rfr · H40WRFR1 · 2016-10-28 00:00:00 — IKT kan enligt (2010) ha såväl positiva som negativa miljökonse- kvenser, vilka i sin tur kan analyseras på tre nivåer: (1) direkta effekter, (2) enabling effekter, effekter som ett resultat av IKT som möjliggörare, och (3) systemiska effekter.9 Direkta (eller första ordningens) effekter härrör från de fysiska IKT-produkterna (deras produktion, som distribution och konsumtion och resthantering av dessa). Dessa konsekvenser är huvudsakligen negativa – det vill säga miljöpåverkan ökar. Möjliggörande (andra ordningens) konsekvenser härrör från användningen avIKT,därIKTpåverkarhurandraprodukterochtjänsterdesignas,utvecklas, tillverkas,transporteras,konsumeras,användsochresthanteras.Dessaeffekter är oftast, men inte uteslutande, positiva och uppstår enligt (2010) ge- nom fyra mekanismer: 1.Optimering: IKT minskar andra produkters miljömässiga avtryck (t.ex. smarta elnät, smart belysning, uppvärmning) – positiv effekt. 2.Avmaterialisering: IKT kan helt eller delvis ersätta andra produkter och processer (exempelvis ersätter digital musik somströmmasöver nätet CD- skivor och CD-spelare, videokonferenser ersätter affärsresor) – positiv ef- fekt. 3.Induktion: IKT-produkter kan dock öka efterfrågan på vissa fysiska pro- dukter (datorer och skrivare har länge ökat konsumtionen av papper) – ne- gativ effekt. 4.Degradering: IKT-innehåll kan försvåra återvinning – negativ effekt. 9 Andra klassificerringar har också föreslagits. Teppayayon et al. (2009) föreslår fem nivåer av miljöeffekter: (1) 1:a ordningens effekter är IKT:s egen energianvändning och utsläpp (negativa); (2) 2:a ordningens effekter är de möjligheter som IKT skapar att förbättra miljö- ovänliga processer i andra sektorer (positiva); (3) 3:e ordningens effekter utgörs av föränd- ringar i livsstil, exempelvis resmönster (positiva); (4) 4:e ordningens effekter är de rekylef- fekter i form av ökad efterfrågan och miljöavtryck (negativa), (5) 5:e ordningens effekter härrör från förbättrat beslutstagande i samhället (positiva). BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR Systemiska effekter slutligen uppstår genom att beteenden förändras, exem- pelvis(, 2010,seocksåTeppayayonetal.,2009):(1)IKTtillhandhåller information (om exempelvis energiförbrukning, hur ’grön’ elektriciteten är) vilket möjliggör effektivare fungerande marknader, kontroll av miljöpåverkan och incitament att förändra konsumentbeteenden, produktionssätt och mark- nader till att bli mer miljövänliga; (2) IKT skapar också möjligheter till mer dynamisk prissättning, som kan användas för att styra exempelvis elkonsum- tion mot förnyelsebar elektricitet; (3) teknikutveckling förändrar beteenden; (4)rekyleffekterinnebäratthögreeffektivitetpå mikronivåintealltidledertill positiva effekter på makronivå – smartare, mer energieffektiva, billigare eller bättre produkter ökar ofta efterfrågan på dessa och därmed och deras samman- lagda avtryck i miljön. En grundlig miljökonsekvensbedömning av bredband skulle fordra en livscykelanalys av (1) bredbandsinfrastrukturen samt dessutom av (2) de pro- dukter och tjänster som de påverkar. I princip skulle man kunna kombinera livscykelanalys med input-output-analys, för mer genomgripande analyser av bredbandets miljöpåverkan (, 2010). Även om man gjorde detta skulle man inte fånga de systemiska effekterna. De direkta effekterna är enklast att analysera, men också de som har minst effekter på miljön i det långa perspektivet (Figur 2-3). Exempelvis har det ge- nomförts ett antal analyser av IKT:s andel av elektricitetsförbrukningen (som var cirka 5–) och koldioxidutsläpp (CO2). analyser ökar IKT:s direkta miljöpåverkan fortfarande. IKT:s andel av CO2- utsläppen bedömdes öka från till år 2020 somett resultat av den snabba spridningen av IKT. verk och relaterad utrustning (till stor del bredband) står för en betydande an- del av dessa (15–av IKT:s elkonsumtion). Se Raju et al. (2011) för en Figur 2-3 Konsekvensanalys: direkta, indirekta och systemiska effekter Källa: Anpassad från Pamlin & Szomolányi (2006) och Raju et al. I detta tidsperspektiv är alltså de direkta miljöeffekterna av bredband och IKT i allmänhet negativa. Potentialen för IKT-relaterade minskningar av CO2- utsläppen bedömdes dock vara mångdubbelt större (av utsläppen FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA och mer än en tredjedel av den totala minskningspotentialen till 2020). Dessa besparingarförväntadesuppståfrämstgenomsmartareelnät,smartaremotorer och tillverkningsprocesser, smartare transporter och smartare byggnader (Cli- mate Group, 2008). bredbandsspecifika studier visar på hur bredband påverkar olika aspekter miljön (et al. 2013a) ger en översikt (baserad på analys av Bouras et al., 2009; Enck & , 2009; , 2010a; Ro- berts, 2009), av bredbandets miljömässiga konsekvenser. De menar att de po- sitiva effekterna delvis härrör från avmaterialisering (digital online-produk- tion, distribution, konsumtion av produkter och tjänster ersätter energikrä- vande analoga fysiska – videokonferenser, mindre pappersförbrukning och di- stansarbete). De kommer också av smartare tjänster: som smarta elnät vilka möjliggör mindre (och miljövänligare) energiförbrukning och smart mobilitet som möjliggör effektivare transporter, mindre utsläpp och mindre köer. Nega- tiva effekter omfattar ökad efterfrågan/tillverkning av infrastruktur och kom- plementprodukter samt elektronikavfall. GeSi (& ACEEE, 2016) studerade specifikt miljökonse- kvenseravbredbandsinduceradeaktiviteterhoshushålleniEU-5(defemstora EU-länderna) och och visade på stora miljöbesparingar framförallt ge- nom telearbete, men också som en följd av avmaterialiseringen av media och innehållsprodukter. Det kan också vara viktigt att notera att i de mobila näten ökar energikon- sumtionen kraftigt med högre datahastigheter. Detta motverkas i och för sig av att näten blir mer energieffektiva över tiden vilket leder till en minskning i energikonsumtion per användare med så mycket . Överlag kan nämnas att vad gäller höga datahastigheter så är optisk fiber mest energieffektivt och mobila tekniker minst så (Baliga et al., 2011). Denvanligasteciteradepositivamiljöpåverkanavsnabbarebredbandgäller effekterna från ökat telearbete (distansarbete) (SQW, 2013a). Tillgång till bredband är ofta en förutsättning för detta. Det finns också viss empirisk evi- dens för att tillgång till snabbare bredband kan öka sannolikheten för telear- bete.Dessutomfinnsevidensföratttelearbeteledertillmindretransporteroch därmed utsläpp, även om en viss rekyleffekt också påvisats (privata resor ökar). Tillgång till bredband kan också göra att distansarbetare bosätter sig längre från sina arbetsplatser (RVA, 2011 enligt SQW, 2013a). Enligt (SQW, 2013a) minskar affärsresorna i vissa länder (exempelvis ) även om det är oklart vilken roll bredband spelar i denna minskning. Å andra sidan ger IKT och tillgången på bredband större globala marknader och därmed ökar efterfrågan på flygresor, så sambandet mellan bredband och re- sande och deras miljöpåverkan är mer komplext än man först kan tro (SQW, 2013a). En empirisk studie gjord av (2015) visar att högre fiber- penetration innebär att varje invånare i genomsnitt kör bil mindre per BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR Effekterna visade sig vara större i tätbefolkade områden eftersomfler män- niskor där arbetar i tjänstesektorn (som har en större andel aktiviteter som kan skötas på distans) som kollektivtrafiken är bättre utbyggd. Bredband gör det också möjligt att lägga mer och mer datorkraft i molnet (cloud computing), vilket i princip också skulle medföra mindre miljöpåver- kan och lägre CO2-utsläpp. Tillgång till bredband stimulerar också e-handel, vilket kan ha positiva effekter på miljön, även