet för att inte Andelen svenskar som har en smartmobil är , och använder internet i mobilen. tillbringas också på internet i mobi- I snitt lägger svenskarna på internet i mobilen under en vecka – det är mer än 2014. Allt fler använder också mobilen för att navigera eller till tjänster som mobilt bank-id och Swish eller som trä- Olika tekniker tros också kunna samarbeta . (seamless handover) innebär att så länge man är uppkopplad via wlan (wifi) ringer man över ip. Om man tappar den kontakten byter telefonen automatiskt – under pågående samtal – över till mobilnätet. tror att funktionen att ringa över wifi (VoWifi) kommer att etableras mer än röstsamtal i 4G-nätet (VoLTE) eller ip-telefonin VoIP. man att VoWifi står för mer än hälften av all mobil ip-telefoni, medan VoLTE och VoIP står för ungefär en fjärdedel var.309 Många pekar på att användningen av mobilt bredband och wifi kommer att dominera över trådbunden uppkoppling.310 Utvecklingen mot ökad mobilitet förväntas fortsätta.311 förutspår att den trådbundna datatrafiken kommer att stå för en tredjedel av alla data 2019 (jämfört 2014). Resten kommer att vara trådlös trafik – kommer att vara mobiltrafik och trafik via wifi.312 tror att den mobila datatrafiken kommer att öka tiofalt och att av alla abonnemang kommer att vara för mobilt bred- band år 2021.313 används smarta mobiler till att lyssna på musik, titta på film, handla, delta i videosamtal, få hjälp med att hitta eller få rekommendationer. Särskilt unga använder sina smartmobiler till många andra saker än att ringa eller sms:a. Många användare förväntar sig också att mobila terminaler kan användas överallt och med andra användare.314 tror att exempelvis efterfrågan på bra uppkoppling medan man pendlar kommer att öka. Pendlare kommer att vilja ta till vara pendlingstiden och antingen använda tiden till arbete, till att få möjlighet att kommunicera eller till att underhålla sig själva.315 I uppgick antalet mobilabonnemang till ungefär 14 miljoner , vilket är samma nivå som 2013 – 2014. Antalet mobila- bonnemang som används för enbart samtalstjänster minskar . I stället ökar framför allt abonnemang med mobilt bredband som tilläggs- tjänst.316 En tydlig utvecklingstrend är att fler vill kunna se videoinnehåll när de själva vill och också på flera olika sorters enheter. Olika strömningstjänster ökar snabbt och väntas fortsätta öka. Dagens unga använder stora mängder ström- made tjänster, såväl film som musik, och de gör det gärna på mobiltelefo- nen.317 ökade filmtittandet på nätet i . var det 70 pro- cent av de svenska internetanvändarna som tittade på film och video på nätet jämfört året innan.318 förutspår en oförminskad tillväxt för det mobila filmtittandet. Det innebär i sådana fall en ökning för mobila filmer med elva gånger mellan 2015 och 2020.319 kan se att fler amerikaner väljer bort kabel- eller satellit-tv. I stället väljer de att ta del av film och tv via nätet eller antenn.320 Den visuella informationen kommer att bli allt viktigare, men den kommer att flytta utanför de vanliga skärmarna – kanske går vi till och med mot ”skärm- ålderns” död. Många användare ser nackdelar med att sitta med en skärm i handen eller att behöva peka på skärmen. Mobilens batteri och laddning upp- fattasocksåsomettproblemavanvändarna.Ericssontrordärförattdetistället kommer att utvecklas artificiell intelligens som utgör ett gränssnitt mellan an- vändaren och tekniken. Den visuella informationen förutspås bli allt mer blan- dad med den fysiska världen som omger oss. I stället för att som titta på bilder av jackor på en klädkedjas webbplats låter du en 3D-bild av dig själv prova jackan online.321 Även pekar på att det traditionella skärmanvändandet kommer att ersättas av nya vanor. menar att vi kommer att ha en växande uppsätt- ning enheter som användarna nyttjar för att få tillgång till applikationer och information eller för att kommunicera och interagera med andra. I den post- mobila världen skiftar fokus från datorer och plattor till den mobila använda- ren som omges av ett nät av hopkopplade anordningar (device mesh) som sträcker sig långt utöver de traditionella mobila enheterna.322 Från appar till smarta agenter Appar är genom sitt enkla gränssnitt mycket användbara när den uppgift som ska lösas är okomplicerad. Men hos de flesta användare är behoven mer kom- plexa, och då är apparna mindre användbara. När användaren måste hoppa mellan och kombinera olika appar har deras fördel gått förlorad. I stället tros utvecklingen gå mot smarta agenter eller virtuella personliga assistenter. Tek- niken kommer att samla information om användarens beteenden och dra slut- satser om innehåll och sammanhang. Utifrån informationsinhämtningen kom- mer enheten att kunna förutse användarens behov, komma med förslag och kanske till och med agera självständigt på användarens vägnar.323 5Gstårförfemtegenerationensmobilnätochbetecknarstandarderbortomden fjärde generationens teknik. 