rfr · H40WRFR4 · 2016-12-12 00:00:00 — Val av ämne för avhandling: Inför licentiatuppsatsen kommer forskningsuppgiften att vara att planera, genomföra och utvärdera lektionsserier baserade på kulturellt eller litterärt material avsett för elever i avancerad spanska. Uppsatsämnena planeras så att resultaten kompletterar varandra. Forskarskola i idrott och hälsans didaktik 2011 och 2013. Värdhögskola GiH, partnerhögskola MaH och Organisation: Lärosätena har goda erfarenheter av att organisera forskarskolor genom sin medverkan dels i Nationella forskarskolan i idrottsvetenskap (NFI), dels i forskarskolan Utbildningsvetenskap med inriktning mot didaktik vid ÖU. Styrgruppen består av en programkoordinator, en vetenskaplig ledare och en ledamot från respektive lärosäte. Licentianderna antas till utbildningen vid något av de tre lärosätena beroende på bostadsort och om möjligt beroende på forskningsprojektets inriktning och handledarkompetens. Kurserna sprids över forskarskolans tre samverkande lärosäten. Behov: Ämnet idrott och hälsa har genomgått förändringar. Ämnets forskningsförankring har varit svag och fram till knuten till ett antal ”stödämnen”, främst fysiologi och pedagogik. Forskning har huvudsakligen varit av utbildningssociologisk och läroplansteoretisk karaktär. Di- daktiska frågeställningar har berörts till viss del men sällan utifrån praxisnära utgångspunkter. Det finns ett stort behov av systematisk kunskap och en forskningsförankring av verksamheten inom skolämnet idrott och hälsa. Mål: Att utveckla den praxisnära didaktiska forskningen kring skolämnet idrott och hälsa. Antal platser: 2011: 15, 2013: 15 Val av ämne för avhandling: Forskningsprojekten kommer att utformas i samverkan mellan licentiand och handledare. Licentianderna kommer att ha ett stort inflytande över forskningsprojektens inriktningar och ansatser, men tidigare forskning och erfarenheter från lärarutbildningen och lärarfortbildning APPENDIX PRESENTATION AV FORSKARSKOLORNA pekar ut särskilt relevanta områden för fortsatta studier, gärna med praxisnära utgångspunkter (ett antal områden räknas upp i ansökan). Värdlärosäte HJ (), partnerlärosäten GU och SU Organisation: De forskarstuderande antas till de medverkande lärosätenas forskarutbildningar. Forskarskolan erbjuder en gemensam ramstudieplan som kan anpassa till de aktuella forskarutbildningarna vid respektive lärosäte. Inom ramen för forskarskolan kommer kurser, seminarier, konferenser samt handledning att arrangeras. Utbildningen kommer att ges som en kombination av distans- och campusutbildning. Vissa kurs- och seminarietillfällen kommer att förläggas som internat. Forskarskolan leds av en styrelse med representanter för de medverkande lärosätena samt två representanter för de forskarstuderande. Behov: ”Learning study” är ett arrangemang där lärare och forskare arbetar tillsammans med att undersöka hur undervisningshandlingar påverkar elevernas lärande. 180 Man undersöker de förmågor som eleverna förväntas utveckla och elevernas kunskapsutveckling i relation till hur det som eleverna förväntas lära sig kan manifesteras i undervisningen. Intresset för Learning study har ökat kraftigt och efterfrågan på handledarkompetens är stor. Mål: Dels att de studerande ska bidra med att utveckla kunskap om relationen lärande–undervisning, dels att de ska skaffa sig sådana kunskaper och färdigheter att de framöver kan leda och genomföra forskning kring undervisningens innehåll i den egna verksamheten, dvs. att förstärka tillgången på forskare med inriktning mot klassrumsbaserade studier av undervisning och lärande. Antal platser: 2011: 15, 2013: 15 Kontakter med skolhuvudmän: Inom (HLK vid HJ) finns Akademin för skolnära forskning, en samverkan mellan HLK och omgivande kommuner med syfte att stärka verksamhetens forskningsbas. Bland annat samfinansieras sex ”kommundoktorander” inom . SU tillsammans med kommunerna i bygger upp en gemensam plattform/miljö för undervisningsutvecklande ämnesdidaktisk