om också dessa är långt ifrån Dessutom är det tveksamt om att högre bandbredder skulle leda ha någon signifikant påverkan på e-handeln (SQW, 2013a). Analysys tech4i2 (2012) sammanfattar litteraturen kring miljö- mässiga konsekvenser av bredband, och drar slutsatsen att dessa kan vara po- Undantaget är möjligen de applikationer (exempelvis video- konferenser) som minskar resandet. •Bredbandets påverkan på miljön är svåranalyserad och är tätt sammanflä- tad medIKT-produktersoch-tjänstersmiljöpåverkaniallmänhet.FörIKT i allmänhet finns en del forskning och modeller kring hur effekterna kan analyseras – som direkta, indirekta och systemiska effekter. •Bredband har en väsentlig direkt negativ påverkan på miljön (framförallt energiförbrukning och CO2–utsläpp, men också dess produktion, anlägg- ning och resthantering påverkar negativt). •Bredbandet driver dessutom motsvarande negativa miljöpåverkan från andra komplementära IKT-produkter. •Men användningen av bredband kan också leda till väsentliga positiva ef- fekter, exempelvis genom dematerialisering, smartare X (där X kan vara: städer, tillverkning, energi, elnät, transporter, hem etc.) och genom att mer datorkraft läggs i molnet. •De positiva effekterna är troligen (potentiellt mycket) större än de nega- tiva, men tar att materialisera, är mer osäkra och svårare att ana- lysera och påvisa. •Den mest analyserade nyttan är de minskade persontransporter (och där- med klimatpåverkan) som följer av distansarbete. Vissa studier pekar i en sådan riktning, och att effekterna i så fall är större bland individer som arbetar i tjänstesektorn som främst är lokaliserad i tätbefolkade områden. •Högre bredbandshastigheter (främst mobilt höghastighetsbredband) leder till större direkt klimatpåverkan men också högre potentiella besparingar. 2.4 Sociala effekter av bredband IKT i allmänhet och bredband i synnerhet har, särskilt på , potenti- ellt vittomfattande sociala konsekvenser, på individnivå, på gruppnivå och för samhället,exempelvisförbättradtillgångtillolikapublikatjänster(utbildning, FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA myndigheter, sjukvård etc.), ökad säkerhet, deltagande i demokratiska proces- ser, tillgång till kultur och underhållning och nya sociala gemenskaper.10 Men bredband kan också leda till en mängd mer eller mindre utredda negativa ef- fektergällandeexempelvispåverkanpåprivatliv,näthatochnätmobbing,kon- centrationsproblem, informationsöverflöd, tillgång till tjänster/produkter med tveksam eller negativ samhällsnytta (ex. spel) och olaglig verksamhet. I det nedanstående ges en partiell översikt av forskningsläget kring dessa sociala effekter. 2.4.1 Kommunikation och gemenskaper/nätverk Bredband i kombination med datorer och mobiler samt applikationer som e-post,videotelefoni,socialanätverk,chattjänsterochbloggarskaparnyamöj- ligheter för individer att interagera, upprätta kontakter och delta i olika intres- segrupperingar, inte minst för grupper som annars har begränsade möjligheter till sådan interaktion, som äldre, handikappade m.fl. (SQW, 2013a). I allmän- het kan man säga att såväl hushåll som företag blir allt mer beroende av bred- bandsaccessochinternetsominformationskälla,affärsredskap ochsocialtnät- verk och för tillgång till underhållningsmedier. Bredband är också i allt större utsträckning ettviktigt redskap för utveckling och tillgång till gemenskaper av olika slag. Sociala nätverk spelar en kritisk roll för detta (Analysys tech4i2, 2012). Nyttan av bredband är i många avseenden påtaglig i glesbygd, till följd av avstånden till de fysiska/analoga motsvarigheterna (produkter och tjänster, marknader, tillgång till information och underhållning) (Analysys tech4i2, 2012 med referens till Dickes et al., 2016). Dessa kommunikations- och gemensamhetsnyttor ökar dock inte markant med högre bredbandshastigheter, enligt Analysys tech4i2 (2012), även om de ökade videokommunikationsmöjligheterna hos kommunikations- tjänster (som Skype), sociala nätverk och chattjänster (som Facebook Mes- senger och WhatsApp) visar att kraven på bandbredd troligen kommer att öka . 