rfr · H30WRFR17 · 2016-05-30 00:00:00 — Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Riksdagstryckeriet, , 2016 anordnade en offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film. Syftet var att få underlag inför fortsatta diskussioner om svensk films framtid. I det följande redovisas programmet för utfrågningen och en utskrift av den stenografiska uppteckningen som gjordes vid utfrågningen. Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Tid: –12.00 (kaffe serveras från kl. 9.30) Plats: , Förstakammarsalen (M), kulturutskottets ordförande Förutsättningar för svensk film 10.05Anna , verkställande direktör, 10.15Ruben , regissör, professor i filmisk gestaltning, Akademin , 10.25Tomas , verkställande direktör, 10.35Anna , ordförande, /för scen och film 10.45Pia Gradvall, ordförande, 10.50Björn , ordförande, 11.00Eric , ordförande, u.p.a. 11.05Peter Fornstam, ordförande, 11.10Helena , skådespelare, regissör 11.20Alice Bah Kuhnke, kultur- och demokratiminister (S), kulturutskottets vice ordförande Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film (M), ordförande: Jag ber att få hälsa hjärtligt välkomna till förstakammarsal och kulturutskottets offentliga utfrågning om förutsättningar för svensk film. Seminariet direktsänds i , och jag vill hälsa alla som följer det via tv eller webb välkomna. Alla vi som har samlats här har gjort det därför att vi är djupt engagerade i film och dess förutsättningar. gjorde vi i över 16 miljoner biobesök, varav var fjärde gällde en svensk film. 47 svenska långfilmer, varav 17 dokumentärer, gick upp på våra biografer. Svensk film berör oss alla. Den utgör en viktig kreativ näring och en stor arbetsmarknad. Den är dessutom ett viktigt varumärke för internationellt. Jag tror att vi alla här inne är överens om att det är viktigt att svensk film ges långsiktigt rimliga förutsättningar. står filmen inför ett antal stora utmaningar. Svensk film berör, men det gör också filmpolitiken. har svensk film och svensk filmpolitik debatterats och diskuterats av så många röster och så intensivt som . Det är både bra och viktigt. stod det klart att det filmavtal som tidigare satte ramarna för filmpolitiken inte skulle förlängas, och om en knapp månad är det för regeringen att presentera sitt förslag till ny filmpolitik. Att engagemanget är stort visar också dagens seminarium. Även om vi har ett digert program vet jag att det finns flera här inne som också hade velat lägga fram sin syn på förutsättningarna för svensk film. Vi har dock försökt få så stor bredd som möjligt bland dagens talare. Vi har de som gör svensk film, de som distribuerar svensk film och de som visar svensk film, helt enkelt alla de som tillsammans är svensk film. Att det är många talare har tyvärr fått konsekvensen att det blir ganska korta inlägg, men det innebär också att vi kommer att få höra essensen av exakt vad var och en har att säga. Till min hjälp på podiet har jag utskottets vice ordförande och kanslichefen . Tillsammans ska vi försöka lotsa oss igenom detta. Jag vill redan nu förvarna dagens talare om att jag kommer att tvingas vara väldigt hård när det gäller tiden. Det innebär att jag kommer att förvarna när en minut är kvar genom att knacka på micken, och då gäller det att lyssna. Sedan kommer jag tyvärr att tvingas bryta när tiden är ute. Detta är inte av ovänlighet utan för att vi måste hinna med samtliga talare. Utskottets ledamöter ska också få möjlighet att ställa sina frågor. Med detta vill jag än en gång hälsa er varmt välkomna och presentera dagens första talare, . OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR SVENSK FILM , verkställande direktör, : Jag tänkte prata lite om nuläget, för att kunna prata framtid. Hur mår den patient som vi pratar om? Jo tack, jag skulle säga att patienten mår ganska stabilt. Frågan är hur framtiden kommer att se ut. På skärmen ser ni en trendlinje för svensk marknadsandel . Den är stabil och faktiskt svagt uppåtgående. Det finns uppåt och nedåt, och just nu