rfr · H30WRFR8 · 2016-02-02 00:00:00 — ionen refereras till en studie som undersöker hur prisförändringar på alkohol i påverkar gränshandeln i . Studien visar att korselasticiteten för öl ligger på ca 0,35 näragränsen mellan och och 0,2 längre ifrån gränsen. Enligt beräkningskonventioner refereras till internatio- nella studier som uppskattar att priskänsligheten för efterfrågan på tobakspro- dukter generellt sett ligger kring –0,4 för vuxna rökare. görs av elasticiteterna för olika tobaksprodukter i beräkningskonventionerna I beräkningskonventioner skriver att den pri- selasticitet som används vid beräkningar av förändrade cigarettpriser ligger på –0,4 och är uppskattad av . samma priselasticitet används vid beräkningar av förändrat pris på snus, me- dan beräkningar av förändrat pris på rulltobak använder priselasticiteten –0,8. Dessa priselasticiteter refereras återkommande till i beräkningskonvention- erna för åren 2010–2011. I beräkningskonventionerna konstateras att det inte finns någon tillförlitlig uppskattning när det gäller priselasticiteten på Priselasticiteterna för övriga tobaksslag är oförändrade. 2014 skriver att det inte finns några tillförlitliga priselas- ticiteter för snus, cigarrer och tuggtobak. Av den anledningen antogs oföränd- rade kvantiteter för dessa tobaksslag vid en prisförändring. cigaretter och röktobak låg kvar på –0,4 respektive –0,8. I beräkningskonventionen justerades elasticiteterna. och röktobak användes en elasticitet på –0,2 och för snus –0,1. kvantiteter antogs gälla för cigarrer och tuggtobak vid en prisförändring. 5.4 Studier om priselasticiteter för alkohol och tobak Enligt har ingen annan alkoholpolitisk kontrollåtgärd blivit föremål för så många undersökningar som pris- och skatteinstrument. Som tidigare nämnts visar studierna på ett negativt förhållande mellan priset på och försäljningen av alkohol, dvs. att en höjning av alkoholskatten leder till en minskning av alkoholförsäljningen medan en sänkning av alkoholskatten leder till en ökning av alkoholförsäljningen, dvs. efterfrågan på alkohol är priskänslig.53 översikter av priselasticiteten för alkohol visar på en stor skillnad i skattningarna. Priselasticiteter kan inte antas vara konstanta parametrar. Den stora skillnaden antas bero på flera orsaker – en faktisk variation i priskänsligheten mellan länder och inom länder, olika alkoholdrycker och beroende på tidsperioden samt skillnader i t.ex. modellval och datakvalitet. 53 SOU 2005:25. 5 BERÄKNINGSKONVENTIONER FÖR ALKOHOL- OCH TOBAKSSKATT de skattade priselasticiteterna i olika studier mellan , och är relativt små och osystematiska.54 En studie i vilken man skattade priselasticiteterna för olika alkoholdrycker för perioden –1988 kom fram till att elasticiteten för sprit var –0,9, vin –0,9 och öl –1,3.55 En studie som omfattade perioden –1995 kom fram till att elasticiteterna var –1,03 för sprit, - 0,92 för vin och –0,8 för öl.56 Priselasticiteten för öl varierade t.ex. mellan 0 och –3 i en studie.57 Enligt erbjuder svenska data goda metodologiska förutsättningar för att skatta priselasticiteten för alkohol. En fördel är den höga kvaliteten och detaljrikedomen i data om försäljning och priser. En annan fördel är att priserna inte sätts med hänsyn till efterfrågan, dvs. att priserna kan antas vara exogena.58 initierade en studie där priselasticiteter för Systembolagets försäljning av olika alkoholdrycker beräknades. Med ett undantag var de skattade elasticiteterna statistiskt signifikanta och med förväntat tecken. Priselasticiteten för starköl för perioden t.o.m. skattades till ca –0,55. Det innebär sålunda att en höjning av priset på starköl leder till en försäljningsminskning . Som framgår av tabellen nedan så var priselasticiteten markant svagare jämfört med perioden –1994. Priselasticiteten skattades till –1,4. Priselasticiteten för vin beräknades till –0,81, dvs. att en prissänkning leder till en försäljningsökning . Elasticiteten beräknades således ligga på samma nivå