rfr · H40WRFR6 · 2016-12-28 00:00:00 — offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling – nästa steg Riksdagstryckeriet, , 2016 Som ett led i socialförsäkringsutskottets arbete med uppföljning och utvärdering anordnade utskottet en offentlig utfrågning om Finsams – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatserfortsatta utveckling. Till utfrågningen inbjöds socialförsäkringsminister , myndigheter och organisationer. I det följande redovisas programmet, en förteckning över deltagarna och en utskrift av den stenografiska uppteckningen som gjordes med anledning av utfrågningen. De bilder som visades vid utfrågningen finns som en bilaga i rapporten. En arbetsgrupp inom socialförsäkringsutskottet har genomfört en uppföljning av Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser (2014/15:RFR13). Som ett led i arbetet genomfördes en utfrågning om Finsam i (2014/15:RFR14). Tid: 13.15–15.30 ordförande (S) , (Delta) , Kommuner och Landsting (SKL) , Utskottets ledamöter ställer frågor till talarna och övriga inbjudna. vice ordförande (M) Nationella nätverket för samordningsförbund (NNS) Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Stenografiska uppteckningar från den offentliga utfrågningen Ordföranden (S): Jag vill som ordförande för socialförsäkringsutskottet hälsa er alla varmt välkomna hit till denna offentliga utfrågning om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser, som vi alla mer vardagligt känner till som Finsam. Det är en lagstiftning som utskottet har följt , från det vi fattade beslut 2003 tills vi fattade beslut om att följa upp den, utvärdera den och titta på hur med finansiell samordning har sett ut och fungerat. I det arbetet riktade vi in oss på att beskriva och analysera de insatser som görs inom Finsam. Vi tittade på resultatet av nyttan av samverkan, samordningen, samarbetet och hur arbetet följs upp och utvärderas. Det var också skälet till att vi samlades här för att ta del av tioårsutvärderingen och ha en hearing om de frågorna som kunde följas här och via webben. vill vi blicka framåt och titta på hur framtiden för Finsam ser ut . Hur ska den fortsatta utvecklingen se ut? Utredningen pekade på att det fungerar väldigt bra när alla vill samarbeta och samverka, men menar vi samma sak när vi talar om samverkan och samarbete? Kan samverkan vara en del av svaret när vi diskuterar hur vi ska organisera samhället, eller krävs något helt annat av morgondagen? Och vad ligger runt hörnet, och vilka utmaningar och möjligheter ser vi? Detta är några av de frågor vi nu ska diskutera och tänka kring. Vi vet alla att Finsam har en komplicerad och mångfasetterad karaktär och också en mångfald av olika intressen som sammanstrålar på alla samhällsnivåer. Det är också därför det är väldigt intressant att ur olika perspektiv följa arbetet. Det unika med Finsam är att den enskilda individens rehabiliteringsbehov står i centrum, inte parternas myndighetsutövning. Jag tror att vi är många, inte minst i utskotten, som träffar människor som deltar i Finsamprojekt. Vi har väl både med glädje och viss eftertänksamhet hört dem berätta att just detta projekt var första gången de blev sedda som människa och som helhet. Det är något att ta med sig – både den styrka den finansiella samordningen ger och de utmaningar vi har att möta runt omkring. Det finns möjlighet att här ta del av en sammanfattning av rapporten från den förra hearingen. rullar vi i gång med dagens utfrågning. Jag hälsar inledningsvis socialförsäkringsminister välkommen. Socialförsäkringsminister (S): Tack för inledningen och introduktionen! Jag är glad att få möjlighet att vara tillsammans med er här och berätta lite grann om regeringens tankar kring Finsam. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN som statsråd blev jag glad när jag konstaterade att dessa frågor delvis ligger på mitt bord. Jag har tidigare i mitt arbetsliv haft förmånen, bland annat som aktiv i kommunen i , att få följa framväxten av Finsamsamarbetet. Finsam i just har funnits med . Också i min profession har jag haft möjlighet att använda Finsaminsatser för att åstadkomma resultat, inte minst för unga i tuffa situationer. Jag kommer att börja med några bilder som kanske kan upplevas som dystra, men de är viktiga för att förstå den utmaning vi har inom ett par olika områden och varför vi från regeringens sida ser att Finsam ger oss en ganska spännande möjlighet framåt. En av de frågor jag har lagt mest tid på sedan jag tillträdde som socialförsäkringsminister är den kraftiga ökning av sjuktalen som vi har sett . Jämfört med 2010 är vi nu uppe i en 80-procentig ökning, visserligen från historiskt låga nivåer, men jag tror att vi alla, oavsett politisk färg, kan se att detta är en farlig och oönskad utveckling. Det är dåligt för vår samhällsekonomi. Det är dåligt för de reformer som vi naturligtvis vill göra, inte minst i välfärden. Det är dåligt för de arbetsgivare och företag som drabbas av sjuka medarbetare. Inte minst är det dåligt för den person som blir sjuk. är det ca 200 000 personer som är sjukskrivna i . Ökningen har skett inom alla sektorer på arbetsmarknaden, men det är absolut tydligast att det är den offentliga sektorn, kommunerna och landstingen som sticker ut allra mest. Två av tre sjukskrivna är kvinnor. Kvinnors sjukskrivningar ökar snabbare än mäns. Faktum är att kvinnors sjukpenningtal är högre än mäns. Inte bara att det är fler kvinnor som är sjukskrivna – vi kan också se, när vi tittar på de långa sjukfallen, att kvinnor även där är tydligt överrepresenterade i statistiken. Fyra av tio sjukfall beror på psykiatriska diagnoser. Det är den vanligaste sjukskrivningsdiagnosen bland både kvinnor och män. Vi vet också att psykiatriska diagnoser kan tendera att bli ganska långa sjukfall om man inte gör rätt saker. Tack och lov har vi, glädjande nog, kunnat se på prognoser att utvecklingen sakta men säkert ändå börjar vända så smått. Ökningstakten avtar, och den senaste prognosen visar att vi kanske redan efter årsskiftet kommer att kunna se hur utvecklingen vänder nedåt och att vi närmar oss regeringens mål om en låg och stabil sjukfrånvaro. Ändå vet vi att vi kommer att ha ett antal personer som fortsatt kommer att befinna sig i långa sjukskrivningar. Jag kommer snart att komma tillbaka till detta med koppling till just Finsam. Detta är den första utmaningen. Den andra stora utmaningen är det som jag visar på bilden här. Den här bilden gör en verkligen lite kall i magen. Den visar den fortsatta ökningen av antalet unga med aktivitetsersättning. Det har skett en ökning under . Den har pågått egentligen sedan den här reformen infördes . Nybeviljandet har ökat . Det man måste förstå när man tittar på den här bilden är att det handlar om unga människor STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN i denna grupp, som är i storleksordningen 30 000 personer, ser vi i statistiken går direkt från aktivitetsersättning när de fyller 30 och in i sjukersättning. Det är naturligtvis en helt oacceptabel utveckling. För väldigt många av dessa unga människor innebär det att de kanske aldrig har varit inne på arbetsmarknaden och att de dessutom kommer att möta livet i en väldigt utsatt ekonomisk situation. Så ser det ju ut om man går över från aktivitetsersättning och in i sjukersättning. talar om att om vi inte lyckas bryta denna utveckling är risken att vi kommer att ha ungefär 50 000 unga 2020. När reformen infördes och förtidspension för unga ersattes av aktivitetser- sättning beviljades ungefär åtta av tio aktivitetsersättning på grund av någon form av fysiskt funktionshinder. Det som vi ser är dock en helt annan situation. Ungefär åtta av tio som beviljas aktivitetsersätt- ning får det på grund av någon sorts psykiatrisk diagnos. Man ska veta att vi i det här fallet talar om ett ganska brett spektrum. Det är viktigt att ge er en bild av vad det är för utmaningar vi ser. vill också tala lite grann om vad som har hänt, vad vi hoppas ska