2.4.2 Underhållning och kultur En av de tydliga konsekvenserna av bredband är framväxten av nya konsum- tionsmönster av medier och underhållning (t.ex. musik, nyheter, film, tv-se- rier, spel, böcker och bilder). Härvidlag är ofta höga datahastigheter viktigt. Detta gäller även relaterade produkter och tjänster (t.ex. reklam), som tillhan- dahållits genom och delvis finansierat de gamla medierna (SQW, 2013a). 10 Detta avsnitt om sociala effekter är en syntes av andra litteraturöversikter, speciellt SQW (2013a) och Analysys tech4i2 (2012). BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR 2.4.3 Shopping/handel Bredband möjliggör e-handel, inte bara själva köpet och transaktionen, utan ökar också köparnas möjligheter att jämföra produkter och priser. Sammanta- get kan detta också leda till betydande ekonomiska vinster förkonsumenterna, främst i formav kostnadsbesparingar (SQW, 2013a). Relaterat till detta har en del menat att internet och onlinehandel skulle möjliggöra ökad mångfald, till följd av ”den långa svansens” effekter (the Long Tail) – alltså större utbud och efterfrågan av innehåll och andra varor som annars inte skulle ha producerats och konsumerats, vilket i sin tur skulle öka konsumentöverskottet (se nedan). Sådana effekter är dock omtvistade och har inte kunnat observeras i exempel- vis filmindustrin (De Vinck & , 2012). 2.4.4 Lärande, utbildning och kompetensutveckling Bredband har potentiellt stora effekter på lärande och utbildning. Forskningen har visat på blandade effekter – såväl positiva som negativa (för en översikt, se SQW, 2013a). I grund- och gymnasieskolan är detta speciellt tyd- ligt. som datorer och tillgång till Internet (såväl i skolan som i hem- met) ger bättre tillgång till såväl information som andra applikationer och ak- tiviteter som stimulerar lärande, så skapas också distraktioner genom kommu- nikation (genom sociala medier) och konsumtion av innehåll (nöjen, video, musik mm.) som har negativ påverkan på elevernas lärande (mätt som betyg, provresultat, närvaro, inskrivning och vidareutbildning efter skolan). Forsk- ningen visar här blandade resultat, inte sällan negativa (SQW, 2013a). Belo et al. (2011) visade exempelvis att användning av bredband i portugisiska skolor ledde till försämrade studieresultat. Man förklarade detta med det finns en trade-off (avvägning) mellan å ena sidan de nya möjligheter att lära och lära ut sombredband skapar och å andra sidan den distraktion och det engagemang i improduktiva aktiviteter som också möjliggörs. Skolor som blockerade ele- vernas tillgång till t.ex. film, spel, chatt och musik presterade följaktligen bättre i samma undersökning. Bredband bidrar till att effektivisera många typer av utbildningsprocesser. En onlinekurs är exempelvis billigare än motsvarande F2F-kurs (Analysys tech4i2, 2012). Däremot finns det studier som visar att bredband inte är en jämlik teknik därför att den favoriserar dem (individer, företag, anställda, regioner och industrier) som redan har IKT-kunskap och - färdigheter. Atasoy (2013) visade att positiva sysselsättningseffekter enbart uppstod i de sektorer som hade behov av kvalificerad arbetskraft (Analysys tech4i2, 2012). Akerman et al. (2015) visar också att bredband ten- derar att komplettera kvalificerad arbetskraft i utförandet av icke-rutinuppgif- ter medan det ersätter okvalificerad arbetskraft som utför rutinuppgifter Få studier har undersökt hur höghastighetsbredband kan förbättra utbild- ning och lärande. (2013a), med hänvisning till et al. (2009) och Grimes et al. (2009), visar principiellt hur snabbare bredband, ge- FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA nom realtidsvideo och snabbare filöverföring i allmänhet, kan skapa möjlig- heter för studiegrupper att samarbeta över längre avstånd, för studerande att följa lektioner på avstånd och för föräldrar att interagera mer med lärare. Det kan även skapa tillgång till videobibliotek, databaser och simuleringar (Erics- son et al., 2013a). Utbildning borde därför vara ett av de områden där höghas- tighetsbredband potentiellt kan ge upphov till större positiva effekter än bred- band med lägre hastigheter (Analysys tech4i2, 2012). 