5G förväntas inte innebära någon helt ny radio- teknik eller något nytt stort nätbygge jämfört med och 4G utan handlar i stället om att kombinera olika befintliga och förbättrade tekniker i en gemen- sam standard. 5G förväntas ge högre hastighet, mer kapacitet och kortare svarstider. Det byggs för sakernas internet och inte enbart för samtal, appar och surf. Det in- nebärattdetmåstegåattoptimeranätetföröverföringavettmycketstortantal små datamängder. Det ska också klara riktigt stora hastigheter, kanske upp emot 10 GB/s. Allmänt har det talats om att 5G kommer att börja tas i bruk 2020.324 och säger att de kommer att börja testa 5G 2018. De publika näten kommer dock inte att tas i drift före 2020.325 Mobiloperatörer i har dock börjat prata om en lansering av 5G redan under 2017.326 EUharettprojektförattutveckla,standardiseraochgenomföra5G,Mobile andwirelesscommunicationsEnablersfortheTwenty-twentyInformationSo- ciety (Metis).327 Metis ställer följande krav på 5G: •1 000 gånger större datavolymer per ytenhet •10 till 100 gånger högre datahastighet •10 till 100 gånger fler uppkopplade enheter •10 gånger längre batteritid •5 gånger kortare tidsfördröjning till samma kostnads- och energiförbrukningsnivåer som dagens system.328 Metis har beskrivit ett antal scenarier som speglar de framtida utmaning- arna och som utgör en vägledning för det fortsatta arbetet med 5G-tekniken. 5G ska fokusera på hög överföringshastighet, på mobilt bredband i mycket folktätaområden,påhanteringavettmycketstortantalenhetermedvittskilda krav, på en positiv användarupplevelse för mobila slutanvändare och på nya tillämpningar och användningstillfällen med höga krav på svarstider och till- förlitlighet.329 Kan internet ta slut? Med tanke på den snabba ökningen av data finns det en diskussion om att tek- niken kommer att slå i ett kapacitetstak (internet capacity crunch). Den optiska fiberns överföringskapacitet är inte oändlig. non-linear limit beskriver gränsen för den optiska fiberns överfö- lösningar för att överföra stora mängder information.330 Det finns även andra tekniska begränsningar. En sådan är frekvensutrym- met eftersom det finns ett begränsat antal frekvenser som kan användas till mobiltelefoni och mobilt bredband. Efterfrågan på tillämpningar och tjänster som kräver spektrum ökar. Ett tydligt exempel är användarnas ökade efterfrå- gan på mobila tjänster med hög datakapacitet, vilket kräver mer frekvensut- Efterfrågan på spektrum är därför stor i de frekvensband som är mest lämpliga för mobiltelefoni och trådlöst bredband.331 Ungefär i samband med startade utvecklingen mot att kunna dela personligt innehåll i sociala medier. Runt 2005 inleddes en period som karakteriseradesavtillgångtillmultimedia,e-handelochanvändningavbilder i sociala medier. har denna kommersiella tillväxt fortsatt och do- minerats av delning av personligt innehåll, ofta i mobila enheter.332 Informationsutbytet på internet tros bli helt sammanvävt med det dagliga livet och därmed mer osynligt. Nätet kommer att förändras från att ha varit en plats där vi går in och tittar på klipp till en sömlös del av vardagslivet. Vi kommerinteattkopplaupposseller”kollapåinternet”;vikommerheltenkelt att vara uppkopplade och att kolla.333 menar att olika former av sociala medier kommer att fortsätta ut- vecklas. För sedan kunde vi välja mellan att ringa i mobiltele- fon, mejla och sms:a. kan vi mms:a, mikroblogga, kommunicera i appar, ringamedip-telefoni,ringavideosamtalochskickameddelandensomförsvin- nerdirekt.Detfinnsingenanledningatttroattutvecklingenkommerattstanna där – förmodligen kommer helt nya kommunikationsformer att utvecklas. pekar till exempel på att det finns ett intresse för teknik som förmed- lar beröring eller puls till den man kommunicerar med.334 Om man tittar på dagens svenska ungdomar ser man att de gärna använder många olika sociala nätverk. I de yngre tonåren (12 ) är det tre av fyra som använder ett flertal av de sociala nätverken. Bland de unga får också de bildbaserade nätverken allt större spridning. Populärast är Instagram följt av Snapchat.335 Sociala medier kommer också i ökad utsträckning att sprida information om exempelvis kriser. förutspår att appar eller andra digitala lös- ningar kommer att spela en viktigare roll i nödsituationer. De ser till exempel ett stort intresse för att kunna kontakta SOS Alarm och liknande tjänster via sociala nätverk.336 Det finns dock fortfarande många som inte använder internet och som inte känner sig delaktiga i det nya informationssamhället. Framtill ökade an- delensomkändesigheltochfulltellertillstordeldelaktigaupptill60procent av den svenska befolkningen. har andelen delaktiga legat kring 60 procentförattstigatill65procent2014och2015.337 Enavfyrasvenskaranser sigintevarasärskiltellerallsdatorkunniga.Närahälftenavsvenskarnakänner inte till vad en tweet eller podd är, och en tredjedel vet inte vad hashtag står för.338 Ungefär 650 000 svenskar hade inte tillgång till internet 2015, vilket är 70 000 färre än året innan. 200 000 personer använder inte internet trots att de har tillgång till det, vilket gör att sammanlagt 840 000 svenskar inte använder internet. Av dem som inte har internet uppger två tredjedelar att orsaken är att de inte är intresserade. En fjärdedel anger krånglig teknik som orsak. Funk- tionsnedsättning, för höga kostnader, bristande uppkoppling och tidsbrist är andra anledningar.339 Stora mängder data ger centralisering Mängden data har fördubblats 2005 och förväntas fortsätta göra det. E-handel, sensorer, filmer och sociala medier är exempel på källor som leder till att det skapas mer information och data. Mängden lagrad data tros därför öka exponentiellt i framtiden.340 PSI-direktivet syftar till att göra offentlig information mer tillgänglig och kommer att bidra till att öka mängden tillgängliga data och därmed efterfrågan på bredband.341 Den fysiska och sociala världen kommer att kartläggas med hjälp av taggar, platsuppgifter och olika databaser, och kostnaden för att samla data kommer att bli mycket liten. Utmaningen kommer i stället att vara att hantera dessa stora datamäng- der.342 Eftersom mängden data kommer att öka så snabbt kommer datalag- ringen att centraliseras, till exempel genom att allt mer data läggs i molnet.343 Molnet innebär att hela eller delar av ett nätverks resurser, till exempel lag- ringen av data, flyttas ut på nätet och hanteras av någon annan. Ett företag kan välja att använda molntjänster för att inte behöva ha lika mycket administra- tionskrävandehårdvaraochprogram. 20procentavalladatapasserade molnet 2010. väntas andelen vara 40 procent.344 Tillväxten av molntjänster kommer att öka efterfrågan på bandbredd avse- värt eftersomdet är kapacitetskrävande vad gäller både hastigheten uppströms och nedströms. Omfattande bandbredd kan också i sin tur leda till innovation inom området. Betydelsen av symmetrisk bandbredd ökar också i och med att användarna flyttar data och applikationer till molnet eftersom de därmed be- hövervarauppkoppladenärdebearbetardata.Hastighetenuppströmskommer således att bli en avgörande faktor för användning av molntjänster.345 Handel, betaltjänster och delningsekonomi har nya digitala betalningsmodeller och valutor börjat använ- das, och utvecklingen tros fortsätta.346 ligger i topp bland vad gäller andel smartmobilan- vändare som använder telefonen för att utföra bank- eller finansaktiviteter.347 När det gäller överföring av pengar har Swish, fått ett stort genomslag, inte minstiSverige.32procentavbefolkningenanvändernuSwishoch44procent av smartmobilanvändarna swishar. Två av tre smartmobilanvändare (47 pro- cent av befolkningen) har börjat använda mobilt bank-id.348 tror på en fortsatt utveckling av mobila betaltjänster. Man syftar då inte enbart på själva transaktionen utan också på olika kunderbjudanden, rabattkuponger, biljetter, inköpslistor och kvitton.349 E-handeln utvecklas starkt i . Utvecklingen har medfört att konsu- menterna kräver mer av leverantörerna. Det ska gå snabbt att få sina försän- delser, och det blir allt viktigare för konsumenten att få bestämma mer över exempelvis när och hur en vara levereras.350 Elektronisk kommunikation tros gå hand i hand med det som brukar kallas den nya delningsekonomin. Nya tjänster kommer att utvecklas för att göra det möjligt att använda varandras fordon, bostäder eller verktyg.351 Kanske kommer 3D-skrivare att ersätta varuhandeln genom att kunden kan printa ut varor och reservdelar hemma i stället för att gå till en butikellerbeställaövernätet.352 Utvecklingenför3D-utskrifterharredangjort det möjligt att använda flera olika material, exempelvis nickellegeringar, kol- fiber, glas, läkemedel och biologiska material. I