rfr · H30WRFR5 · 2016-01-12 00:00:00 — Det är alltså inget nytt eller annorlunda, utan det är som det brukar vara när det gäller att bedöma löneutvecklingen givet den årliga tillväxt kring som vi ser framför oss . När det gäller frågan om tudelad arbetsmarknad är det så att ju sämre arbetsmarknaden fungerar desto högre blir arbetslösheten då inflationen ligger kring . Vi kan arbeta med inflationen men inte med arbetsmarknadens funktionssätt; den delen måste hanteras av andra. hade en fråga om två styrräntor. Ja, jag har använt det språkbruket vid ett antal tillfällen. Ett sätt att höja räntan för hushållen men inte för företagen är att ta bort ränteavdragen. Från min sida har detta varit ett sätt att försöka beskriva att det är väldigt svårt, givet den finanssektor vi har, att införa ett system med låt oss säga två helt olika räntenivåer för företag och hushåll. Det kommer inte att fungera i längden. Vi hade ett tekniskt sett stort regelverk , där man verkligen styrde kreditflödena på ett detaljerat sätt. Det regelverket förbrukade sig självt, så att säga. Det vi däremot kan åstadkomma är att på andra sätt göra det dyrare att låna eller lite dyrare att bo. I båda de avseendena lånar man mindre. Det är vad vi vill uppnå, och det är viktigt. Men då pratar vi om saker som bolånetak, en begränsning av hur stora lånen får vara i förhållande till inkomsten, bankernas riskvikter på bolån och den typen av åtgärder. De gör det de facto dyrare att låna på det ena eller det andra sättet. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Jag har använt två räntor som ett samlingsbegrepp. Varje annan enskild åtgärd kan man, om man så vill, översätta till ett slags räntekomponent när man gör själva kalkylen. Men det är inte realistiskt att tänka sig att man regleringsvägen skulle upprätthålla ett system med två helt olika räntor i svensk ekonomi. Det går inte. Det är precis på samma sätt med en fråga som ibland har funnits i utskottet; vi har inte olika räntenivåer i olika delar av landet heller. Det är samma fenomen. , vice riksbankschef: hade en fråga om världshandeln. är en liten och öppen ekonomi. Om vi ser tillbaka på historien men även tittar på och framåt är det avgörande för vår välfärd att vi kan handla och interagera med omvärlden på andra sätt. Vi är för små för att vara isolerade. Jag har genom mitt nya uppdrag som vice riksbankschef fått delta i olika internationella kommittéer och arbeten. En av de punkter som kom upp de första gångerna jag for iväg var just den minskande världshandeln, och alla satt och funderade över orsakerna till den minskning vi har sett . Det är ett ganska kraftigt brott i en trend som varit stigande. Jag tror inte att analysarbetet är färdigt , men det finns ett par hypoteser som folk funderar kring. En hypotes handlar om värdekedjor eller olika arbetsmoment. Där tänker man sig att vi har gjort väldigt få arbetsmoment på varje arbetsställe. Man har gjort en liten sak med en produkt, och sedan har man skickat den till nästa land där man har gjort nästa sak så att produkterna åker runt och fram och tillbaka. Det har blivit väldigt mycket handel, men med insatsvaror eller halvfärdiga varor. Sedan har man till slut skickat den färdiga produkten någonstans. En fundering som finns är att värdekedjorna har blivit kortare. Man gör helt enkelt fler moment på samma ställe, och därför åker inte produkterna runt lika mycket som . En annan hypotes handlar om att varor och varuhandel i allt större utsträckning också innehåller tjänster. Företagen säljer alltså både varor och tjänster på samma gång. En tjänst utförs ju bara en gång och åker inte runt så som varor kan göra. Hypotesen är att tjänstehandeln och tjänsteinnehållet i varuhandeln ökar och att det visar sig i att vi får mindre handel. Det här är intressanta och viktiga frågor. Jag tror säkert att vi i många fall kommer att återkomma med vidare och bättre analyser av vad detta beror på, men det är en viktig förutsättning för . När det gäller Schengen, oron i världen och alla sådana saker vill jag på ett generellt plan säga att allt som underlättar rörelse av varor, tjänster och människor gagnar eftersom vi är en liten ekonomi. Allt som ställer till problem för eller hotar denna rörelse innebär problem för . (S): Ordförande! Jag sitter och funderar lite på bostadsmarknaden och hushållens skuldsättning. har tidigare uttryckt oro STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN över skuldsättningen när det gäller bostadsbelåning. är ett delat land. När det gäller