jämfört med den tidigare perioden (–0,6). Priselasticiteten för sprit skattades till –1,2 för den tidiga perioden. Det konstaterades att den lägre skattningen låg närmare de resultat som hade redovisats för andra länder. Den förändrade skattningen kan bero på att den markanta skattesänkningen sänkte ölpriset till en nivå där prisvariationer får svagare effekt. En annan förklaring kan vara att öl alltmer har kommit att betraktas som en vardagsvara, vilket innebär att efterfrågan har blivit mindre priskänslig. Den begränsade variationen i realpriset på sprit antas vara förklaringen till varför elasticiteten är obetydlig för perioden . Tabell 13 Skattade priselasticiteter på alkohol för olika perioder 1984–4 kv. 1995–1 kv. –1,36*** –0,55* –0,62** –0,81(*) –1,16*** –0,34 *** p<0,001; **p<0,01; *p<0,05; (*)p<0,10 Källa: SOU 2005:25 bilaga 6. 54Mäkelä m.fl. (2002). 55Assarsson (1991). 56Berggren (1997). 57SOU 2005:25 bilaga 6 Priselasticiteten för alkohol 1984–2003. 5 BERÄKNINGSKONVENTIONER FÖR ALKOHOL- OCH TOBAKSSKATT I studien beräknades också korselasticiteter, dvs. hur mycket efterfrågan på en typ av dryck förändras när priset på en annan typ av dryck ändras med 1 pro- Studien visade inte på några signifikanta korselasticiteter i de gjorda tids- Utredningen menade att prisets betydelse för svenskarnas alkoholinköp har ökat som en konsekvens av de avskaffade införselkvoterna. möjligheterna för ett enskilt land som att föra en självständig skatte- En allt större andel av den konsumerade kvantiteten alkohol i har införskaffats utomlands. Det har fått till följd att betydelsen av internationellt sett höga svenska alkoholpriserna för att begränsa konsum- tionen har minskat i takt med de förändrade införselkvoterna. instrumentet har framför allt tappat i betydelse i . av resandeinförd alkohol i är på grund av den geografiska närheten till och betydligt större än konsumtionen av alkohol somköpts på Systembolaget och restauranger. Detta beror på en kombination av att det i dag i princip råder fri införsel av alkoholhaltiga drycker och att dessa länder har lägre alkoholpriser. Utredningen konstaterar att denna utveckling har lett till att den totala alkoholkonsumtionen har ökat i hela landet, samt att ökningen har varit störst i och minst i norra . Enligt detta resonemang föl- jer att en skattehöjning på alkohol innebär att köp av alkoholdrycker i kommer att minska, som resandeinförseln kommer att öka.59 m.fl. utgör en central referensstudie av alkoholförsäljningens pris- känslighet för svenska förhållanden i relation till omvärlden ur ett fiskalt per- I studien skattas priselasticiteter vid försäljningen av alkoholdrycker i för , med särskilt fokus på korspriselasticitet för gränsöverskridande handel.60 I studien används försäljningsdata från Systembolaget för att uppskatta hur känslig försäljningen är i förhållande till priser i utlandet, samt avståndet till gränsen. Skattningarna visar att priselasti- citeterna är högst för sprit (–1,291), något lägre för öl (–0,917) och lägst för vin (–0,239). Enligt författarna ligger resultaten i nivå med tidigare skatt- poängterar författarna att elasticiteterna endast ska tolkas som ett genomsnitt över hela landet och att de är högre nära gränsen där det finns ett nära substitut, dvs. inköp av alkohol utomlands, men också att det finns en kvardröjande effekt flera inåt landet. I studien konstateras att prisförändringar i utlandet kan medföra betydande konsekvenser för skatteintäkterna. Sänkningen av den danska spritskatten i ok- tober 2003 uppskattades minska de svenska skatteintäkterna på spritdrycker , vilket motsvarar . Mer än en fjärdedel av de minskade skatteintäkterna koncentrerades till områden inom en radie av från den danska gränsen. Två tredjedelar av intäktsminskningen skedde i kommuner inom en radie från den danska gränsen. 59 I den studie av priselasticiteterna som initierade fann man emellertid att resultaten inte gav något stöd för hypotesen att det skulle finnas någon geogra- fisk variation för priselasticiteten, dvs. att efterfrågan skulle vara mera priskänslig i södra till följd av närheten till och . 