är vi nedåt. hade vi en marknadsandel på . Tendensen är alltså att det går svagt uppåt. Skälet till att vi inte får en ökad marknadsandel är att resten av världens film också går uppåt. Jag vill alltså påstå att intresset för och viljan att se rörlig bild är hyfsat stabilt och uppåtgående. På skärmen ser ni nu genomsnittligt betygsindex . Duttarna i bakgrunden är de enskilda filmtitlarna. Det vi ser är alltså trenden för hur hög kvalitet svensk film har. Vi kan konstatera att också denna trend går svagt uppåt i ungefär samma utsträckning som biografgåendet när det gäller svensk film. Till skillnad från besöken på bio 2015, som gick ned, var kvaliteten enligt recensenterna – de 15 som vi gör ett index av – svagt uppåtgående. Jag tror att vi måste vänja oss vid att förstå att det är så det ser ut. Vad är utmaningarna, om vi tittar på kvaliteten? Hur kommer det sig att vi har en bra kvalitet? Hur får vi höga snitt? Vi har en fantastiskt fin spread på våra filmtitlar. Vi har fått in ett antal nya röster som har visat att de har berättelser som ger nya perspektiv. De vill berätta något som uppenbarligen slår omvärlden med häpnad. Det är alltså en fantastisk tillväxt av berättarröster, och de berättar saker som vi inte har hört förut. Det är något mycket bra. Vad gäller biogåendet, som också är ett kvalitetsmått, har det alltid varit ett fåtal titlar som bär upp det. Bland titlar är det absolut En underbar jävla jul, med 700 000 biobesökare, och En man som heter , som är uppe i nästan 1,6 miljoner biobesökare, som vi har att förlita oss på. Grunden är att det egentligen är alltför få biotitlar som drar en stor publik. Det är inte något nytt, men icke desto mindre är det något som vi bör hålla ögonen på. Vad är det som krävs för att man ska få titlar som både ger nya perspektiv och når en stor publik? heter det budget. Detta betyder budget på många olika sätt: budgeten i att göra film, som gör att man har tillräckligt att utveckla ett manus, budgeten i att ha tillräckligt många dagar att spela in sin film och budgeten i att göra postproduktionen. Det är dock inte bara en pengafråga. vet vi att vi har gjort väldigt fina filmer. Vi kan dock konstatera att även om patienten mår ganska bra mår de anhöriga – de som gör filmen – något mindre bra eftersom det ekonomiska läget är jobbigt för filmbranschen. Vad det handlar om är att budgeten tar fram en bra film – så har det alltid varit. Men vad är det som gör att filmen sedan når en stor publik? Det är i hög grad en distributionsfråga. , när vi till allas stora glädje har en hög digitaliseringsgrad på alla våra biografer, kan vi konstatera att en film görs i extremt många kopior OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR SVENSK FILM och sätts så att det är jättesvårt för mindre filmer att få en plats på repertoaren som gör att de har chans att nå sin publik. För den typen av film behöver vi en bättre sättning som kräver att det talas om filmen. Den måste kunna få sitta så att den når ut till publiken. Naturligtvis är det inte bara en fråga om budget eller om distribution, utan det handlar också om hur man får biopubliken att gå till biografen eller hitta svensk film i alla de andra plattformarna. Det behövs också även ambitioner hos dem som skapar film. Där behöver vi samarbeta. Vi har en nationell filmpolitik, och det är väl primärt den vi är här för att prata om . Men den nationella filmpolitiken måste också kunna agera, och ska agera, tillsammans med både den lokala och den regionala filmpolitiken. Det är ute i landet som man ser film, lär sig den rörliga bilden och lär sig att göra film. Hur vi på nationell nivå kan stötta finansieringen på regional nivå betyder hur mycket pengar som kan ges inte bara till att förstå film utan också till att ta vara på alla talanger som finns ute i landet. Det är en koppling som går inte bara över den nationella, regionala och lokala nivån utan också över departementen. Det är i skolorna man lär sig att se på film, och det är lärarna som