hushållens skuldsättning gissar jag att det är ett problem som i första hand omfattar våra storstadsområden och som inte är lika omfattande i andra delar av landet. I debatten har ett antal åtgärder diskuterats för att bromsa hushållens skuldsättning, till exempel amorteringskrav men även andra åtgärder. Jag är lite nyfiken på hur tänker kring detta. Vilka effekter skulle det få på de områden där hushållens skuldsättning inte är lika ansträngd eller utgör ett lika stort problem. Ser ni några negativa effekter eller risker i andra delar av landet där hushållens skuldsättning inte är lika stor? (M): Jag har en fråga som anknyter till fråga, men med ett lite annat tema. Alla åtgärder, såsom amorteringskrav, försämring av ränteavdrag eller vad man nu väljer, skulle direkt innebära att hushållen får större kostnader för att låna och måste lägga undan mer pengar för att amortera. Det slår naturligtvis mot hushållens konsumtion. Jag undrar om ni har räknat på vilken effekt det skulle få på inflationsutvecklingen och liknande att hushållen måste använda sina pengar till att amortera eller betala mer i ränta till bankerna i stället för att konsumera? , riksbankschef: för frågorna! frågade om bostadsmarknaden. De frågeställningarna är det andra som sysslar med. Vi tittar på detta i huvudsak utifrån ett finanssektorsperspektiv. Det är en storstadsfråga, för det pågår en urbanisering. Människor bor inte där de bodde tidigare. De vill flytta till andra ställen, och ska den saken lösas. En annan del är generationsfrågan. Det är ganska stor skillnad i synen på i vilken mån man betalar tillbaka sina lån. Den äldre generationen har inte särskilt stora lån, medan den yngre generationen har mycket stora lån. Båda frågeställningarna leder till olika spänningar. Det som underlättar för alla är om vi har en mer smidigt fungerande bostadsmarknad, för då får alla det lite lättare att hålla sig med den bostad man önskar. Då gäller det att fundera över utbudet av bostäder och hur man utnyttjar den existerande stocken av bostäder på ett bättre sätt. Bostadsmarknaden i ett land som , som till ytan är väldigt stort, kommer sannolikt aldrig att bli enhetlig. Det vet vi efter en del andra bekymmersamma perioder , då det fanns helt andra frågor och frågeställningar rörande bostadsmarknaden. var frågeställningen att man hade byggt alldeles för mycket på en del ställen där det inte bodde särskilt många människor. Det gäller att hantera dessa frågor och frågeställningar så bra det nu går. Vi har en obalans på vår bostadsmarknad som behöver hanteras. När man tittar på bostadsmarknadens funktionssätt regionalt brukar det vara rimligt att anta att man alltid hittar någon ort eller något ställe där bostadsmarknaden är i någorlunda jämvikt. är det dock framför allt fråga om ett storstadsfenomen och om urbanisering och strukturförändringar i den svenska ekonomin. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Jag ber om ursäkt, , vill du upprepa din fråga? (M): Hur påverkas inflationen och konsumtionen av kraven när det gäller hushållens amorteringar och höjda räntekostnader? , riksbankschef: Om man stramar åt märks det naturligtvis någonstans, men man ska komma ihåg att vi ser framför oss ett läge med väldigt låga räntor . Vi har god tillväxt i svensk ekonomi. Tillväxten påverkas i någon mån, men en viktig fråga är vad man gör, när det sker, på vilket sätt, med vilken tidsutdräkt och – inte minst när vi pratar om ränteavdrag – i vilken mån den skatterabatt man får, om jag uttrycker mig på det sättet, i stället tillfaller staten, hur de pengarna används och om de återgår till systemet eller inte. Detta påverkar efterfrågan. Generellt sett gäller i det här sammanhanget precis samma sak som vid ett stort antal andra typer av ekonomisk politik, nämligen att något händer men att man vinner något annat längre fram. Det finns inga gratisluncher, utan det handlar om avvägningar längs en tidsaxel. Om man gör något kostar det, men man undviker en katastrof längre fram. (V): Ordförande! Jag hängde inte med riktigt med pennan här, men riksbankschefen pratade om skuldkvoten och införande av ett tak för den, i och med att effekten inte är jättestor. Jag tror att många av oss politiker funderar över utspel om skuldkvotstak. Det har varit uppe tidigare, har föreslagit det och så vidare. Du hade med en bild förra gången, och den hade du med också , . Den visar att amorteringskravet inte ger så stor effekt. Sedan kom nästa bild med en graf som visade att ett skuldkvotskrav på fyra gånger disponibel