60 m.fl. (2007). 5 BERÄKNINGSKONVENTIONER FÖR ALKOHOL- OCH TOBAKSSKATT visar beräkningar att en skattesänkning på sprit för att matcha den danska skattesänkningen skulle ha minskat skatteintäkterna . Det motsvarar , varav huvuddelen härrör från minskade alkoholskatteintäkter och 35 miljoner från minskade momsskatteintäkter. () gjorde på uppdrag av () en uppdatering av den studie somgjordes av m.fl., med försäljningsdata för perioden efter 2004.61 SVL initierade studien eftersom man ansåg att CAN:s monitorundersökningar av den totala alkoholkonsumtionen i är behäftade med fel. SVL anser att den oregistrerade konsumtionen underskattas i frågeundersökningarna.62 I artikeln motiverar studien med att de sista undantagen från slopades och att det har blivit tillåtet att föra in hur stora kvantiteter alkohol som helst så länge det är för privat bruk. Dessutom har internetförsäljningen av alkohol ökat . Alternativa försäljningskanaler för import från utlandet kombinerat med slopade kvantitativa restriktioner gör det enklare att importera alkohol från utlandet. Det borde, enligt , innebära att den inhemska försäljningen blir mer priskänslig. Man kan därför förvänta sig att priselasticiteterna har ökat i jämförelse med de resultaten somAsplund m.fl.presenterade,vilket iförlängningenskulleinnebära skattemässiga effekter av skatteförändringar på alkoholhaltiga drycker. Syftet med HUI:s studie var således att replikera studien den studie som gjordes av m.fl. med nya data som täcker perioden –2013 och undersöka om priselasticiteterna har förändrats och om så är fallet hur det har påverkat skatteintäkterna.63 refererar till den studie som gjordes av m.fl. I den studien, som använder försäljningsdata för , skattas egenpriselasticiteten för sprit till –1,3, öl till –0,9 och vin till 0,3. Dessa skattningar kan jämföras med de skattningar för de olika alkoholdryckerna som Hortlund och Mihaescu kommer fram till i sin studie. En jämförelse mellan de skattade egenpriselasticiteterna för olika dryckesslag i de två studierna visas i tabellen nedan. Tabell 14 Jämförelse mellan elasticiteter för alkohol (Hortlund och Mihae- –1,36 –1,64 –1,02 –1,29 –0,24 –0,92 61Hortlund och Mihaescu (2015). 62HUI och SVL, intervju . 63Ett metodologiskt problem var enligt att Systembolaget inte ville lämna ut försäljningsstatistik på kommunalnivå respektive försäljning av alkohol . Denna statistik fanns tillgänglig i den studie som gjordes av m.fl. 2015/16:RFR8 5 BERÄKNINGSKONVENTIONER FÖR ALKOHOL- OCH TOBAKSSKATT lund och Mihaescu) Källa: Hortlund och Mihaescu (2015), s. 10 Det kan konstateras att de skattade priselasticiteterna i den studien som täcker perioden –2013 i stort sett kommer fram till samma resultat som den studie som omfattade perioden –2004. kan det konstateras att egenpriselasticiteterna för vin, sprit och öl ligger något över de skattningar som gjordes i studien av m.fl. Som framgår av tabellen ovan varierar priselasticiteterna med mellan –1,02 och –1,64. Författarna konstaterar att de skattade priselasticiteterna är högre än 1 och att de ligger närmare den övre gränsen för andra studier där man har skattat priselasticiteterna för olika alkoholdrycker. Studien visar att utländska priser har en stor inverkan på den volym alkoholdrycker som säljs i . De skattade korspriselasticiteterna visar att en ökning av priset i närliggande länder i genomsnitt leder till en ökning av den sålda kvantiteten för sprit, för vin och för öl. Enligt studien går det inte att påvisa att avståndet till utlandet är lika viktigt, vilket har antytts i andra studier. Hortlund och Mihaescu lyfter framför allt fram tre resultat i sin studie jämfört med de resultat som presenteras i m.fl. För det första är de skattade priselasticiteterna högre för alla alkoholdrycker i deras studie. Det kan delvis antas bero på att införselkvoterna för alkoholdrycker stegvis