eunbil · H30N43DB12 · 2016-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning för rådets möte för rättsliga och inrikes frågor (RIF) den 10– 1.Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. 2.(ev.) Godkännande av A-punktslistan (Sr , Sr Ygeman) Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. 3.Europeisk gräns- och kustbevakning: Förslag till och rådets förordning om en europeisk gräns- och kustbevakning och om upphävande av förordning (EG) nr 2007/2004, förordning (EG) nr 863/2007 och beslut /267/EG (första behandlingen) (Sr Ygeman) Avsikten med behandling i rådet Kommissionen antog förslaget till förordning om en europeisk gräns- och kustbevakning . I Europeiska rådets slutsatser från fastslås att förhandlingstakten ska öka för att nå en politisk överenskommelse med om förslaget under nederländskt ordförandeskap. Vid RIF- rådet presenterade ordförandeskapet en lägesrapport om hur långt man kommit i förhandlingarna. Det står nu klart att ordförandeskapets målsättning är att nå en överenskommelse om förslaget vid . Kommissionens förslag har diskuterats på arbetsgruppsnivå i rådet (gränsgruppen) vid fem tillfällen. Delar av förslaget har även diskuterats i formella och informella för invandring, gränser och asyl (Scifa)samt vid det informella ministermötet för rättsliga och inrikes frågor . Under Coreper diskuterades ordförandeskapets kompromissförslag avseende kapitel 1 och 2, vilket fick ett brett stöd från medlemsstaterna. Artiklarna kommer dock att bli föremål för ytterligare förhandlingar och överväganden. Ordförandeskapet förväntas vid det aktuella rådsmötet avge en lägesrapport. Se bifogad rådspromemoria. Viseringspolitik (Sr ) a)Viseringskodex: Förslag till och rådets förordning om unionskodexen om viseringar (viseringskodex) (omarbetning) (första behandlingen) b)Rundresevisering: Förslag till och rådets förordning om införande av en rundresevisering och om ändring av konventionen om tillämpning av och förordningarna (EG) nr 562/2006 och (EG) nr 767/2008 (första behandlingen) =Lägesrapport/(ev.) allmän inriktning Avsikten med behandlingen i rådet Lägessrapport och eventuellt antagande av allmän inriktning avseende rättsakterna. Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. Faktapromemoria 2013/14:FPM77 Faktapromemoria 2013/14:FPM78 KOM(2014) 163 KOM(2014) 164 behandlad vid samråd med : behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: (överläggning med socialförsäkringsutskottet) presenterade kommissionen ett förslag till översyn av viseringskodexen samt ett förslag om att inrätta en ny tillståndstyp, rundreseviseringen. Kommissionen presenterade även en rapport som tog sikte på de fortsatta utmaningarna när det gäller EU:s viseringspolitik och hur viseringspolitiken kan bidra till ekonomisk tillväxt, vilket också genomsyrar de aktuella förslagen på ett tydligt sätt. Viseringskodexen reglerar alltifrån hur viseringsansökningsformuläret ska vara utformat, hur arbetet på konsulatens viseringsavdelningar ska organiseras och vilka avslagsgrunder som finns för Schengenviseringar till hur biometri ska upptas. Även arbetsuppgifterna för de lokala Schengensamarbetena samt hur medlemsstaterna kan samarbeta med varandra eller med externa tjänsteleverantörer när det gäller viseringshantering regleras. Förslaget syftar till att erbjuda ytterligare förenklingar i samband med viseringsutfärdande genom krav på kortare handläggningstider och tidsfrister för konsultationer, utökade kategorier som åtnjuter avgiftsfrihet, bindande regler vad gäller utfärdande av långtidsviseringar som gäller för flera inresor samt ökade krav på konsulär tillgänglighet (genom samarbeten med externa tjänsteleverantörer och samarbete mellan medlemsstaterna). Förslaget innebär även betydande förenklingar för släktingar till EU-medborgare, exempelvis minskade dokumentationskrav. En viktig del i kommissionens förslag bygger på att bedömningen