klassrumsforskning. Tanken är att den ska fungera som en 180 ”Learning study karakteriseras /…/ av kollegialt samarbete vid planering och utvärdering av undervisning, samt ett cykliskt förlopp av systematiskt utprövande. En skillnad är att i en Learning study används en uttalad teori om lärande (variationsteori) som verktyg vid planering samt analys av undervisningen och elevernas lärande. Andra skillnader är den vikt som läggs vid att utvärdera elevernas kunskaper både före och efter undervisningen, samt att lektionerna oftast videofilmas.” Learning study har fått en relativt stor spridning i allt sedan starten , framför allt i matematik. Arbetet i en Learning study bygger på en grundläggande idé om att undervisningens karaktär och innehållets hantering har en avgörande betydelse för elevernas möjligheter till lärande. (Learning study – en guide, et al., NMC, ). APPENDIX PRESENTATION AV FORSKARSKOLORNA sammanhållande miljö för olika slags projekt av learning study-karaktär genom regelbundna forskarseminarier. Krav på ansökan till forskarskola: Beslut om antagning görs efter behörighetsprövning och sakkunnigbedömning, i samråd med representanter för de medverkande lärosätena. Bedömningen görs i två steg. I det första steget bedöms de skriftliga dokumenten, varav en skiss till forskningsplan ingår och i nästa steg görs en intervju med de sökande. Övrigt: Learning study har prövats och utvecklats i flera forskningsprojekt finansierade av VR (2003, 2007, 2009). Historiska medier: Forskarskola i historia med didaktisk inriktning Värdlärosäte UmU, partnerlärosäte Organisation: Forskarskolan bygger på den historiedidaktiska och utbildningshistoriska forskning och forskarutbildning som bedrivs vid UmU. Vid lärosätet finns stor erfarenhet av att organisera forskarskolor, bl.a. för i pedagogiskt arbete. En sammanhållen studiemiljö skapas genom att licentianderna läser alla kurser gemensamt enligt en fast studiegång och följer samma studieplan. Kursgivare är genomgående och samhällsstudier. De flesta av kurserna kommer att ges av forskare vid UmU och samt internationella gästlärare. Eftersom utbildningen kommer att genomföras på av heltid, kommer de flesta licentianderna att bedriva distansstudier. Återkommande veckolånga internat och kortare sammandragningar kommer därför att organiseras. Varje termin kommer ett veckolångt internat att organiseras. Under dessa kommer även licentiandernas avhandlingstexter att diskuteras vid seminarier och grupphandledningstillfällen. Under termin ventilerar varje licentiand en pm över avhandlingsarbetet, före slutet av termin 3 hålls ett mittseminarium och i början av termin 5 genomförs slutseminariet. Behov: Det finns ett behov, både inom akademisk forskning och i skolan, av kunskap om det spektrum av medier som används i undervisning och lärande i historia (inklusive populärhistoriska tidskrifter, historiska filmer och dataspel samt digitala medier av olika slag). forskning har i stor utsträckning undersökt läromedlens innehåll. Mål: Att öka den forskningsgrundade kunskapen om olika mediers roll i undervisning och lärande i historia. Den nya kunskap som genereras inom forskarskolan kommer att bidra till de deltagande licentiandernas professionsutveckling och även att lägga grunden för en bredare kompetenshöjning inom flera läroämnen i ungdomsskolan. En forskarskola kan bidra med resurser till forskningsmiljön vid värdlärosätet i form av finansiering av doktorander och APPENDIX PRESENTATION AV FORSKARSKOLORNA av medel för utveckling av kurser. Vid partnerlärosätet skulle ett engagemang inom forskarskolan bl.a. skapa handledningstillfällen för lärare. Antal platser: 15 Organisation: Forskarskolan kan beskrivas som en ”paraplyskola” där varje forskarstuderande associeras till en värdinstitution och en värdforskarskola. Ett antal av CTH:s befintliga forskarskolor kommer att erbjuda en delmängd av sitt utbud för de forskarstuderande lärarna i ingenjörsvetenskap. I forskarskolan kommer att ingå ett block som är