lär sig att använda film för att förstå samtiden. På den politiska nivån måste man prata över kultur till utbildning. Vi hoppas att man ska göra film i , men det behövs ekonomiska förutsättningar för att klara av det. Just nu sker många filminspelningar ute i därför att där finns skatteincitament som gör att man väljer att förlägga sina inspelningar dit. Det betyder inte bara att kompetensen hamnar utanför gränser utan också att näringen, det vill säga arbetskraftstillfällena, försvinner ut ur landet. Filmen ska inte bara fortsätta att tuffa på i den ganska blygsamma uppåtgående nivån, för filmen har en fantastisk potential. Alla de nya rösterna och perspektiven måste få en chans att etablera sig. Det handlar om att fortsätta att lära sig att göra film, också som filmskapare. Manusförfattarna måste få göra många manus, och regissörerna måste få göra film och få ut den. Om vi kan höja snäppet ett steg skulle svensk film inte bara kunna vara världsledande på det dokumentära området, vilket vi faktiskt är , utan också världsledande på många sätt inom spelfilmen. Jag ser fram emot att höra vad andra har att säga. Ordföranden: hälsar nästa talare välkommen. Det är , som inte bara är professor i filmisk gestaltning utan också känd svensk regissör och manusförfattare, med filmer som . , regissör, professor i filmisk gestaltning, Akademin , : Jag skyndade mig upp i talarstolen, för jag har mycket att säga. Först och främst vill jag säga att jag representerar Akademin Film vid . Vi har en filmutbildning där vi alltid OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR SVENSK FILM har en samhällssyn i grunden för de filmer vi skapar. Jag vill prata mycket om de sakerna, och jag vill prata om varför jag tycker att rörlig bild måste in i som ett ämne. Text har inte en chans mot den rörliga bilden när det kommer till hur män- niskan påverkas av dessa två uttryckssätt. Jag ska börja med att visa ett klipp som heter Taxi driver interview och som jag tycker är den överlägset bästa rörliga bild jag har sett under min aktiva tid som filmregissör. terview föreställer en taxichaufför som av misstag kommer in i en direktsänd BBC-intervju under en nyhetssändning. Journalisten tror att taxichauffören är rättighetsexpert på internet. (Filmklipp visas) Varför är detta klipp så viktigt och intressant? Jo, därför att det visar att män- niskan är en imiterande varelse. Taxichauffören intar en roll. Han är inte rat- Han säger inte: Ursäkta, det har blivit fel – jag är inte expert på inter- Journalisten är inte heller rationell utan spelar och intar en roll och förhåller sig till en överbyggnad. Människan är en imiterande varelse. Jag vill att vi ska titta igen när han bestämmer sig för att ta Jag har sysslat med detta ögonblick så i mina filmer och har aldrig lyckats beskriva rädslan för att tappa ansiktet på det sättet. (Filmklipp visas) Människan imiterar redan från spädbarnsåldern därför att vi har något i huvu- det som heter spegelneuroner. Ni kan prova på ett litet spädbarn. ut tungan, öppnar munnen och så vidare kommer spädbarnet att göra likadant, precis som på bilden som visas på skärmen. Imitationen avslutas inte när vi är spädbarn, utan den fortsätter även i vuxen ålder. Jag måste visa en bild på Djur gör likadant – spegelneuronerna gör att vi imiterar. ålder fortsätter vi att imitera, totalt orationellt, som på de bilder jag nu visar. Jag tror att människan fungerar så som ni nu kan se på den högra bilden på skärmen, inte som på den vänstra bilden. Vi reflekterar det vi möter. kommer in i oss är också det som kommer ut från oss. Här har vi en viktig beskrivning av människan, om vi tittar på kulturen och filmen. gör skapar beteende. De förändrar människans sätt att se på tillvaron och det sätt som vi själva beter oss på. Jag har själv sysslat med detta i några olika filmer, bland annat en film som heter Incident by a bank eller Händelse vid bank, där jag rekonstruerar ett misslyckat rånförsök som jag blev ögonvittne till. Jag hade aldrig upplevt det innan, men jag hade sett tusentals bilder av det på film. sett rånförsök på film, men när det sedan hände i verkligheten var de bilderna Jag var helt irrationellt borta när jag försökte förhålla mig till det rån som hände på andra sidan gatan. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR SVENSK FILM Det finns ett intressant exempel som , författaren till boken , har fört fram. Han berättade att efter det att en kom ut i världen började de unga gangstrarna i att skjuta med pistolerna med handen vriden åt sidan. Konsekvensen blev att blodsutgjutelsen blev mycket större, och polisen hade stora problem med att städa upp efteråt. Trots att det är väldigt svårt att träffa varandra när man springer runt med pistolen på sidan härmade de unga gangstrarna beteendet. Återigen: Det är inte ett rationellt beteende. Jag har gjort en film som heter . Den handlade om hur unga, svarta pojkar anpassade sig till en medial bild, den stigmatiserade bilden av svarta i vårt samhälle. Det finns en professor på i som har sagt att de svartas identitet förändrades i grunden i när en filmvåg som hette blaxploitation kom. Från att ha varit stolt över att ha gjort sig fri från slaveriets historia skulle den svarta hudfärgen i stället vara kopplad till att vara cool. Han menade att detta fick extrema konsekvenser för de svartas community i . Vi måste prata om dessa saker när vi talar om film. Vi måste ta in dem när vi håller på med filmpolitik. pågick filmens påverkan inte bara i de lågutbildade och lågekonomiska delarna av samhället. Även när det gäller Vita huset finns det ganska hårresande exempel på film som påverkade president . Jag ska visa lite ur hans favoritfilm, som han tittade på han beordrade de hemliga bombningarna över . (Filmklipp visas) Det finns många exempel på unga män som har härmat fiktiva profiler eller karaktärer i filmer och sedan gjort vansinnesdåd. , som ni nu ser på skärmen, är en av dem. Den bild jag nu visar gäller masskjutningarna på . Nästa bild visar ett typiskt härmande av en fiktiv förlaga, då en ung man dödade en massa människor. visar jag en bild från . Det finns otaliga exempel på hur vi har imiterat fiktionsfigurer som kommer från nöjesindustrin, som vi på något sätt har försökt friställa när det gäller påverkan på människan. På skärmen ser ni nu en löpsedel som fanns . Det var skolskjutningen i Jokela. Titta på den typ av retorik som killen har använt sig av! Det är tydligt att han har tagit det från en fiktiv förlaga. Filmen är en film som många unga kriminella nämner som en inspirationskälla. Det är jätteviktigt att vi tar in denna typ av diskussioner när vi pratar filmpolitik. Ett sätt att hantera dessa saker är att nästa generation får ett redskap för att dechiffrera de bilder vi möter. Redan från borde rörlig bild komma in på schemat. Jag ska nu visa det starkaste exemplet på varför jag tycker att det måste vara så. På bilden ser ni Misslisibell, som är Youtube-bloggare. Om man tittar på barn mellan nio och ser man att de unga Youtube-bloggarna i Misslisibells ålder, 13–, har fler tittare än vad svensk barn-tv har. Den generation som kommer tittar mer på Youtube och barn i sin egen ålder än OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR SVENSK FILM på svensk barn-tv. Detta borde förändra mycket kulturpolitiskt när det gäller hur vi ska hantera nästa generation. Ett annat problem med detta är att när en Youtube-bloggare säger sig tycka väldigt mycket om en produkt är det svårt att placera det under smygreklam eller att man har rätt att uttrycka sig. Denna typ av beteende och uttryck måste vi förbereda nästa generation för att kunna hantera. Ett sätt att göra detta är att få in den rörliga bilden och diskutera den i redan från första till Akademin håller på att arbeta fram ett program för detta, för att få in det på grundskolenivå. Ordföranden: Då vänder vi blicken västerut eller rättare sagt till Film , som skapar fantastiska förutsättningar för regional filmproduktion med Troll- Jag lämnar ordet till . , verkställande direktör, denna lilla korta stund ska jag försöka prata lite om vad de regionala filmsatsningarna har betytt och kommer att betyda. Förhoppningsvis ska jag också ge några kommentarer om vad jag tänker om svensk filmpolitik . dök de första regionala filmsatsningarna upp Vi var tidigt ute här i . Filmpool Nord, Film i – alla är vi barn av den första halvan av 90-talet. när Film fyller har vi fram samprodu- cerat 530 långfilmer, där vi har investerat och varit med. Vi har också varit med på 800–900 kort- och dokumentärfilmer och otaliga tv-dramer. även gjort något annat, nämligen byggt upp en fungerande infrastruktur för att kunna göra film. Man behöver båda sakerna i filmpolitiken, både filmerna och de som gör filmerna. Från att ha varit en region där det nästan inte fanns några spännande krea- törer är en region där det finns otaliga spännande kreatörer och många intressanta aktörer på annat sätt. Vad har då de regionala filmsatsningarna bidragit med i svenskt filmliv, kan man fråga sig. Jo, vi har i väldigt hög grad bidragit till det publikt attrak- Otaliga av de filmer som många har gått och sett i under de sen- aste drygt 15 åren har gjorts med stora insatser från regionerna. många av de titlar ni ser på skärmen är de regionala medlen faktiskt större än de nationella, offentliga medlen. Ni känner säkert igen dem. De allra flesta är gjorda i med omnejd, men några är gjorda hos våra kompisar uppe Det säger också något annat, något om begreppbara universum och om att skildra hela landet och hur viktigt detta är för att vi ska ha en film som når ut till de många människorna. Diversiteten i hela landet är något som jag tror är centralt för att svensk film ska stå starkt publikt. Men det blir ingen bra filmpolitik, heller inte regionalt, om vi bara håller oss till det publika. Vi måste naturligtvis också vara med och göra det som är OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR SVENSK FILM konstnärligt utmanande, både på hemmaplan och utomlands. Film varit med och samproducerat kanske inte alla Guldbaggevinnare för bästa film men nästan alla vinnare. Vi har och bär denna sak i oss, men också att filmerna ska finnas, resa i världen och stå för något speciellt. Jag tror att svensk film kan ta många kliv. Precis som sa kan svensk spelfilm ta många kliv framåt i världen. Det hoppas vi att vi kan bidra med . Vad har vi gjort mer? Jo, vi har öppnat upp för internationella stora samarbeten, för intressanta filmer som är i huvudtävlan i och och som vinner priser där. Senast var det danska Kollektivet, för övrigt huvudsakligen inspelad i , och en polsk film som heter of love. Båda filmerna vann silverbjörnar under den avslutade filmfestivalen i . Det finns otaliga andra titlar, framför allt nordiska men också från andra delar av världen. Detta är centralt, för svensk film behöver internationella samarbeten och medfinansiering om vi ska kunna göra ambitiös film. Den regionala nivån och det vi gör där är ohyggligt väsentligt för att svensk film ska må bra och kunna utvecklas. All regional filmverksamhet i landet omsätter tillsammans lite drygt en kvarts miljard kronor. 150 miljoner av dessa pengar går in i produktion, och det är inte så långt ifrån vad den nationella nivån har att hantera för filmproduktion i . I och har man förstått vikten av att skildra hela landet och vikten av regionala filmsatsningar. Där har man kraftigt ökat det nationella stödet till regionala satsningar, nu när man har fattat beslut om ny filmpolitik. Det kan låta som en paradox, men om vi på regional nivå ska kunna föra en offensiv och bra politik på filmområdet är vi naturligtvis väldigt beroende av att den nationella nivån har tydliga och offensiva mål. Detta har vi försökt formulera ensamma, och vi har försökt formulera det tillsammans med ett antal aktörer. Jag hoppas att alla, i varje fall ni som sitter i kulturutskottet, har fått en skrivelse från oss, , TV4, Filmpool Nord, , Film&TV-Producenterna, som försöker