av viseringsansökningar i högre grad ska baseras på den enskilde sökandens viseringshistorik, vilken i och med införandet av VIS (, där biometriska uppgifter registreras för samtliga sökande) blir lättare att följa. Kriterierna görs mätbara och mer objektiva . Förslaget har förhandlats i rådsarbetsgrupp och medlemsstaterna är i princip överens kring en gemensam rådsposition. Rundreseviseringen ska gälla för personer som ska röra sig inom flera medlemsstaters territorium , under förutsättning att de inte vistas på en enskild medlemsstats territorium i . Viseringen ska införas både för de tredjelandsmedborgare som är skyldiga att inneha visering vid inresa till för kortare vistelser och för de tredjelandsmedborgare som är undantagna från detta krav. Förslaget syftar till att omhänderta en lucka i det nuvarande regelverket. Det finns inte någon Schengenvisering eller annat tillstånd som möjliggör tillfälliga vistelser i olika Schengenländer överstigande . Förslaget riktar sig till de många tredjelandsmedborgare som har legitima skäl att resa inom Schengenområdet , t.ex. turnerande artister och professionella sportutövare. Förslaget innebär att bilaterala viseringsfrihetsavtal som möjliggör för ackumulerade vistelser inom Schengen kommer att suspenderas. Genomförandet av förslaget är en viktig förutsättning för genomförandet av paketet om smarta gränser. Förslaget kan komma att inkluderas i viseringskodexen. Förslagen förhandlas parallellt. Förhandlingar avseende rundreseviseringen inleddes i arbetsgruppen och en första läsning av förslaget har genomförts. stödjer den pågående översynen av viseringskodexen samt förslaget om att inrätta en rundresevisering. Förslagen väntas bidra till en ökad harmonisering av den gemensamma viseringspolitiken samt till en förenklad och mer lättillgänglig viseringsprocess. Förslagen kommer att förenkla resandet till och från Schengenområdet och kommer att bidra till en ökad personrörlighet och därigenom till positiv ekonomisk tillväxt. Införandet av en rundresevisering är angeläget eftersom det omhändertar en lucka i den nuvarande lagstiftningen, vilket är en förutsättning för ett effektivt genomförande av smarta gränserpaketet. Förslagen behöver dock utformas kostnadsneutralt. Det är även nödvändigt att en balans upprätthålls mellan förenklingar och viseringssystemets syfte när det gäller att motverka risker och upprätthålla den allmänna ordningen och säkerheten. Regeringen är i huvudsak positiv till föreliggande förslag, vilka dock är under förhandling. Regeringens förhoppning är att rådet snart ska avsluta sin behandling av dessa rättsakter och att diskussioner med kan inledas. Beträffande frågan om eventuellt antagande av allmän inriktning får regeringen återkomma om ett slutligt förslag till sådan presenteras inför det aktuella rådsmötet. 5.Vapen: Förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen (första behandlingen)(Sr Ygeman) = Riktlinjedebatt/lägesrapport Avsikt med behandlingen i rådet antog kommissionen dels sin kommissionsförordning om avaktivering, dels ett förslag till revidering av EU:s vapendirektiv. antog kommissionen också en EU-handlingsplan om bekämpning av illegala skjutvapen och sprängämnen. Vapendirektivet reglerar privatpersoners förvärv och innehav av skjutvapen men omfattar inte statens vapen, t.ex. för polis och militär. Direktivet delar in skjutvapen i fyra kategorier, (A)Förbjudna, (B)Tillståndspliktiga, (C)Anmälningspliktiga och (D)Övriga vapen. Utkastet innehåller förslag till en rad skärpningar i förhållande till nuvarande direktiv till exempel -Den nuvarande möjligheten att i undantagsfall bevilja tillstånd för helautomatiska skjutvapen (kategori A) stryks. -Vissa halvautomatiska skjutvapen förs över från kategori B.7 till kategori A och förbjuds därmed. -Förbättrat informationsutbyte med upprättande av som kan kommunicera på EU-nivå. -Ett EU-system för märkning av alla vapen