gemensamt för alla som handlar om lärande och därtill kopplad forskningsmetodik som finns tillgänglig i den befintliga forskarskolan vid och Lärarforskning vid GU. Forskarskolan leds av ett råd bestående av den ansvarige för forskarskolan, ansvariga på respektive institution som deltar med handledning, en representant för de forskarstuderande samt en representant från skolvärlden. Behov: Att öka attraktionskraften i gymnasielärarjobbet genom att visa hur det kan kopplas till karriärutveckling i form av forskarstudier. Att erbjuda lärare i gymnasiet men även högstadiet en chans att utvecklas inom ämnena matematik, fysik, kemi och teknik. Mål: Att den examinerade licentiaten ska ha fått god förmåga att hålla sig uppdaterad vad gäller forskning inom sitt ämnesområde och även har verktyg för att omsätta denna förmåga i undervisningen till gagn för sina elever. Samtliga licentiatarbeten kommer att vara tydligt inriktade på ämnesfördjupning inom en specifik teknikgren och lärande av detta snarare än förberedelse för forskningsverksamhet på teknikområdet; odlandet av självständighet i den teknikvetenskapliga forskningsgärningen kommer att vara lägre prioriterat än för ett typiskt teknikfokuserat licentiatarbete, till förmån för licentiatens framtida förmåga att omsätta sin nyvunna ämnesexpertis i ett undervisningssammanhang. Antal platser: 8 Krav på ansökan till forskarskola: CTH framhåller i utlysningen av platserna att ”framgång i forskarstudier kräver stort eget ansvar och engagemang” och att man kommer att tillhandahålla handledning minst på nivån av en heltid för varje antagen licentiand. I utlysningen anges vad man ska kunna efter en avlagd utbildning. Till ansökan ska fogas ett rekommendationsbrev från rektorn/skolledaren ”som även kortfattat beskriver hur dina forskarstudier kommer att gagna skolans undervisningsverksamhet (när du återvänder med en licentiatexamen)” samt en beskrivning över vilken typ av forskningsfrågeställningar eller vilket specifikt forskningsområde som den sökande skulle vilja arbeta med, inklusive en motivering. En matchningsprocess mellan handledare och kandidater startar när urvalet är gjort. APPENDIX PRESENTATION AV FORSKARSKOLORNA De främmande språkens didaktik: Forskarskola i språkdidaktik med inriktning mot engelska, franska, italienska, spanska och tyska Värdlärosäte SU, partnerlärosäten GU, LU och LnU Organisation: , , har erfarenhet av samarbete inom forskarskolor. Styrgruppen består av kärngruppen bland de sökande, en biträdande koordinator samt en studeranderepresentant. Forskarutbildningen är språkdidaktisk, vilket innebär att kurser och uppsatsarbete handlar om kunskapsbildning, lärande och undervisning och bedömning. Utbildningen är gemensam för samtliga ingående språkämnen, men innehållet riktas även mot de områden som är språkämnena engelska, franska, italienska, spanska och tyska. Kurser som ska ges är delvis befintliga kurser, delvis nya. Kurser kommer att läggas upp så att licentianderna kan tillbringa åt gången vid respektive lärosäte, per termin. Övrig kurstid sker aktiviteter i ett webbaserat verktyg för kommunikation. Till detta kommer 1,5 dagars internat per termin för studerande, handledare och koordinator. Behov: Allt färre elever väljer språk och allt fler hoppar av de språkstudier de har påbörjat. Detta går helt emot de flerspråkighetsmål som EU och har satt upp. Mål: Att öka kompetensen hos språklärare främst genom teoretisk insikt i fenomen som flerspråkighet, språkinlärning, språkundervisning samt bedömning av språklig kompetens och att därmed skapa bättre förutsättningar för god undervisning i den svenska skolan. Forskarskolan kan bli en grund för svensk utbildningsvetenskaplig forskning om de främmande språkens didaktik med fokus på individens språkinlärning, informations- och kommunikationsteknik och bedömning i svensk skolmiljö. Den kan leda till utveckling och precisering av ämnet språkdidaktik. Antal platser: 10 Forskarskola för lärare i historia, samhällskunskap, religion