hända och vad vi ser som önskvärt framåt. Det handlar naturligtvis om att agera starkt för att förändra båda dessa bilder. Vi har satt ett tydligt mål för att bryta sjukfrån- presenterade regeringen ett brett åtgärdspro- gram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro med 25 punkter fördelade på sju olika områden. , , kan vi ganska glädjande konstatera att faktiskt alla dessa 25 åtgärder nu är igångsatta. Det handlar om allt från åtgär- der på jämställdhetsområdet till åtgärder på arbetsmiljöområdet, till exempel förstärkningar till , och en ny föreskrift. om förstärkningar till för att man också ska kunna förbättra sin handläggning vid de tidiga tidsgränserna i sjukförsäkringen, något som man har gjort ett fantastiskt bra jobb med . viktig del i att vi nu ser goda resultat i sjukförsäkringen. Essensen i åtgärdsprogrammet var också att det handlar om ett samspel mellan flera olika aktörer för att man ska lyckas möta utmaning- arna på rätt sätt. Det handlar dels om viktiga roll när det gäller försäkringen, dels om arbetsgivarens helt centrala roll för att förebygga ohälsa på arbetsplatserna och för att vidta åtgärder också när det handlar om arbetsplatsnära rehabilitering, för att just förhindra långa sjukskrivningar. handlar också om hälso- och sjukvården. Vad möter man när man kommer till hälso- och sjukvården? Vad möter man när man kommer till primärvården? Där har vi också gjort insatser inom ramen för åtgärdsprogrammet. Inte minst innebär såväl Arbetsförmedlingen som samordningsförbunden, där nästan alla dessa är aktörer, också en fantastisk möjlighet i detta. det åtgärdsprogram som vi presenterade var just att också öka medlen till samordningsförbunden från 280 miljoner till Vi bedömer att just samordningsförbunden är väldigt viktiga för att skapa samordnade rehabiliteringsinsatser för dem som går in i STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN en långtidssjukskrivning där det behövs samspel och samverkan från flera olika aktörer, men också för unga med aktivitetsersättning. Det finns gott om positiva exempel på hur och varför samordningsförbunden kan spela en roll i det här viktiga arbetet. Jag vill bara nämna två. Det första är det faktum att mellan av dem som gick ur sjukförsäkringen och in i utförsäkring återvände till sjukförsäkringen efter deltagande i programmet med arbetslivsintroduktion. Detta pekar på att vi behöver mer samordnade åtgärder för att få människor tillbaka till arbetslivet igen. Där har samordningsförbunden helt andra möjligheter att individanpassa åtgärder. Det andra är självklart unga med aktivitetsersättning. Där har vi kunnat se att det bara är av dem som uppbär aktivitetsersättning som har fått en insats från samordningsförbunden. Men i denna grupp om , som av de flesta kunniga bedömare anses väldigt svår, har gått vidare till studier eller arbete. Det är faktiskt väldigt bra siffror som är svåra att blunda för. Vad vi också gör från regeringens sida är att vi lämnar förslag som syftar till att öka den ekonomiska tryggheten också för de unga människor i denna grupp som har allvarliga funktionsnedsättningar – funktionsnedsättningar som innebär att professionella bedömare enkelt kan se att det handlar om unga människor som har permanent nedsatt arbetsförmåga. I regeringens förslag i höstbudgeten föreslår vi att för just denna grupp – som är väldigt liten, ska sägas – ska det vara möjligt att bevilja sjukersättning redan från . Detta är också något som har kommit fram som en följd av kritik i samband med att man har utvärderat aktivitetsersättningen. Den som har en grav funktionsnedsättning ska ganska snabbt kunna få en trygg ersättning, men för de unga med aktivitetsersättning som de facto har en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden igen ska vi fokusera de insatserna fullt ut. En sådan sak som ligger i det förslag som regeringen går fram med är att det ska vara möjligt att studera med bibehållen aktivitetsersättning . Det är ytterligare en