ska inrättas. -Direktivet ska även omfatta larm-, start-, signal- och akustiska vapen. -Distanshandel mellan privatpersoner begränsas. -Det föreslås att licenser ska bli tidsbegränsade samt obligatorisk läkarundersökning av nya licensinnehavare. Direktivförslaget presenterades av kommissionen i rådsarbetsgrupp , varvid medlemsstaterna framförde sina första preliminära synpunkter. Frågan har därefter förhandlats i rådsarbetsgrupp och två läsningar har genomförts. Inför kommer ordförandeskapet att presentera ett diskussionspapper i vilket man ber ministrarna ta ställning till specifika frågor i förslaget till vapendirektiv. De kommer troligen att röra: 1.eventuellt undantag från 18-årsgränsen för tillstånd och innehav, 2.obligatoriska läkarundersökningar och i så fall hur de ska vara utformade, 3.förbud för vissa halvautomatiska vapen för civilt bruk, 4.undantag från förbudet mot helautomatiska vapen, samt 5.internethandel för privatpersoner. Se bifogad rådspromemoria. 6.Övriga frågor (Sr , Sr Ygeman) = Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag. Ordförandeskapet har ännu inte meddelat något om dagordningspunktens innehåll. Medlemsstaterna förväntas inte avge någon ståndpunkt. 7.Godkännande av A-punktslistan (Sr , Sr Ygeman) Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. 8.Migration (Sr ) a)Lägesrapport och uppföljning av vidtagna åtgärder b)Framtida insatser Avsikten med behandlingen i rådet Rådet förväntas diskutera den nuvarande situationen på migrationsområdet samt följa upp vidtagna åtgärder. Även framtida åtgärder ska diskuteras. behandlad vid samråd med : Den 6, 9 och och . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information till socialförsäkringsutskottet den 5 och . Rättslig grund och beslutsförfarande: – Under kommer en uppföljning ske av höstens och vinterns rådsmöten på migrationsområdet och av de åtgärder man beslutat vidta för att hantera migrationskrisen. EU måste solidariskt genomföra de beslut som fattats för att gemensamt lösa migrationssituationen. EU:s asylhantering måste fungera långsiktigt och utgöras av ett system där alla medlemsstater delar solidariskt på ansvaret att ta emot människor i behov av skydd. Det är viktigt att EU får till stånd ett bättre återvändande och ett bättre samarbete om återtagande med tredjeländer, inte minst för att få till stånd fungerande hot spots och en intern omfördelning av asylsökande. 9.Framtiden för EU:s asylsystem (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: Det har inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: - Kommissionen har aviserat att ett förslag till en revidering av Dublinsystemet ska presenteras . I ett meddelande , antagligen , förväntas kommissionen bland annat presentera olika alternativ om utvecklingen av systemet. Dessa kan förväntas omfatta allt från att behålla nuvarande Dublinförordningen med mindre justeringar till ett system med ansvarsfördelning av alla asylsökanden mellan medlemsstaterna. EU:s framtida asylsystem ska uppnå en jämnare fördelning av asylsökande, vara långsiktigt hållbart och värna asylrätten. Alla medlemsstater måste solidariskt dela på ansvaret att ta emot människor i behov av skydd. Asylsystemen i EU bör harmoniseras i högre grad , i syfte att i hela unionen uppnå en godtagbar standard vad gäller regler och genomförande. Det innebär att ett enskilt medlemsland i vissa delar kan ha en mer generös inställning än den som EU som helhet. Fördelning av alla asylsökande ska ske baserat på en justerbar fördelningsnyckel som viktar ett antal objektiva kriterier, såsom BNP, befolkning, arbetslöshet och tidigare ansträngningar på asylområdet. Registrering och ansökan ska göras i den första medlemsstaten. Kapaciteten att ta emot asylsökande måste stärkas, särskilt genom utbyggda ansökningscentra (hotspots) vid EU:s yttre landgränser. Fördelning måste kunna ske från alla medlemsstater. Därutöver ska en medlemsstat