rfr · H30WRFR18 · 2016-05-26 00:00:00 — Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och resultat i utbildningen Riksdagstryckeriet, , 2016 beslutade att ta fram en översikt av forskningsrön och andra resultat inom området digitaliseringen i skolan och dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och resultat i utbildningen. styrgrupp för uppföljning och utvärdering med företrädare för samtliga partier har gett riktlinjer för arbetet och beslutade om en projektplan. Forskningssekreterare vid utvärderings- och forskningssekretariatet vid utskottsavdelningen har ansvarat för översikten och författat rapporten. Föredragande vid utbildningsutskottets kansli har bistått i arbetet. Som ett led i att kvalitetssäkra underlaget har fil.dr. , Education Analytics, faktagranskat rapporten. styrgrupp för uppföljning och styrgrupp för uppföljning och Syfte och genomförande......................................................................... Effekter på kvalitet, likvärdighet och resultat i skolan ........................... 2 It i skolan ................................................................................................... Digital kompetens – en nyckelkompetens ............................................ It-användning och it-kompetens i skolan.............................................. Användningen av digitala lärresurser och digitala läromedel............... 3 Kunskapsläget utifrån forskning och utvärderingar................................... Effekter på elevnivå.............................................................................. Effekter på lärarnivå............................................................................. Ledning, organisation och styrning ...................................................... 4 Internationella erfarenheter inom området it i skolan................................ Trender och framtidsspaning internationellt......................................... Bilaga 1: Initiativ för ökad digitalisering i skolan ........................................ Bilaga 2: Elevers praktiska förmåga att använda och förstå it och Syftet med studien har varit att ge utskottet ett breddat och fördjupat kunskapsunderlag utifrån forskningsrön och andra studier om frågor om digitaliseringen inom skolan och dess påverkan på kvalitet, resultat och likvärdighet. Översikten visar sammanfattningsvis att användningen av digitala verktyg i undervisningen har gett effekter på elevers resultat. Det finns dock endast ett fåtal undersökningar där effekterna någorlunda har isolerats, men de har visat på positiva resultat, t.ex. metoden att skriva sig till läsning. Det finns fortsatt behov av fler studier för att med säkerhet belysa effekterna. Eftersom tillgång till och användning av digitala verktyg varierar betydligt bland skolor torde det rimligtvis finnas effekter på likvärdigheten. Det finns bl.a. forskning som visar att likvärdigheten påverkas beroende på om de digitala verktygen används med en genomtänkt pedagogik eller inte. Kvaliteten i undervisningen och elevers inlärning påverkas av digitala verktyg. Det finns såväl positiva som negativa effekter. När det gäller kvaliteten i undervisningen är det väsentligt om de digitala verktygen används med en genomtänkt pedagogik eller inte. Ökad användning av it i skolan bland elever och lärare Digital kompetens utgörs av i vilken utsträckning man är förtrogen med digitala verktyg och tjänster samt har förmåga att följa med i den digitala utvecklingen och dess påverkan på ens liv. har redovisat att användningen av it i skolan och it-kompetensen bland elever och lärare har ökat. Antalet datorer och läsplattor har kraftigt ökat, vilket förbättrat tillgången för elever och lärare. I går det omkring 1,8 elever per dator och i gymnasieskolan 1,0 elev per dator. Elevernas användning av it på lektionerna har ökat i samtliga skolämnen. En majoritet av elever och lärare i vill använda datorn mycket mer eller mer i skolan. Det är vanligast att eleverna använder it på lektioner i svenska och samhällskunskap. I såväl grundsom gymnasieskolan har nästan alla lärare nu tillgång till egen dator. Att söka information och referensmaterial samt att skapa arbetsuppgifter eller prov till eleverna är de vanligaste arbetsuppgifterna som lärarna använder it till. Lärare använder oftare it för kommunikation . Generellt uttrycker lärarna ett fortsatt stort kompetensutvecklingsbehov inom flera itrelaterade områden. Omkring hälften av lärarna i grund- och gymnasieskolan upplever ett stort kompetensutvecklingsbehov inom dessa områden. 