och geografi Bygger på goda erfarenheter från den redan genomförda forskarskolan av samma slag (2008). Organisation: Forskarskolan leds av en styrelse för representanter för utbildningsledning, handledare, ämnen, studerande. Representanter för skolväsendet ingår i styrelsen. Behov: Samhällsämnena hör till de ämnen vilkas undervisningsformer och innehåll ständigt utmanas i ett föränderligt samhälle, inte minst av alltmer mångkulturella klassrum. Det saknas forskning om undervisning i mellanstadieåren om SO-ämnena. APPENDIX PRESENTATION AV FORSKARSKOLORNA Mål: Forskarskolan har två syften – ett vetenskapligt och ett samhälleligt. Forskarskolan syftar dels till att utveckla lärarnas ämnesdidaktiska kunskapsbas, dels till att forskarskolan och licentianderna ska fungera som en kunskapsbrygga mellan skola och akademi. Forskarskolans inriktning är ämnesdidaktisk lärarforskning. Antal platser: 20 Kontakter med skolhuvudmän: Forskarskolan ingår i en långsiktig satsning i forskningsmiljön på utbyggnad av samarbetsprojekt med skolväsendet kring ämnesdidaktisk fortbildning och skolforskning. Ett mål med forskarskolan är att stärka förbindelserna mellan universitet och skolväsende. De forskarstuderande kan efter sin utbildning utgöra viktiga bryggor mellan dessa båda miljöer. Redan under forskarskolans kursdel kommer skolledningen för de forskarstuderandes skolor att bjudas in till diskussioner om vilken roll de forskarstuderande kan få i det lokala skolväsendet efter examen. Licentiatseminarierna förläggs till de forskarstuderandes skolor. Ett särskilt uttalande till stöd för ansökan om en forskarskola i historia, samhällskunskap, geografi och religionskunskap har gjorts av 19 skolchefer i kommuner som KaU samarbetar med. Val av ämne för avhandling: Valet av forskningsuppgift sker tidigt i utbildningen och fördjupas genom att examinationsuppgifter i flera av kurserna bidrar till att utveckla forskningsplanen. Forskarskola för lärare med inriktning naturkatastrofer Jämför presentationen ovan Hållbar utveckling (2008). Organisation: Organisationen bygger vidare på den föregående forskarskolan för lärare (utveckling särskilt kopplat till klimatutveckling och vattenresurser). Forskarskolan leds av en styrgrupp som består av vetenskaplig ledare, koordinator, forskarstuderande och handledare. Varje forskarstuderande kommer att handledas av en eller flera forskare vid de tre värdinstitutionerna (geologiska vetenskaper, naturgeografi och kvartärgeologi samt tillämpad miljövetenskap). Behov: Ökad ämneskompetens för lärare verksamma inom utbildningsämnena NO, naturkunskap och geografi med inriktning mot naturkatastrofer (jordbävningar, , vulkaner och jordskred). Temat naturkatastrofer betonar starkt den sociala betydelsen av naturvetenskaper. Mål: Att skapa möjligheter för verksamma lärare att fördjupa sina kunskaper inom geovetenskaperna och bedriva egen forskning som en del av ett omfattande forskningsprogram. Denna erfarenhet tar lärarna med sig tillbaka till sina skolor. Antal platser: 12 APPENDIX PRESENTATION AV FORSKARSKOLORNA Val av ämne för avhandling: Styrgruppen är bl.a. ansvarig för att göra urval bland sökande, val av projekt och handledare. Relativt specifika exempel på forskningsområden ges i ansökan till VR. Forskarskola i naturvetenskap, matematik, teknik och ämnesdidaktik för verksamma lärare () Värdlärosäte LiU, partnerlärosäten LU, GU, UmU, KaU, MaH, LnU, , , , , och Se presentation ovan Forskarskola i naturvetenskap, matematik, teknik och ämnesdidaktik för verksamma lärare (2008). Utforskande lärprocesser och literacy: Förskolebarns lärande i språk och matematik 2011.181 , partnerlärosäten UU, UmU och Se presentation ovan Globalisering, literacy och utforskande lärprocesser (2010). Forskarskola i yrkesämnenas didaktik Värdlärosäte SU, partnerlärosäten GU, UmU, KaU och Forskarskolan länkas till i yrkesdidaktik, vilken beviljades medel av VR 2010 (se avsnitt 2.2). Organisation: Styrgruppen består av ansvariga från