2.4.5 Jämlikhet och inkluderande Deflestastudierpekarpåbredbandspotentialattinkluderaannarsexkluderade grupper i samhället (såsom de som har låga inkomster och låg utbildning, äldre,invandrareellerdesomboriglesbygd).Åandrasidan,omdessagrupper har sämre tillgång till bredband (exempelvis glesbygd) eller har sämre möjlig- heter eller färdigheter att använda bredbandet produktivt, riskerar bredbandet att förstärka utanförskapet eller skillnaderna mellan grupper – digitala klyftor kanförstärkasocialaklyftor.Överlagverkardockforskningenpekapåattjäm- likhet och inkluderande ökar med tillgång och speciellt med användande av bredband (Analysys tech4i2, 2012). Bredband kan också ha potentiellt stora positiva effekter på hälsa och tillgång till hälso- och sjukvård (SQW, 2013a). Detta kan ske genom ett antal meka- nismer.Fördet förstasåfårallmänheten ochvårdpersonaltillgångtill meroch bättre information. Telemedicin och telesjukvård har också av många setts somettframtidaviktigttillämpningsområdeförbredband,inteminstföräldre. Screening, diagnos, vissa typer av behandling och recepthantering är exempel påsådanaapplikationer.Vissaapplikationerbedömsfungerabättre medhögre bredbandskvalitet och -hastighet. För att dessa effekter skall materialiseras krävs dock omfattande investeringar för att förändra vårdprocesserna och i ut- bildning och stöd för användarna, inte minst bland dem som behöver det mest (de äldre). Se också Forzati & (2014) för en studie av vinster och besparingar som kan uppnås i äldrevården. Internet har möjliggjort en effektivare fungerande arbetsmarknad och föränd- rade beteenden hos såväl potentiella arbetsgivare som arbetssökande. Dess- utom skapas möjligheter för personer som annars skulle varit utestängda (av mobilitetsskäl) från att delta på arbetsmarknaden (SQW, 2013a). Sysselsätt- ning behandlas vidare under avsnittet om ekonomiska effekter. BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR 2.4.7 Säkerhet och brottslighet AnalysysMason&tech4i2(2012)visarisinlitteraturgenomgångpåhurbred- band kan öka säkerhet: exempelvis genom att text, bilder och videofilmer kommuniceras från olycksplatser, genomkoordinering av insatser vid olyckor och genom tillhandhållande av kritisk information. Såväl kapacitet som ro- busthet är sannolikt viktigt för sådana applikationer. Bredband medför ökade möjligheter till brottsbekämpning, som bredbandstillgång (i vissa fall höghastighetsbredband) också skapar möjligheter till nya typer av brott och ”effektivare” brottslig verksamhet. 2.4.9 Publika tjänster (tillgång och effektivitet) Allt mer interaktion med myndigheter sker och fler publika tjänster tillhanda- hålls numera online (SQW, 2013a). Exempel i inkluderar inkomstde- klarationen och annan interaktion med , och Arbetsförmedlingenförattnämnanågra.Områdetärförhållandevisvälutfors- kat och också prioriterat i de politiska agendorna i många länder, också i Sve- rige.11 Detta gäller såväl myndigheters interna digitalisering som deras inter- aktion med medborgarna. I det senare fallet finns ett tydligt samband mellan bredbandstillgång och användandet av e-myndighetstjänster. Däremot kräver dessa inga särskilt höga datahastigheter, även om det kan ändras (Analysys tech4i2, 2012). Robusthet är däremot viktigt för ett flertal av dessa tjänster. 