har avskaffats och att gäller i princip fri införsel av alkoholdrycker för personligt bruk. Den största skillnaden gäller förvin där deras skattade priselasticitet är –1,64, dvs. väsentligt högre än den tidigare skattningen på –0,24. En förändring av vinkonsumtionen har således skett , t.ex. ökad internetförsäljning och bag-in-box-konsumt- ion, vilket har inneburit att egenpriselasticiteten har förändrats. Författarna konstaterar att de förändrade priselasticiteterna i sin tur kan påverka de förväntade skatteintäkterna. För det andra ligger korspriselasticiteterna vid gränsen på ungefär samma nivå i bägge studierna. För det tredje förefaller det som om effekten av avståndet till gränsen praktiskt taget har ingen effekt på efterfrågans korspriselasticitet. I bilaga 2 redogörs för tre beräkningar av hur skatteintäkterna förändras vid en skattehöjning på alkohol i nivå med den som trädde i kraft med olika egenpriselasticiteter på öl, vin och sprit.64 De egenpriselasticiteter som används vid beräkningarna är dels egenpriselasticiteten på 0,5 som används enligt beräkningskonventioner, dels de egenpriselasticiteterna som Hortlund och Mihaescu har skattat i sin studie. Egenpriselasticiteterna är –1,0 för öl, –1,6 för vin och –1,4 för sprit. 64 Hortlund och Mihaescu (2015). 5 BERÄKNINGSKONVENTIONER FÖR ALKOHOL- OCH TOBAKSSKATT Som framgår av tabellen nedan minskar försäljningsvolymen av öl givet en priselasticitet på –0,5 och givet en priselasticitet på –1,0. Skatteintäkterna ökar med en priselasticitet på –0,med en priselasticitet på –1,0. Förändringen i skatteintäkterna med en elasticitet –1,0 uppgår således till av förändringen av skatteintäkterna med en priselasticitet på –0,5. När det gäller försäljningsvolymen påverkas försäljningen av vin i högre utsträckning då den använda priselasticiteten är högre för vin jämfört med öl. Detta innebär i sin tur att skillnaden i skatteintäkter mellan de två beräkningarna där olika priselasticiteter används ökar. Slutligen så innebär kombinationen av en hög priselasticitet för sprit och det faktum att skatten utgör en så stor andel av priset på varan att skatteintäkterna de facto kan minska. Skattehöjningen är i exemplet således kontraproduktiv ur en strikt skattesynpunkt. Tabell 15 Förändring av skatteintäkter på alkohol givet olika egenpriselasticiteter (ε=1,0, 1,6 resp. 1,4) i procent av (ε=0,5) Källa: Siffror hämtat från Hortlund och Mihaescu (2015). Hortlund och Mihaescu har jämfört de faktiska och förväntade förändringarna i skatteintäkter med hänsyn tagen till de skattehöjningar som trädde i kraft . Deras beräkning visar att den faktiska förändringen i skatteintäkter uppgick till 60–av den förväntade förändringen i skatteintäkter, dvs. i detta fall prognos i budgetpropositionen . Detta kan, enligt författarna, bero på att priselasticiteterna på alkohol i realiteten är väsentligt högre än de skattningar som använder sig av när det beräknar de offentligfinansiella effekterna vid förändrade alkoholskatter. säger att skattningarna av egenpriselasticiteterna varierar mellan olika studier, men att det finns rimliga bevis på att egenpriselasticiteterna 5 BERÄKNINGSKONVENTIONER FÖR ALKOHOL- OCH TOBAKSSKATT är högre i länder med låg- och medelinkomst än i höginkomstländer. siktiga egenpriselasticiteten i höginkomstländer är –0,4, medan den genom- snittliga elasticiteten i låg- och medelinkomstländer ligger på –0,8.65 Enligt Chaloupka visar uppgifter från länder, oberoende av inkomstnivåer, att prisökningar på cigaretter är ett mycket effektivt instrument för att minska I genomsnitt kan en prisökning på på ett paket cigaret- ter förväntas minska efterfrågan på cigaretter med i höginkomst- länder och med i låg- och medelinkomstländer, dvs. ticiteten är –0,4 i höginkomstländer som Sverige.66 Flertalet studier som skat- tar egenpriselasticiteten på cigaretter för höginkomstländer hamnar i interval- let –0,25 till –0,5. Flertalet av studierna hamnar kring –0,4.67 I en studie analyserade , och