under särskilda omständigheter ha möjlighet att välja att pröva en asylansökan utanför omfördelningen om man så önskar. En asylsökande ska inte ha rätt att välja vilken medlemsstat som ska pröva ansökan. Men inför omfördelningen ska i den mån det är möjligt tas hänsyn till exempelvis språkkunskaper eller annan koppling till landet. Det kan dock inte finnas en garanti för att komma till ett visst land. Familjer ska hållas samman. Hanteringen i ansökningscentra måste vara effektiv och hållas kort. Efter registrering och inledande hantering ska den sökande snabbt få besked om vilken medlemsstat som ska pröva asylansökan. Sekundära förflyttningar ska inte vara tillåtet i större utsträckning än enligt dagens EU-regler. Ökat operationellt stöd till EASO behövs. Asylsökande som har fått avslag måste lämna unionen utan dröjsmål. God kontroll över EU:s yttre gräns krävs för att kunna upprätthålla det nya asylsystemet och registrera alla asylsökande. Terrorismbekämpning1 (Sr Ygeman) a)Uppföljning: genomförandet av rådets slutsatser av b)"Motverkande av terrorismresor" c)"Motverkande av våldsbejakande extremism" Avsikten med behandlingen i rådet Allmän debatt om genomförandet av rådsslutsatserna från om åtgärder mot terrorism. Följt av information från ordförandeskapet om insatser för att motverka terroristresor respektive våldsbejakande extremism. Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: 14406/15 behandlad vid samråd med : Kampen mot terrorism behandlades , , den 2 och samt den 20 och inför RIF-rådsmöten samt inför det informella ministermötet för rättsliga och inrikes frågor den 29–och inför Europeiska rådets informella möte . Undantagsvis i närvaro av de associerade länderna behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Kampen mot terrorism behandlades i justitieutskottet och inför rådsmöten , , samt . Information gavs även till justitieutskottet . Efter terroristattentaten i antog rådets möte för rättsliga och inrikes frågor slutsatser om åtgärder mot terrorism. Rådsslutsatserna omfattar åtgärder inom sex huvudområden: passageraruppgifter (PNR), skjutvapen, stärkt gränskontroll vid yttre gräns, informationsutbyte, finansiering av terrorism samt rättsliga åtgärder mot terrorism och våldsbejakande extremism. Åtgärder för att stärka informationsutbytet är särskilt prioriterade av det nederländska ordförandeskapet. arrangerar ordförandeskapet en högnivåkonferens på temat informationsutbyte om utländska terroriststridande. Ordförandeskapet kommer att informera rådet om konferensens slutsatser. Regeringen stödjer EU:s arbete mot terrorism. Samarbetet inom EU är centralt för internationella arbete mot terrorism. Det är viktigt att beslutade åtgärder genomförs inom utsatt tid. Regeringens inställning till enskilda åtgärder tar sin utgångspunkt i de principer som framgår i Förebygga, förhindra och försvåra – den svenska strategin mot terrorism [skr. 2014/15:146]. För att förhindra terrorism är det nödvändigt att brottsbekämpande myndigheter har möjlighet att utbyta information över nationsgränserna i den omfattning som behövs för en effektiv terrorismbekämpning. All terrorismbekämpning, inklusive informationsutbyte, ska ske i enlighet med grundläggande rättigheter och med hänsyn till skyddet av den personliga integriteten. 11.Övriga frågor (Sr ) –Kommissionens rekommendation av om ett frivilligt humanitärt mottagandesystem tillsammans med Avsikten med behandlingen i rådet Dagordningspunkten är anmäld som en övrig fråga. Information om kommissionens rekommendation om ett frivilligt humanitärt mottagandesystem tillsammans med . Dokument: C(2015) 9490 final (bifogas) behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: 2016-02- 11(information till SfU). I uttalandet till toppmötet mellan och betonade EU vikten av ansvarsfördelning inom ramen för samarbetet mellan och EU. Bidraget från EU-medlemsstaternas nuvarande vidarebosättningsprogram