2.4.10 Politiskt och socialt engagemang Internet kan fungera som en plattform för större politiskt och samhälleligt en- gagemang. Härvidlag bedöms det finnas en stor potential men ganska lite evi- dens (SQW, 2013a). En naturlig hypotes är att bredbandsanvändning ökar det samhälleliga engagemanget, exempelvis genom att röstdeltagandet höjs. Välbefinnande är som tidigare nämnts ett svårdefinierbart och svårmätbart fe- nomen,ochinkluderaraspektersomattfinnastillochattgöradetmedmening, självförverkligande,lycka,livskvalitet,meningsfullarelationermm.Välbefin- nande kan vara ett resultat av flera av de föregående nämnda dimensionerna, samt även de ekonomiska och miljömässiga. Enligt Analysys tech4i2 (2012) har endast ett fåtal studier fokuserat på bredband och dess re- lation till detta välbefinnande. Hypotesen har ofta varit att bredbandets nytto- effekter relaterar positivt till livskvalitet, som kan uppstå genom tidsbespa- 11 Som ett exempel kan nämnas et al. (2015) som kvantifierar de ekonomiska effekterna av e-myndigheter som möjliggjordes av bredband i två städer i och Ne- derländerna och kommer fram till betydande sådana. FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA ringarellergenomtillgångtillrelationsstärkandekommunikationstjänster(ex- empelvis för personer med funktionsnedsättning) och genom en mer flexibel arbetsmarknad och telearbete (Analysys tech4i2, 2012). Det senare bekräftasavblandannatEuromonitorInternational(2010)ochFuhr&Posiask (2007) enligt Analysys tech4i2 (2012). Några studier försöker också översätta de tidsbesparingar som telearbete kan ge upphov till i ekonomiska termer (exempelvis Shearman, 2011), enligt Analysys tech4i2 (2012), och dessa visar då mycket stora ekonomiska vinster. Högre datahas- tigheter kan då leda till ytterligare tidsvinster (Analysys tech4i2, 2012). Statistiska studier har visat att Internet har en positiv nettoeffekt på välbefin- nande, speciellt tillgången till Internet per se, snarare än som en funktion av mer användande, och då främst bland yngre användare, bland låginkomstta- gare och vad gäller livstillfredsställelse snarare än lycka (Pénard et al., 2013 och SQW, 2013a). Bredband leder till ett antal positiva och negativa sociala konsekvenser. Några av de viktigaste potentiella och påvisade konsekvenserna är följande: •Kommunikation/gemenskaper/nätverk: Bredband möjliggör för nya sättattinteragera,upprättakontakter,deltaiolikaintressegrupperingaroch gemenskaper,inteminstförgruppermedbegränsademöjlighetertillsådan interaktion (äldre, handikappade m.fl.). Den potentiella nyttan av detta är påtaglig i glesbygd. visar en del forskning på att vissa grupper, som exempelvis äldre, använder dessa möjligheter mindre än andra. •Kultur och underhållning: Bredband har helt klart bidragit till framväx- ten av nya konsumtionsmönster när det gäller medier och underhållning. •Handel: En delvis ekonomisk konsekvens är att bredband möjliggör e-handel, med lägre transaktions-, informationssöknings- och ibland dis- tributionskostnader. Teoretiskt skulle detta kunna leda till större mångfald gällande de produkter och tjänster som konsumeras. I praktiken saknas tydlig evidens för att så har blivit fallet. •Lärande/utbildning/kompetensutveckling: Bredband har potentiellt stora effekter på lärande och utbildning. Forskningen visar dock på blan- dade resultat. Troligen beror detta på att t.ex. skolväsendet och undervis- ningen inte är anpassade till den ökade bredbandstillgången. •Inkluderande/jämlikhet: Bredband kan bidra till att inkludera annars ex- kluderade grupper i samhället (såsom de som har låga inkomster eller låg utbildning, äldre, invandrare eller de som bor i glesbygd). Å andra sidan, om dessa grupper har sämre tillgång till bredband (exempelvis glesbygds- befolkning) eller har sämre möjligheter och/eller färdigheter att använda bredbandet produktivt (som är fallet för många äldre och lågutbildade), BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR