rfr · H40WRFR6 · 2016-12-28 00:00:00 — svara, för det var någon som kom med ett påstående här som jag undrar lite STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Den strukturella samverkan är jättebra, men den är svår att utvärdera på individnivå. Jag blir lite orolig när jag ser att de individuella insatserna minskar till förmån för de strukturella. Jag undrar hur långt man kan dra åt det hållet, för det är ändå i de direkta åtgärderna och de individuella insatserna som vi verkligen ser vad detta betyder för den individuella människan, och vi kan se det snabbt. Finns det en risk i övrigt att Finsampengar används till vanliga dialoger som myndigheterna egentligen borde ha utanför Finsampengarna? Min fråga är alltså: Lägger man beslag på Finsampengarna där det inte behövs Finsampengar? Slutligen har jag en fråga till . Du sa att SKL har tittat mycket på de nyanlända. Jag undrar om du sa ”fysiska” eller ”psykiska” hinder. Om du sa ”fysiska” undrar jag: Varför väljer ni bort de psykiska hindren? , : När det gäller de strukturella och individuella insatserna är kanske inte jag den bästa att svara på hur långt man kan dra det. Men vissa strukturella insatser är absolut nödvändiga. Dit räknar jag också behovsanalyser och kvalitetsarbete, men givetvis handlar målet med Finsam om individerna och personerna. Jag anser därför att individinsatserna måste väga tyngst. Det går dock inte att välja det ena eller det andra. Jag vill också säga att detta är en viktig fråga att följa. Vi har möjlighet att följa den i . Ju bättre och mer valid inrapportering där, desto lättare blir det att se vartåt det går så att inte det strukturella tar över alldeles för mycket. Då är vi kanske ute på ett annat spår. , Kommuner och Landsting: Jag sa tydligen fel. Jag menade psykisk funktionsnedsättning, så det blev fel. Jag ska göra en liten kommentar till den diskussion som har förts. Jag tror att det också handlar om attityder, och jag tror att vi måste bestämma oss för hur vi ska sätta Finsam i samhällsdebatten och sådana saker. Då handlar det om utbildningsinsatser, kunskaper och sådana delar. Det handlar inte bara om pengar och att köra på. Det ser vi när vi talar om gymnasieskolan, lärarrollen och allt detta. Jag tror att det handlar en del om det. En del av de strukturella insatserna går till sådana saker. Vad gör andra myndigheter, och hur ska vi förhålla oss till det? Det är också en viktig del i arbete där ute – att lära känna vad våra roller är. Men jag tror att man från centralt håll skulle kunna betona detta mer och ta det mer som en utmaning. Möjligen skulle man kunna tillsätta en del medel för marknadsföring, eller vad ni vill kalla det. Det är alltså menat så att denna samverkan ska vara i centrum. (S): Jag tar chansen att ställa en avslutande fråga på avdelningen framtidsspaning. Är det någon som törs titta lite längre fram? har vi haft den här lagstiftningen . Vad ser vi ? STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN det någon som törs kort och koncist – om man får säga så – säga någonting om Ordföranden: det någon som kort och rappt vågar sig på en framtidsspa- , (Delta): Absolut! Det är ju inte var dag man får sitta här i Andrakammarsalen och diskutera Finsamlagstiftningen tillsammans med alla dessa intressanta parter, så det gäl- ler naturligtvis att vara på hugget. Jag skulle vilja säga att framtiden är väldigt öppen, men det beror på det Om politiken vill använda denna smarta plattform har vi all världens möjlighet att göra det. Vi inom NNS och i hela samordningsförbunds- världen har insett att detta är en smart plattform som går att använda till väldigt Vi har runt om i hela landet oerhört bra resultat. problem, men de går att åtgärda. Våga använda oss! Vi kan hjälpa till att täppa till hålen i väl- färden om vi vill det. , : Detta är en spännande fråga. kommentera den ur målgruppsperspektiv. Där vi befinner oss , och där vi har varit , har vi uppmärksammat den kanske första stora trans- missionen ur ett livsloppsperspektiv, nämligen att etablera sig från ung till vuxen och så vidare. Vi fokuserar mycket på det. Det är inte helt omöjligt att vi också uppmärksammar den andra transmissionen, alltså övergången till pensionsålder och åren . ska se till att de människor som är i förvärvsaktiv ålder verkligen också är det fullt ut och ges möjligheter till det. Där är det mycket möjligt att Finsam kan spela en större roll än det gör . Det var bara en tanke som jag har funderat en hel del på . , Arbetsförmedlingen: Finsam – det är såklart en jät- Jag tror att det absolut viktigaste för mig att säga här är att det är viktigt att vi inte sitter här igen och diskuterar gränssnittsproblema- Vi kanske kan komma till insikt om att samverkan handlar mycket mer om kultur och mindre om hur man organiserar eller strukturerar arbetet. Vi kommer att se en digitalisering som kommer att gå mycket snabbare än vad någon av oss kan förvänta oss. Det är klart att var och en av oss behöver fundera på hur det kommer att påverka Finsam på samma sätt som det kommer att påverka vår ordinarie verksamhet. Det talar vi väldigt lite om . STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN (M), vice ordförande socialförsäkringsutskottet: Om jag har räknat rätt här har vi haft sex stycken talare och en frågestund med sju frågeställare och lika många svar – allt detta med kaffepaus emellan. Det tycker i alla fall jag är ett bra resultat och effektiva . Jag hoppas att ni har haft trevligt här och att ni har känt att detta har varit matnyttigt. Det återstår inte så mycket mer för mig än att rikta ett stort tack till er som har deltagit som talare, till er som har anslutit hit till och till alla er som har följt utfrågningen på webbplats. Tack så mycket och på återseende! BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade råvaru- offentliga utfrågning om idrott och fysisk akti- vitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie-redakt- ioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av rehabilite- offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot skat- Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och möj- öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för transportinfra- offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 sep- Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15