respektive lärosäte samt representanter för de forskarstuderande. Endagsseminarier ordnas en gång per termin i syfte att ge licentianderna den bredd det innebär att få en inblick i varandras arbeten och viss inblick i de forskningsmiljöer som finns representerade inom medverkande lärosäten. Två gånger under forskarskolan anordnas internat. Behov: Av drygt 11 000 yrkeslärare har ungefär hälften en högskoleutbildning av relevans för yrkesområdet. Det råder stor variation i utbildningsnivå mellan yrkeslärarna och längden på deras yrkeserfarenheter. Ämnesplanerna i Gy ställer nya och högre krav på gymnasieskolans yrkesprogram. Didaktisk forskning i förhållande till yrkesprogrammens kurser är närmast obefintlig. Det behövs forskning om bl.a. framtidens yrkesverksamheter och kompetensbehov, om de förändrade krav som ställs i den nya gymnasiereformen där en 181 Samma inriktning som forskarskolan 2010 Globalisering, literacy och utforskande lärprocesser: Förskolebarns språk, läsande och matematiserande” men med ett modifierat projektnamn APPENDIX PRESENTATION AV FORSKARSKOLORNA central fråga är lärlingsutbildningarna samt om de problem som finns inom yrkesprogrammen, däribland genomströmningen i vissa ämnen. Mål: Att utveckla kunskap om undervisning, yrkeskunnande, lärande och bedömning som kan svara mot de krav som ställs i samtidens arbetsliv, men som också förbereder för framtidens arbetsliv. Antal platser: 15 Val av ämne för avhandling: I ansökan till VR anges områden och ges en rad exempel på frågeställningar. Forskningsskola i kommunikation och relationer som grundläggande för förskolebarns lärande Värdlärosäte GU, partnerlärosäten LiU, KaU, MaH, och Organisation: Organisationen av forskarskolan baseras på erfarenheter från tre tidigare forskarskolor som lärosätena har varit engagerade i (Barndom, lärande 2008 och 2010 samt Mångfaldens förskola, samtliga MaH). De studerande antas både till forskarskolan och till ett lärosäte. Forskarskolan leds av en styrgrupp bestående av de ledande forskarna på deltagande lärosäten samt representanter för licentiander. Forskarskolan använder webbkommunikation för att kunna ha kontinuerlig kommunikation mellan licentiander, handledare, styrgrupp och koordinatorer. Forskarskolan fokuserar på kommunikation i många former med vetenskapssamhället, kommuner och andra aktörer. Behov: Barn som deltar i högkvalitativa verksamheter ges goda utvecklingsmöjligheter. Det har visat sig att de klarar sin skolgång bättre än barn som inte deltagit i sådana verksamheter. befinner sig i en förändringsfas med betoning på lärande och kunskap, som den har till uppgift att ge omsorg och stöd. Det är av stor vikt att generera kunskap om hur svarar upp mot detta delvis nya behov. Mål: Att utveckla licentiandernas förmåga att bedriva teoretiskt, metodologiskt och etiskt god forskning och deras förmåga att bedriva utvecklingsarbete i pedagogiska institutioner för yngre barn (förskolor, förskoleklass och första år). Antal platser: 15 Vetenskapssamhället i skolan – skolan i vetenskapssamhället 2013 Värdlärosäte LU, partnerlärosäten MaH, , , , Organisation: Forskarskolan styrs av en ledningsgrupp bestående av representanter från lärosätena, deltagande skolhuvudmän och ledare för i kommunerna. Forskarskolan har en stark koppling till regionen. APPENDIX PRESENTATION AV FORSKARSKOLORNA forskarskolan är dess geografiska läge i en expansiv forskningsregion och med många möjligheter för skolor att studera modern naturvetenskap och teknik. Forskarskolan bygger på samarbete med lokala resurser, t.ex. Nationellt resurscentrum i fysik, och med kommunerna i . Behov: Det finns ett vikande intresse för högre utbildning i naturvetenskap och en försvagning av skolresultaten i dessa ämnen. Om inte denna trend bryts kommer det att få negativa konsekvenser för landets framtida möjligheter att tillgodose behovet av kompetens men även för den naturvetenskapliga allmänbildning som utgör en viktig grund för politiska beslut i ett demokratiskt