takt med att de praktiska till- lämpningarna för 3D-skrivareutvidgas till fler sektorer drivs efterfråganytter- ligare. tror att marknaden för 3D-skrivare kommer att ha en tillväxt på fram till 2018.353 som den underliggande tekniken tros bli mindre synlig ställs allt högre krav på säkerhet, integritet och tillförlitlighet.Ju mer data som befinner sig på nätet till följd av sakernas internet, molntjänster och ökad rörlighet, desto större behov av säkra och effektiva lösningar. Kraven på samarbete för att förhindra exempelvis organiserad brottslighet och industrispionage kom- mer att öka.354 Den framväxande digitala affärsinformationen och den algoritmiska han- deln (som överlåter utförandet av en order till programvara) har ökat riskerna, detta särskilt i kombination med att organisationer utnyttjar fler molnbaserade tjänsterochöppnaAPI:erförkunderochpartner.Merfokustrosdärförbehöva läggas på att upptäcka och reagera på hot, liksom mer traditionell blockering och andra åtgärder för att förhindra attacker.355 Det kommer förmodligen att finnas önskemål om ökade möjligheter att få varaprivatpånätet.Exempelvisvill manintebehövafåreklamellerskräppost som en följd av att man har valt att betala via internet. Detsamma gäller per- sonlig kommunikation där det finns önskemål om att e-post, chattar och sms är krypterade för att hindra att informationen kommer på avvägar.356 Ett ökat beroende av it-infrastrukturen Även om digitaliseringen pågått har in- neburit att många områden blir helt beroende av ett och samma nät. fannsolika informationsvägar för telefon, tvoch internet. Nugår utvecklingen mot att mer och mer information överförs för samma nät.357 Allt fler samhälls- områden digitaliseras, och fasta och mobila nät vävs samman med varandra parallellt med att traditionella, analoga system fasas ut.358 Det finns internetbanker helt utan bankkontor. Allt fler lyssnar på ra- dio, tar del av tv-program och läser dagstidningar via nätet.359 Det finns färre än 2 miljoner abonnemang på traditionell, kretskopplad telefoni, vilket är mer än en halvering . Allt fler samtal till SOS Alarm kommer från mobiltelefoner. har SOS Alarm i uppdrag att skicka sms till mo- biltelefoner som ett kompletterande systemför viktigt meddelande till allmän- heten(VMA).360 Detärheltavgörandefördagens modernalantbrukochandra småföretagare i glesbygden att ha tillgång till en tillförlitlig internetanslut- ning.361 Utredningen om informations- och cybersäkerhet menar att tillgången till information har bidragit till ökad effektivitet och nytta inom många områden. Myntets baksida är dock att den förändrade kommunikationsinfrastrukturen och sammankopplingen av informationssystem medfört nya och förändrade typer av hot och risker. Informationssystemens ömsesidiga beroenden och de- ras ökade funktionalitet i kombination med bristande tillgång till principer för utveckling av säkra it-system har lett till förekomsten av sårbarheter som del- vis inte funnits tidigare. Olika verksamheters interna och externa beroende av it-system innebär även att de blir sårbara för egna och andras handhavandefel, tekniska fel och olyckor. Många av samhällets tjänster bygger på och är bero- ende av informations- och kommunikationsteknik, vilket bland annat innebär att det är frivilligt för medborgarna om de vill använda tekniken ellerinte,utansnarareärettkrav.Förmyndigheterochnäringslivärberoendet av tekniken ofta så stort att verksamheten riskerar att allvarligt störas eller stoppas om det saknas tillgång till vissa stödsystem.362 ()framhöll tidigt att nätet för elektro- nisk kommunikation tenderar bli att allt mer gemensamt för alla typer av elektronisk kommunikation. Likaså har det ömsesidiga beroendet mellan el och telekommunikation förstärkts. Utvecklingen ställer krav påett helhetsper- spektiv och på redundans.363 Framtiden ställer stora krav på kapacitet och täckning Det mesta pekar alltså på att utvecklingen leder till att det ställs stora krav på den framtida it-infrastrukturen. Ständig uppkoppling, sakernas internet, bär- baraapparater,3D-skrivareochstoradatamängderinnebärallautmaningarför it-infrastrukturen.364 Efterfrågan är stor såväl på avancerade smartmobiler och surfplattor som på nya tillämpningar och tjänster. Tjänsterna för både mobila och stationära tillämpningar växer. Det finnsen stor efterfrågan och höga krav på kapacitet och geografisk täckning i den infrastruktur som tillhandahåller uppkoppling och överföring av data.365 Flera områden ställer också särskilt höga krav på säkerhet och tillförlitlig- het i näten.