möjlighet att underlätta övergången till arbete eller studier. Tanken är att lagstiftningsförändringarna ska träda i kraft . Vi ser också från regeringens sida att vi behöver göra mer. Vi ser att samordningsförbunden framåt skulle kunna ha en väldigt viktig roll att spela specifikt för den här gruppen. Vi vill se en ambitionshöjning från samordningsförbunden när det handlar om unga med aktivitetsersättning. Vi håller nu på att arbeta med regleringsbreven . Där kommer vi också att ta upp denna fråga särskilt. Vad som också är viktigt är att systematiskt bidrar med att kartlägga och identifiera rehabiliteringsbehovet för de unga som har aktivitetsersättning, så att vi också kan få ett flöde över till samordningsförbunden som kan vidta samordnade insatser. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Jag nämnde tidigare något om samordningsförbundens goda resultat när det gäller unga med aktivitetsersättning. kan vi konstatera att detta är en lag- stiftning som vi i grunden har haft på plats . 83 samordningsförbund i som omfattar 244 av 290 kommu- Vi som har varit involverade i den här verksamheten på olika sätt vet att det är olika kvalitet och nivå på samordningsförbunden, men det är ändå en bra grund att stå på och ett viktigt politiskt verktyg att vidareutveckla framåt. När vi tittar på hela gruppen unga mellan ser vi att av dem som har avslutat en insats hos samordningsförbunden är det som arbetar eller studerar i någon form direkt efter insatsen. Därutöver kan vi se att ytter- ligare av dem som har deltagit har registrerats som aktivt arbetssö- kande på Arbetsförmedlingen efter avslutad insats. Det är alltså en bit över 50 procent av dem som deltar i samordningsförbundens insatser. Avslutningsvis kan man säga att vi från politiskt håll med alla till buds stå- ende medel ska se till att rusta människor som står utanför arbetsmarknaden. Något som vi ofta diskuterar är hur vi kan motverka sektoriseringen, att vi jobbar i våra stuprör. I samordningsförbunden har vi ett verktyg och en platt- form där vi redan gör det. Den ska vi bygga vidare på. Där har vi en möjlighet att på ett effektivt sätt samverka och samordna. Vi kan också konstatera att vi behöver veta mer. Därför ser vi att en utvär- dering av del är ett prioriterat område. Vi arbetar just nu med att ta fram ett utvärderingsuppdrag till Inspektionen för socialförsäkringen för att få en ännu bättre grund att stå på när vi ger uppdrag till samordningsförbunden framöver. Jag stannar där, inledningsvis, och ser fram emot att få svara på frågor se- Vice ordförande (M): Vi tackar statsrådet för den inledningen! kommer fem talare att var få ge sina tankar med fokus Vi ska nu se mer på hur man jobbar lokalt med rehabi- , (Delta): Jag heter och kommer mycket riktigt från . också ordförande för , vilket står för Nationella nätverket för samord- Jag tänker inte hålla mig speciellt lokalt, utan även jag tänker anlägga en övergripande syn på de här frågorna. Jag vill tacka för inbjudan. Vi inom NNS tycker att det är oerhört värmande att socialförsäkringsutskottet visar detta engagemang för Finsamfrågorna. skulle speciellt vilja rikta mig till de ledamöter i utskottet som har särskilt an- svar för de här frågorna. Vi uppskattar kontakten med er oerhört mycket. är stimulerande för oss att ha denna nära dialog med er. Speciellt stort tack till STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vid den hearing som utskottet genomförde hade jag också möjlighet att tala. Vid det tillfället tog jag upp tre aspekter. Det är egentligen samma aspekter som jag delvis tänker beröra men kanske från en något annan synvinkel. Det kommer att handla om den långsiktiga ekonomin och hur vi på ett bättre sätt kan använda den smarta lösning som vi uppfattar att Finsam är och hur vi binder ihop den lokala nivån med riksnivån och skapar ett system som verkligen hänger ihop. Innan vi gör detta vill jag dock passa på tillfället att rikta ett särskilt tack också till . har vi varit mycket oroade för de tankar man hade i kassan om att ta ut en overheadkostnad. Vi samlade in synpunkter från hela om vilka konsekvenser detta skulle ge. Det var oerhört allvarligt och alarmerande för oss. Vi har hört att det till och med fanns medlemmar som över huvud taget ifrågasatte värdet av att vara kvar inom Finsamvärlden. Om detta hade blivit bestående skulle även vi i ha övervägt om det var någon idé att fortsätta. Det var alltså ett väldigt välkommet svar från när man nu skjuter detta lite och vill ha en dialog om de framtida formerna. Det uppskattar vi. har de 59 nya miljonerna tillkommit till Finsam. Det var bra, och vi såg det som en ren nödvändighet, då nya områden och invånare har tillkommit. har , med mer än 800 000 invånare, bildat förbund och är inne i Finsam. På det viset måste också pengarna fördelas på ett annat sätt. finns det en ny ekonomimodell som har börjat användas. Försörjningsmåttet är en nyckelfaktor för att fördela kakan. Det är även NNS uppfattning att det är ett betydligt bättre sätt att fördela pengarna på som har hittats. Men den stora frågan är om vi är nöjda med den omfattning som Finsam har. När Finsam startades beskrevs målgruppen som lite drygt 280 000 individer. De vi når är en dryg tiondel av detta. Vi ser inte detta som ett särskilt bra betyg, oavsett hur vi kan se på målgruppen och dess storlek. Man kan naturligtvis föra en dialog om vad som är rätt målgrupp och hur stor den är. Men oavsett hur vi ser på detta eller jämför oss med andra länder är det inte en speciellt stor andel av målgruppen som vi når. Problemet för samtliga förbund är inte brist på målgrupper eller individer att jobba med. Det är finansieringen som brister. som vi har levt med Finsam, , har också tvåpartssamverkan byggts upp. Där fanns det plötsligt 800 miljoner att tillgå. har även detta utvärderats. har även gjort effektivitetsstudier som inte visat så jättegoda resultat. Vi ser en möjlighet att faktiskt lösa de strukturproblem som vi ser, både när det gäller de nuvarande förbunden och när det gäller framtiden. Jag tänkte återkomma till det. Vi ser att om viljan finns går det tämligen snabbt att åtgärda detta. Det finns problem med hur Finsam är uppbyggt . Ministern var själv inne på det. Vi är också medvetna om att Finsam ser väldigt olika ut. kan man verkligen föra en dialog om Finsam som om det vore en bofink eller STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN en havsörn – vad hundan är Finsam egentligen? Det skiljer sig ju fruktansvärt mycket över landet. Vi har allt från de stora länsförbunden – och Delta i – till jättesmå förbund med en omslutning på kanske en dryg miljon eller två. Det är klart att det är svårt att ställa samma krav på de här förbunden. Vi inom NNS anser att det finns ett självändamål i att höja lägstanivån. Ska vi kunna använda sam- ordningsförbunden och Finsam till någon form av större strukturell mening för att kunna bygga välfärden behöver vi öka den minsta gemensamma nämnaren. Lägstanivån måste upp. Vi ser problem med de många små förbunden. Det finns mer eller mindre fantasirika system för att kunna lösa till exempel tjänstemannastödet till för- Både kassan och förmedlingen är på många sätt oerhört behjälpliga för att kunna göra detta. Men är detta bra? Nej, vi menar att det inte är till Det blir inget riktigt system förrän vi har kunnat rätta till det här. små förbunden måste ges en möjlighet att växa. Många politiker i de små förbunden sitter i oerhört knepiga sitsar. exempelvis uppstå konflikter om tjänstemannastödet, där man inte är upp- backad av HR-avdelningar, vilket man är om man till exempel har ett kommu- nalt eller regionalt uppdrag. En annan aktuell fråga handlar om möjligheter att ta ansvar när det gäller Vi söker nu hjälp av Pacta för att lösa detta. NNS har på senare tid försökt gå in på ett betydligt mer aktivt sätt för att kunna lösa de här frå- gorna, men vi ser att det är jättebesvärliga frågor att hantera på ett ansvarsfullt sätt, framför allt för de små förbunden. Vi måste på många ställen i landet bli betydligt bättre arbetsgivare än vad vi är. Vi ser dock en väldigt positiv utveckling på andra ställen. På flera håll i landet finns det nu även kommuner, regioner och landsting som lägger ut upp- drag på förbunden. Till exempel har lagt ett uppdrag på Delta för att kunna se till att människor som länge varit i behov av försörjningsstöd kommer i arbete. Vi har jobbat med en målgrupp där man i genomsnitt haft stöd , och vi har lyckats med i stort sett samtliga i den målgruppen som vi har jobbat med. Det är ett oerhört bra resultat. Trots en väldigt besvärlig målgrupp lyckas vi väldigt bra. Det här har också varit helt okontroversiellt för de andra ägarna, eftersom stod för hela finansieringen. konkurrerar heller inte ut annan verksamhet, utan det här var verksamhet som På det viset har det alltså varit en vinst för oss alla. Även har lagt ut en del uppdrag på samordnings- Ett exempel som finns i är en samverkan som startade på initiativ av Företagarna, som såg ett stort behov av arbetskraft, framför allt Med stöd från regionen håller vi nu i på att bygga upp ett hantverkshus tillsammans med Företagarna. som är projektledare. Vi äger projektet, och vi hjälper till. Vi är egentligen en mellanhand mellan Företagarna och regionen. bundet som en möjlighet att göra detta på ett bra sätt. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN På samma sätt menar vi att staten skulle kunna göra. har själv varit med och skrivit en alldeles utmärkt SOU, Unga som varken arbetar eller studerar, vilken vi i NNS har studerat mycket nogsamt. Unga som varken arbetar eller studerar skulle kunna vara en mycket lämplig målgrupp, och utredningen beskriver detta på ett bra sätt. Unga med aktivitetsersättning är naturligtvis en annan målgrupp som vi i samordningsförbunden skulle vara fantastiskt bra lämpade att göra en insats för. Men det handlar i så fall om att skicka med pengar. Money talks väldigt mycket för oss inom samordningsförbundsvärlden. Finns dessa tror jag att vi skulle hugga väldigt fort och vara med och försöka genomföra detta. Vad vi saknar från NNS sida är ett nationellt organ med lite större befogenheter än det nationella rådet. Vi måste ha ett organ som har en politisk dimension och kan spela en större roll i utvecklingen av Finsam. Här måste vi nu tänka till inom politiken. Hur kan det se ut? Kan det måhända bli ett nationellt förbund, en ny modell där och går samman? Kan det vara en lösning? har vi i de 80 förbund som finns nått en tiondel av målgruppen. Vi måste höja detta. Vi vill från NNS sida gärna se samordningsförbunden ta ett större ansvar för de hål i välfärden som vi märker. Det handlar inte om att ersätta de statliga myndigheterna, utan om att täcka hålen. Från NNS sida vill vi gärna följa upp den här hearingen. Vi kommer att bjuda in alla parter som finns här i syfte att låta Finsam vara en part som tar ett större ansvar. Men då måste vi fundera över hur vi täcker det här, för vi är inte ägda av regeringen, det nationella rådet eller kassan. Vi är en fristående part. Hur ska vi göra för att gå från ord till handling och låta Finsam vara en större part i skapandet av en bättre välfärd? , Kommuner och Landsting: Jag tackar för inbjudan till denna viktiga utfrågning med debatt och information. Jag kommer att gå efter de frågor ni har ställt till oss, de fyra frågeområden där ni vill ha svar. Andra frågor får vi ta . Var står Finsam avseende struktur och omfattning? Det var den första frågan. Vi på SKL är oerhört positiva till denna samordning, Finsam. Vi har drivit de här frågorna . Precis som berättade finns det ett oerhört stort behov. Finsam når ca 30 000, men behovet finns hos ca 250 000, som flera har sagt. Det ekonomiska bistånd som vi hanterar i arbetsmarknadssektionerna i kommunerna gäller 100 000. Det är i stort sett samma grupper som Arbetsförmedlingen har. Det är de som har svårt att ta sig hit och som har lite längre väg till arbetsmarknaden.