uttrycka vikten av att vi har offensiva ambitioner med den svenska filmen. De här sakerna har ni sett. Ni har det i den här skrivelsen, och jag kan repetera dem. Jag vill också passa på att trycka på några saker: Nästan all filmpolitik, nationell och regional, var man än befinner sig i , förhåller sig till tre saker. Det är filmen som konstform, filmen som publik företeelse och man har också förstått att ingen film görs utan en fungerande bransch. Det här är ju en specifik sektor. De offentliga pengarna är vansinnigt viktiga – allt viktigare – för att man ska kunna göra film, men det är privata aktörer som gör filmerna. Detta är väldigt viktigt att bära med sig, så även om det är kulturpolitiken som är överordnad finns det i nästan all kulturpolitik på filmens område med mål och ambitioner som faktiskt handlar om branschen. Om ni har läst om det nya danska eller norska filmpolitiken har ni sett att det inte minst handlar om OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR SVENSK FILM det som är en kärna för nästan alla internationella samarbeten och alla samar- beten som knyts ihop mellan parter, det vill säga vikten av att vi har starka och Detta är ett viktigt medskick. Det är viktigt att inte glömma den aspekten och naturligtvis de ambitiösa målen när det gäller både publik och konst. ska komma ihåg att även om statistik är jättebra så har vi ett problem i svensk film, och det är per capita-gåendet. Vi går mycket mer sällan och ser svensk film i jämfört med vad en går och ser på norsk film eller en dansk på dansk film. De går oftare och ser sin egen inhemska film. går över huvud taget mycket oftare på bio än vad vi gör, så här finns det någon- ting att göra. Svensk film kan ta många kliv framåt publikt och många, många kliv framåt rent konstnärligt. har hela produktionsrabatter, fiscal incentives, tax incentives – kalla det vad ni vill! var det och . det, liksom . är på gång, och i har man startat en ut- Frågan är nu om ska bli det sista landet i som har en Det här är oerhört centralt, precis som också var inne på, för att vi faktiskt ska kunna ha en svensk film som också kan göras på hemmaplan och inte helt enkelt väljer att åka någon annanstans eftersom de ekonomiska förut- sättningarna är bättre där. Det finns dessutom en stor paneuropeisk studie som visar att det här är en bra affär för de länder som har infört det. Summa summarum: Regionerna och samspelet mellan regionerna och den nationella nivån, och här pratar jag framför allt om regionala produktionscent- rum, är ohyggligt viktigt för att vi ska kunna göra stark svensk film . Det är också viktigt att det samarbetet inkluderar andra väsentliga aktörer, både andra offentliga aktörer och andra privata aktörer, ja, över huvud taget att vi har ett fungerande samspel. Vad ska ett fungerande samspel då bygga Jo, förhoppningsvis på att vi vågar sätta upp riktigt ambitiösa målsätt- ningar för vad vi vill med svensk film och vilken position vi vill att svensk film ska ha både på hemmaplan och där ute i den stora filmvärlden. Då är det att välkomna några representanter från dem som också gör svensk film, och jag inleder med att hälsa Hon är ordförande för och film. , ordförande för /för scen och film: Teaterför- bundet/för scen och film är den fackliga organisationen vars medlemmar är professionellt yrkesverksamma inom filmområdet. Det betyder att våra med- lemmar är filmregissörer, som är en egen yrkesavdelning inom för- bundet, fotografer, scenografer, kostymdesigner, maskörer och alla filmtek- niska yrken bakom kameran samt skådespelarna. Vi utgör alltså en betydande del av den svenska filmproduktionen, och vi organiserar dessutom biograf- OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR SVENSK FILM /för scen och film välkomnar regeringens förslag om en övergång till statlig filmpolitik. Därför vill jag först säga några ord om varför vi inte vill ha en förlängning av det gamla filmavtalet. Vi menar att filmavtalet har isolerat filmen från kulturpolitiken.