inkomst och sänkt ränteavdrag däremot kan ge större effekt. Jag skulle vilja att du utvecklar resonemanget om skuldkvotstaket lite och vilken effekt det eventuellt skulle kunna ge. Om jag förstod dig rätt är det en nedtrappning av ränteavdragen som kan ge den stora effekten på hushållens skuldsättning. Ordföranden: har inga fler frågor. Jag lämnar ordet till och , som avslutningsvis kan lägga till ytterligare kommentarer. , riksbankschef: Det finns några frågeställningar om skuldkvotstak. Ett skäl till att man inte får så stor effekt när det gäller den åtgärden eller amorteringskrav hänger ihop med på vilken nivå man lägger dem. Det är det ena. Man kan alltid resonera om hur stora skulder man får ha i förhållande till inkomsten och man ska amortera. Då ska man komma ihåg att det amorteringskrav som diskuteras i har väldigt långa amorteringstider jämfört med vad man har i många andra länder, där amorteringstiden är mycket kortare. Det var den ena reflektionen. Det är klart att ju mer strikt man är, desto större effekt får man. Men det är också så att så länge man pratar om åtgärder som enbart berör nyutlåning handlar det om väldigt långa ledtider, därför att bostadsbeståndet STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN omsätts ganska långsamt. Det innebär att det tar en väldig massa år innan man har rullat igenom effekten helt. Då pratar vi om tio , och det är därför det inte händer så mycket. Den andra typen av åtgärder är de som slår på hela stocken av bostadslån. Då blir det dyrare att låna för alla. Det får en större effekt, därav diskussionen om ränteavdrag. Det påverkar alla. Jag vill betona att det är svårt att hävda att det finns en och endast en åtgärd och att alla problem skulle lösas på en gång om man vidtar den. Snarare finns det en rad olika frågeställningar inom komplexet den svenska bostadsmarknaden och hushållens alltför stora belåning. Vi pratar snarare om en politik, en tanke och en idé som behöver genomföras under ett ganska stort antal år och där man vidtar en rad olika åtgärder . De vidtas systematiskt , men gradvis på ett sådant sätt att det är uppenbart vad riktningen är och så att hushållen kan ställa in sig efter det. ökar vi flexibiliteten på vår bostadsmarknad. Vi har i diverse sammanhang velat illustrera detta genom olika kombinationer. Vi kan räkna på detta . Vi kan räkna på alla möjliga olika kombinationer, men alla dessa ligger långt utanför svensk penningpolitik. Det är egentligen frågeställningar som ligger närmare det ni sköter i utskottet. Vårt bidrag i det här sammanhanget har framför allt varit att försöka illustrera olika tillvägagångssätt. Men sedan är det inte vårt jobb att välja. , vice riksbankschef: Jag har en avslutande reflektion. När jag var grundutbildnings- och forskarutbildningsstudent på 70- och 80- talet var inflationen också ett jättestort problem. Men då var den alldeles för hög. Det man lärde sig då var att prisstabilitet är väldigt viktigt, och prisstabilitet kom att tolkas som att det var viktigt att ha ett trovärdigt inflationsmål. Det trovärdiga inflationsmålet blev en viktig byggsten bland alla de institutioner som kom till efter den svåra krisen . Man kan säga att ett trovärdigt inflationsmål är en fast spelregel, och det är något som många efterfrågar i den ekonomisk-politiska miljön. Jag är helt övertygad om att ett trovärdigt inflationsmål leder till bättre ekonomiska beslut, och med bättre ekonomiska beslut kommer vår ekonomi att fungera bättre och tillväxten bli högre. Därför är det för mig viktigt att medverka till en expansiv penningpolitik i den nuvarande situationen, så att vi når upp mot detta inflationsmål och ökar dess trovärdighet. Min slutsats, när jag ser på utfall och prognoser framöver, är att vi är på god väg att röra oss upp mot inflationsmålet och på det sättet stärka dess trovärdighet. Ordföranden: avslutar vi den öppna utfrågningen med och tackar och . Bilder från den öppna utfrågningen BILAGA: BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av beslut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen arbete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer hearing om framtidens luftfart – Har vi luft under Offentlig utfrågning med anledning av dom om Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med särskild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade offentliga utfrågning om idrott och fysisk aktivitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie- redaktioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen