eunbil · H30N43DB13 · 2016-01-01 00:00:00 — RIF, dp. Rådets möte för rättsliga och inrikes frågor (RIF) den 10– Dagordningspunkt 2 (gemensamma kommittén) Rubrik: Förslag till och rådets förordning om en europeiska gräns- och kustbevakning och om upphävandet av förordning (EG) nr 863/2007 och beslut /267/EG Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: Fakta-PM 2015/16:FPM45, 15398/15 295 CODEC 1755 COMIX 706 behandlad vid samråd med : i samband med rådet för rättsliga och inrikes frågor () . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Informationstillfälle med justitieutskottet och överläggning med justitieutskottet . Kommissionen antog förslaget till förordning om en europeisk gräns- och kustbevakning . I Europeiska rådets slutsatser från fastslås att förhandlingstakten ska öka för att nå en politisk överenskommelse med om förslaget under nederländskt ordförandeskap. Vid presenterade ordförandeskapet en lägesrapport om hur långt man kommit i förhandlingarna. Det står nu klart att ordförandeskapets målsättning är att nå en överenskommelse om förslaget vid . Kommissionens förslag har diskuterats på arbetsgruppsnivå i rådet (gränsgruppen) vid fem tillfällen. Delar av förslaget har även diskuterats i formella och informella för invandring, gränser och asyl (Scifa)samt vid det informella ministermötet för rättsliga och inrikes frågor . Under Coreper diskuterades ordförandeskapets kompromissförslag avseende kapitel 1 och 2, vilket fick ett brett stöd från medlemsstaterna. Artiklarna kommer dock att bli föremål för ytterligare förhandlingar och överväganden. Ordförandeskapet förväntas vid det aktuella rådsmötet avge en lägesrapport. Rättslig grund och beslutsförfarande Artiklarna 77.2b och d och 79.2c i fördraget om Europeiska unionen. Beslut fattas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet (av rådet och gemensamt) och med kvalificerad majoritet i rådet. Det är viktigt att överväga alla möjligheter till hur förvaltningen av den yttre gränsen kan stärkas. Gränskontroll är främst en nationell fråga, men den nya byrån för gräns- och kustbevakning kan utgöra ett viktigt stöd för medlemsstaterna, i synnerhet de stater som inte själva kan kontrollera sina gränser tillräckligt väl. Det är bra att utveckla en europeisk strategi för integrerad gränsförvaltning, för att därigenom etablera en lägsta standard för medlemsstaternas gränsbevakande myndigheter och för det europeiska samarbetet på gränsområdet. En viktig komponent i detta sammanhang är användandet av modern teknisk utrustning och IT- system. Avseende förslaget om en permanent pool med gränskontrollexperter bör man först bedöma behovet av experter innan man låter medlemsstaterna fylla antalet platser i poolen i enlighet med en bestämd fördelningsnyckel. Förslaget med sårbarhetsanalyser för att bedöma medlemsstaternas kapacitet på gränsförvaltningsområdet är generellt bra, men det måste klarare definieras när dylika analyser ska kunna genomföras. De delar som avser informationsöverföring måste också konkretiseras. Tvingande beslut om korrigerande åtgärder som berörd medlemsstat ska vidta själv för att stärka sin gränsförvaltning bör bara kunna fattas av gränsbyråns styrelse (och inte av gränsbyråns verkställande Alla medlemsstater finns representerade i styrelsen och tillförsäkras på så sätt inflytande över besluten. Det bör konkretiseras vilka korrigerande åtgärder som styrelsen kan fatta beslut om. EU kan i undantagsfall behöva ingripa i en medlemsstat mot dennes vilja. Det är dock viktigt att medlemsstaterna får en tydlig roll i den beslutsprocessen. Om det skulle bli aktuellt att sända över gränskontrollexperter till en medlemsstat för att stärka gränsförvaltningen ska de, vilket nu också föreslås, stå under den berörda medlemsstatens befäl. Det bör bevakas att förslaget inte kommer i konflikt med svensk grundlag och att asylrätten värnas. inställning är ännu inte känd, men en rapportör för förordningsförslaget har utsetts, (EPP). Det finns inget särskilt förslag att ta ställning till. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Förordningsförslaget rör främst organisation och befogenheter för en ny europeisk byrå för gräns- och kustbevakning (som efterföljare till Frontex). Några genomgripande förändringar i svensk lagstiftning är inte att förutse. De slutliga finansiella effekterna av förslaget kan inte bedömas med någon säkerhet i detta skede. Kommissionen gör bedömningen att budgeten för en ny EU-byrå för gräns- och kustbevakning skulle behöva höjas med i förhållande till Frontex budget som uppgår till . En stor del av ökningen beror på ökade personalutgifter i samband med att den nya byrån föreslås få ett utökat mandat och nya uppgifter. Förslaget kan således komma att påverka EU:s budget. kommer att verka för att förslaget finansieras genom omprioriteringar inom EU:s budgetram. Utgångspunkten är att eventuell påverkan på statens budget ska hanteras inom befintliga ramar.