efterfrågans prise- lasticitet på cigaretter . Studien omfattade alla delstater i Författarna konstaterar att det finns en tydlig skillnad mellan elasticiteten . Elasticiteten på kort sikt skattades till –0,4 medan den långsiktiga elasticiteten var i princip dubbelt så hög, nämligen –0,76.68 Detta resultat bekräftades i en studie som omfattade elva europeiska länder, Den period som studeras var 30–. svenska statistiken omfattar perioden –2009 och konsumtionen av snus Resultaten visade att den kortsiktiga priselasticiteten för cigaretter låg på mellan –0,30 och –0,40 i majoriteten av länderna. gäller konsumtionen av snus i låg den estimerade kortsiktiga priselas- ticiteten på –0,24 och för pip- och cigarettobak i på –0,43. siktiga priselasticiteten uppvisade på grund av tekniska orsaker större variation och mindre reliabilitet än den kortsiktiga elasticiteten. flertalet fall mellan –0,21 och –1,49, med ett typiskt värde på ca –1,0.69 Författarna förväntade sig att en prisökning på snus skulle leda till en ökad konsumtion av cigaretter och likaledes att en prisökning på cigaretter skulle leda till en ökad konsumtion av snus. De två produkterna förefaller emellertid inte utgöra substitut till varandra då den estimerade korspriselasticiteten för cigaretter varierade från –0,193till –0,563 medan korspriselasticiteten för snus varierade från –0,131 till –1,487. Den kortsiktiga priselasticiteten för cigaret- ter skattades till –0,40 och –0,24 för snus.Författarna konstaterar att tidigare studier har skattat den kortsiktiga priselasticiteten på cigaretter i till –0,15 till –0,89, medan den långsiktiga priselasticiteten har hamnat i interval- let –0,65 till –1,03.70 /elasticitetsberäkningar där skattehöjningar- nas storlek jämförs med utvecklingen för den registrerade konsumtionen över tid visar att elasticiteten blivit mer negativ för snus och mindre negativ för 65 (1999). 66 Chaloupka (1999a). 67 Chaloupka (1999b) och Chaloupka m.fl. (2015). 68 m.fl. (1994). 69 m.fl. (2012). 5 BERÄKNINGSKONVENTIONER FÖR ALKOHOL- OCH TOBAKSSKATT I tabellen nedan visas elasticitetsberäkningar för snus och cigaretter för olika tidsperioder. För är elasticitetstalen i samma storleksordning för snus (–0,33) och cigaretter (–0,30).71 Tabell 16 elasticitetsberäkningar för snus och cigaretter 2003- 2013 –0,19 –0,20 –0,17 –0,21 –0,33 –0,48 –0,42 –0,35 –0,40 –0,30 Källa: (2014), s. 21. Revisionsfirman har i en studie, som initierades av Svenska Tobaksleverantörsföreningen72 i samarbete med , skattat cigaretters egenpriselasticitet i för . Resultatet redovisas i tabellen nedan och avser både i förhållande till skattejusteringar (tobaksskatt och moms) och i förhållande till detaljhandelspriset. Tabell 16 KPMG:s elasticitetsberäkning för cigaretter 2003-2013 –0,74 –0,67 –0,69 –0,74 –0,74 –0,67 –0,86 –0,92 –0,88 –0,79 –0,84 –0,95 –0,92 –0,85 –1,22 –1,21 Källa: KPMG (2015), s. 5. 71Swedish Match (2014). 72BAT och (). 6 Synpunkter på beräkningskonventionerna beräknade effekt av en punktskatteförändring på alkoholdrycker baseras bl.a. på bedömningar av den registrerade alkoholförsäljningens känslighet när det gäller substitution mellan registrerad och oregistrerad konsumtion. betonar i utvärderingen att kunskap om elasticiteten är nyckeln till korrekta skattningar av fiskala intäkter. säger att tidigare i sina beräkningar hänvisade till m.fl. men tillämpade elasticiteter på ett annat sätt än i den ovan nämnda studien. och menar att beräkningskonvention för alkohol innehöll ett metodfel i och med att de använde en korselasticitet vid beräkningen av vilka effekter en skatteförändring medför.73 Korselasticiteten beräknas somkvoten mellan den procentuella förändringen av svensk inhemsk konsumtion och den procentuella prisförändringen i . Detta tillvägagångssätt är enligt , felaktigt vilket man har påtalat för . I stället borde egenpriselasticiteterna för olika alkoholdrycker användas vid sådana beräkningar. och menar att beräkningskonventioner använder för låga