samhälle. Det finns därför ett behov av forskarutbildad personal inom förskolan och skolan, inte minst inom naturvetenskapernas och teknikens didaktik. Skolans satsning på förstelärare och lektorsreformer sätter också perspektivet av vetenskapskommunikation i centrum på ett nytt sätt i skolan. Mål: Att identifiera hur naturvetenskaplig kommunikation i olika sammanhang och miljöer kan vara ett hinder eller ett stöd för elevers intresse och förståelse; att beskriva och utveckla former för naturvetenskapligt lärande som genomsyras av tanken om naturvetenskaplig allmänbildning och där vetenskapskommunikation står i centrum samt att möta det faktiska behov av kompetensutveckling som finns bland lärare och därigenom bidra till att öka kunskapen om den vetenskapliga kommunikationens villkor och utfall inom det naturvetenskapliga fältet. Genom en ökad medvetenhet om kommunikationens betydelse för lärandet ska lärare och förskollärare kunna ta vara på ungdomars naturvetenskapliga intresse och skapa motivation för fortsatta studier inom den högre utbildningen. Forskarskolan skapar också ett nätverk av forskarutbildade lärare och förskollärare i regionen. Antal platser: 12 Kontakter med skolhuvudmän: Genom ett redan mycket gott samarbete mellan LU och har man försäkrat att planerna på en forskarskola med denna inriktning svarar mot ett reellt behov och är väl förankrad i den pedagogiska verksamheten i regionens kommuner. är bristen på forskning inom detta område och tillgång till forskarutbildade lärare en högprioriterad fråga. Forskarskola i idrott och hälsans didaktik Värdhögskola GiH, partnerhögskola MaH, Se presentation ovan Forskarskola i idrott och hälsans didaktik (2011). APPENDIX PRESENTATION AV FORSKARSKOLORNA Didaktisk modellering och analys för lärare i naturvetenskapliga ämnen (NaNo) 2013 Värdlärosäte SU, partnerlärosäte UU Organisation: Forskarskolan utlyses nationellt och hålls samman genom seminarier och fortbildningskurser. Även om licentianderna kommer från kommuner runt om i landet kommer de att få en arbetsplats på respektive institution. Internetplattformar används för tankeutbyte och stöd i forskarutbildningskurserna. En ledningsgrupp väljs med representanter från lärosätena, kommunerna och de forskarstuderande. Behov: Det finns ett behov av att utveckla modeller som stöder lärare i deras arbete inom ett område som länge har fokuserat på lärandet. Mål: Att utveckla ett vetenskapligt stöd för lärares planering, undervisning och bedömning, s.k. didaktiska modeller för didaktisk analys, särskilt mot naturvetenskapliga ämnen. Kärnverksamheten i forskarskolans program består i att pröva och utveckla didaktiska modeller som kan stärka lärares kunskapsbas och professionsutveckling. Ett viktigt syfte är också att minska gapet mellan forskning och skolutveckling. Antal platser: 7 Val av ämne för avhandling: Avhandlingsämnena bestäms gemensamt av forskarskolan, skolhuvudmännen och antagna lärare, för att passa alla parter. Värdlärosäte HJ, partnerlärosäten GU, SU Se presentation ovan Forskarskola i study (2011). – kvalitet, effektivitet och status i teknikutbildningen Organisation: Forskarskolan förläggs till KTH. Gemensamma seminarier hålls . anordnas möten med ledande forskare inom området teknikutbildning. Forskarskolan leds av en styrgrupp bestående av representanter för lärosätet och kommunerna. Behov: Många svenska företag har svårigheter att hitta kvalificerade medarbetare inom det tekniska fältet. är intresset för tekniska och naturvetenskapliga utbildningar lågt bland landets ungdomar, vilket innebär att problemet sannolikt kommer att växa. Bättre teknikundervisning i innebär en möjlighet att ändra på dessa förhållanden. Den ämnesdidaktiska forskningen om teknik i är ytterst begränsad jämfört med andra obligatoriska undervisningsämnen. Det saknas forskning som specifikt rör det svenska teknikämnet med dess unika blandning av tekniska förmågor, tillämpad vetenskap, historiska och politiska aspekter på teknik osv.