lyftes fram. informerade kommissionen medlemsstaterna om planerna på att lägga fram en rekommendation om humanitärt mottagande av skyddsbehövande syrier från . Det handlade om ett frivilligt program med målsättningen om brett deltagande från medlemsstaterna, kopplat till handlingsplanen för men inte som en del av den. I Europeiska rådets slutsatser uppmanades rådet att skyndsamt behandla rekommendationen. presenterade kommissionen sin rekommendation om ett frivilligt program för mottagande av syrier på humanitär grund. Rekommendationen har diskuterats i asylarbetsgruppen . Några medlemsstater har påtalat vikten av frivillighet vad gäller deltagande i programmet och av konditionalitet i förhållande till åtaganden gentemot EU. väntas hålla ett extrainsatt möte med för att diskutera flyktingkrisen och läget kring genomförandet av handlingsplanen för EU- . Innehållet i kommissionens rekommendation om ett frivilligt program för mottagande av syrier kan sammanfattas enligt följande. Omfattning: Personer som flytt från och som är i behov av internationellt skydd samt har registrerats av turkiska myndigheter före . De som kan komma att omfattas ska beviljas uppehållstillstånd enligt skyddsgrundsdirektivets bestämmelser som alternativt skyddsbehövande eller beviljas annat likvärdigt temporärt skydd och uppehållstillstånd under . Standardiserad procedur för humanitärt mottagande: Urvalsproceduren ska ske i samarbete mellan deltagande stater, , UNHCR och EASO. Vid urvalet ska beaktas UNHCR:s kriterier för utsatta personer och hänsyn ska tas till eventuella familjeband i de deltagande staterna. Staterna beslutar enligt deras nationella regelverk om inresa för individerna. Motverkande av sekundära förflyttningar: Insatser ska göras för att motverka sekundära förflyttningar av överförda personer. Exempel på sådana insatser är information om till de personer som överförs. Uppföljning: EASO och Frontex ska delta i uppföljningsarbetet. En gemensam kommitté med representanter från och EU och som ska ledas av EU- kommissionen föreslås inrättas i syfte att ansvara för övervakning av uppföljningen. Avslutande punkter (det regionala perspektivet): När genomförandet av programmet i förhållande till påbörjats bör fokus läggas på vidarebosättning från och . Engagemanget för vidarebosättningsfrågan välkomnas generellt då detta är ett viktigt arbete i solidaritetshänseende. I det aktuella läget, med den höga asylinströmningen, är svensk förmåga att delta i ytterligare insatser begränsad. har emellertid för avsikt att öka antalet vidarebosättningsplatser successivt till 2018. står likväl berett att stödja med kunskap på vidarebosättningsområdet och att dela med oss av våra erfarenheter. 12.Den digitala agendan (Sr ) a)Tillhandahållande av digitalt innehåll: Förslag till och rådets direktiv om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll (första behandlingen) b)Distansförsäljning av varor: Förslag till och rådets direktiv om vissa aspekter på avtal om försäljning av varor på nätet och annan distansförsäljning av varor (första behandlingen) Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet har presenterat en framstegsrapport. Ministrarna föreslås notera rapporten och godkänna att det fortsatta arbetet primärt fokuserar på förslaget till direktiv om tillhandahållande av digitalt innehåll. Dokument: 6150/16 LIMITE JUSTCIV 17 CONSOM 30 DIGIT 10 AUDIO 12 CODEC 165 (bifogas) dokument: KOM (2015) 634 slutlig /0287 (COD) KOM (2015) 635 slutlig /0288 (COD) FPM 2015/16:FPM 36 FPM 2015/16:FPM 37 behandlad vid samråd med : Nej behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: presenterade KOM, som en del av strategin för den inre digitala marknaden, två direktivförslag. Det ena förslaget handlar om avtal om digitalt innehåll som näringsidkare tillhandahåller konsumenter (t.ex. spel, filmer och mjukvaror). Det andra direktivförslaget tar sikte på nätförsäljning