elasticiteter för de olika alkoholdryckerna. För låga elasticiteter borde innebära att de beräknade skatteintäkterna överskattas i förhållande till den faktiska skatteuppbörden. menar att det finns en risk att beskattningen av sprit har närmat sig den övre gräns där en ökad beskattning resulterar i minskande skatteintäkter, dvs. det s.k. Lafferterritoriumet, eftersom skatterna är av försäljningspriset på spritdrycker. har enligt och tagit åt sig av kritiken, och ett arbete med att utveckla beräkningskonventionen för alkohol pågår. I beräkningskonventionen anges att man använder en elasticitet vid beräkning av hur mycket den oregistrerade konsumtionen påverkas av förändrade priser i , medan man i konventionen anger att man använder en korspriselasticitet. Beräkningskonventionen har också förändrats i och med att priselasticiteten för sprit har höjts till 0,7 i jämförelse med övriga alkoholdrycker. För övriga alkoholdrycker används fortfarande en elasticitet på 0,5 för att beräkna hur mycket den registrerade konsumtionen förändras till följd av att den oregistrerade konsumtionen påverkas av förändrade priser i . /ifrågasätter på flera punkter skattehöjning på tobak.74 Företaget anser att det är ett välkänt faktum att snus utgör 73HUI och SVL, intervju samt . 74Swedish Match (2014) och intervju med /. 6 SYNPUNKTER PÅ BERÄKNINGSKONVENTIONERNA ett substitut för cigaretter. De menar att de relativt sett större skattehöjningarna på snus har lett till att flödet av konsumenter från cigaretter till snus har minskat. bör enligt /i högre uträckning än ta hänsyn till demografiska trender, hälsoattityder och priskänslighet hos konsumenten vid förändringar av tobaksskatten. Därutöver påverkar förändringar i hur produkten når konsumenten, t.ex. inhemsk försäljning jämfört med resandeinförda produkter och förekomsten av illegal försäljning. /anser att bör revidera sina elasticitetstal som används i beräkningskonventionen eftersom företagets egna beräkningar visar att elasticitetstalen –2013 för både snus och cigaretter ligger omkring –0,30. Flera förklaringar ligger enligt företaget bakom det faktum att elasticiteten gradvis har blivit alltmer negativ för snus medan det motsatta gäller för cigaretter, t.ex. i lägre prishöjningar på cigaretter än i grannländerna och ökad efterfrågan på snusformat med lägre skatt.75 Portionssnusprodukter med lägre vikt gynnas med dagens tobaksskattemodell, enligt /. Det är vanligt förekommande att vikten per portion är lägre inom lågprissegmentet. Lågprissnusets andel av portionssnusmarknaden har ökat från av marknaden 2013. Detta får enligt företaget finanspolitiska implikationer, eftersom det genomsnittliga skatteuttaget (inklusive mervärdesskatt) på en dosa lågprissnus i portionsformat är lägre än en dosa fullportionssnus. Dagens tobaksskattemodell innebär även att det genomsnittliga skatteuttaget är högre för lössnus än för portionssnus. Lössnusets andel av antalet konsumerade dosor i var 2006. Denna siffra hade minskat till 2013. Det genomsnittliga skatteuttaget (inklusive mervärdesskatt) på en dosa lössnus är högre än en dosa portionssnus.76 Företagets analys av de senaste årens snusrespektive cigarettskattehöjningar 2008 och 2012 visar att cigarettskattehöjningarna i själva verket har varit mer effektiva än snusskattehöjningarna. Den procentuella ökningen av den varaktiga skatteintäkten har legat närmare den procentuella ökningen av skatten för cigaretter än för snus. Den varaktiga skattemässiga effektiviteten har legat på i genomsnitt 0,73 för cigaretter och 0,62 för snus. Beräkningen bekräftar enligt /att elasticiteten numera är mer negativ för snus än för cigaretter. I promemorian om vissa skattefrågor inför budgetpropositionen 2015 framförs argumentet att snus inte har lika hög konkurrens som cigaretter från utlandet och därmed följer att potentialen för obeskattad resandeinförsel och 75Se kap. 5.4.2. 76Swedish Match (2014) och intervju med /. 6 SYNPUNKTER PÅ BERÄKNINGSKONVENTIONERNA smuggling är lägre.