eller annan form av distansförsäljning av varor (t.ex. skor, kläder och leksaker) från näringsidkare till konsument. Direktiven innehåller i vissa avseenden fullharmoniserande bestämmelser och deras övergripande syfte är att underlätta för konsumenter och näringsidkare att veta vilka regler de har att rätta sig efter när de ingår gränsöverskridande konsumentavtal på dessa områden, vilket förväntas leda till en positiv utveckling av den inre digitala marknaden. Förhandlingarna är högt prioriterade av ordförandeskapet. Regeringen delar ordförandeskapets syn om att arbetet bör bedrivas på det sätt som ordförandeskapet har föreslagit i sin framstegsrapport. 13.Europeiska åklagarmyndigheten: Förslag till rådets förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (Sr Ygeman) Avsikt med behandling i rådet ska föra en riktlinjedebatt om förslaget om inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet (Eppo). Debatten syftar till att ge ledning till hur man kan gå vidare med förhandlingarna av förordningen i vissa delar. Vid RIF-råden , kom ministrarna i princip överens om den huvudsakliga utformningen av artiklarna 1–33 och 35. De artiklarna innehåller centrala bestämmelser om struktur, behörighet, uppgifter, tillsättande och avskedande av åklagarna, immunitet och privilegier, tillgång till tvångsmedel, det gränsöverskridande samarbetet, beslut om åtal, misstänktas och andras rättigheter, fördelning av ärenden och jurisdiktion m.m. Regeringen har under förhandlingarna fått till stånd justeringar av förslaget i linje med den svenska inriktningen i flera avseenden. De tidigare uppmärksammade möjliga konflikterna mellan förordningen och svensk rätt har till största delen undanröjts eller begränsats kraftigt. Förändringarna innebär även att de nationella myndigheterna fått ökat inflytande över vilka mål som Eppo ska handlägga, en mindre betungande rapportering till Eppo och att förverkade tillgångar ska tillfalla medlemsstaterna. Sammantaget innebär förändringarna ett större manöverutrymme för inför framtida överväganden vad gäller Eppo. Förhandlingarna har särskilt behandlat frågan om Eppo:s relation med externa parter, dvs. andra myndigheter och organ. Eppo ska etablera nära samarbeten med Eurojust, Europol och samt med andra relevanta parter. Eppo ska även kunna samarbeta med de medlemsstater som inte deltar i Eppo och med stater utanför EU. har även artiklarna om sekretess, öppenhet, administration, ekonomi och ikraftträdande m.m. diskuterats. Här återfinns ett antal svåra frågor. Regeringen har bl.a. verkat för att öppenhetsförordningen ska tillämpas fullt ut på Eppo och inte endast på dess administrativa verksamhet. Kommissionen stödjer nu det svenska förslaget om att Eppo ska tillämpa öppenhetsförordningen i all sin verksamhet. I förhandlingarna har även nåtts framgång vad gäller reglerna om sekretess. En del frågor på andra områden kvarstår dock fortfarande. Exempelvis är vissa personalfrågor alltför otydligt reglerade, särskilt vad gäller de delegerade europeiska åklagarna som ska arbeta lokalt i medlemsstaterna. Ordförandeskapet har förklarat att en framstegsrapport ska presenteras vid . Det kan antas att flera av de artiklar som diskuterats kommer att ingå i den rapporten. Ordföranden avser också hålla en diskussion om kostnaderna för Eppo. Förhandlingarna pågår dock fortfarande och det är ännu inte känt exakt vilka frågor och artiklar som ska bli föremål för riktlinjedebatt i rådet. Se bifogad rådspromemoria. 14.Direktivet om bekämpande av terrorism: Förslag till och rådets direktiv om bekämpande av terrorism och om ersättande av rådets rambeslut /475/RIF om bekämpande av terrorism (första behandlingen)(Sr Avsikten med behandlingen i rådet Anta en överenskommelse om allmän inriktning om hela direktivet. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om bekämpande av terrorism och om ersättande av rådets rambeslut /475/RIF.