2015/16:RFR18 SAMMANFATTNING Ökat engagemang och intresse hos eleverna Flera studier visar positiva effekter på undervisning och lärande i skolan av användningen av digitala verktyg. De vanligaste effekterna är ökad motivation, ökat engagemang och ökat intresse för studierna hos eleverna, vilket sannolikt kan leda till bättre studieresultat. Användning av datorer ger mer ordning och reda i arbetet. Det har blivit lättare för såväl lärare som elever att hålla ordning på sitt material, vilket ökat förutsättningarna för bättre resultat. Elevens tid ensam med datorn ökar, vilket kan ha både positiva och negativa effekter. Det har blivit ökad och bättre kommunikation mellan lärare och elev och mellan hem och skola. En ökad användning av digitala verktyg ger en ny syn på kunskap i skolan. Elever producerar i ökad utsträckning själva kunskap, snarare än att konsumera den via tryckta läromedel. Nya förmågor och kompetenser kan utvecklas via digitala verktyg. Få säkra resultat i form av förbättrade studieprestationer – svårt att mäta Det har gjorts flera studier både internationellt och i med försök att mäta om användningen av digitala verktyg påverkat studieprestationer. Det finns få studier som övertygande visar förbättrade resultat i betyg, prov m.m. efter användning av digitala verktyg. Förklaringar till detta är bl.a. forskningsmetodologiska begränsningar som gör det svårt att säkert avgöra effekten av just digitala verktyg jämfört med andra faktorer som påverkar prestationer (social bakgrund, studievana hem, kön m.m.). Dessutom bedöms flera kunskaper och förmågor som utvecklas genom digitala verktyg sakna tydliga, objektivt mätbara, kvantitativa mått. En annan förklaring är att det tar tid att genomföra så pass omfattande reformer som krävs för att kunna avgöra förändringar i studieprestationer. Ett införande av digitala verktyg med tillhörande genomtänkt pedagogik kräver , enligt vissa ända upp till , innan resultat kan förväntas. Eftersom det är först som mer omfattande satsningar har gjorts kan rimligtvis effekterna på studieprestationer avläsas först . Fler distraktioner och risk för ökat tempo och ökad stress Studier visar att ökad användning av digitala verktyg ger fler utmaningar för lärare när det gäller att hantera klassrum och disciplin. När orken tryter eller när arbetet blir för svårt och eleven inte vet hur han eller hon ska ta sig vidare är det lätt att göra något annat. När man har en dator framför sig finns sociala medier, spel och ett oändligt antal webbsidor att ta del av. Ökad användning av digitala verktyg innebär ökad arbetsbelastning för lärarna. Om inte särskilda satsningar görs från huvudmännen innebär investeringar i digitala verk- SAMMANFATTNING 2015/16:RFR18 tyg ökade kostnader som kan behöva finansieras genom minskade lärarresurser. Användningen av digitala verktyg kan medföra att tempot i undervisningen ökar med medföljande stress, för både elever och lärare. En ny roll för lärarna – från undervisning till lärande Studier pekar på att användningen av digitala verktyg ger lärarna en ny roll. Det innebär ett digitalt didaktiskt tänkande där fokus förskjuts från att planera undervisning till att planera för lärande och att gå från föreläsning till handledning. Lärarna ges bättre möjlighet att kontinuerligt bedöma elevens individuella kunskapsnivå och utveckling samt att ge feedback på påbörjade arbeten (formativ bedömning), snarare än att eleven får respons först när arbetet är färdigt och inlämnat (summativt). Digitala verktyg i sig ger ingen förändring, utan det är först när de används inom ramen för en genomtänkt pedagogik som man får positiva resultat. Den digitala tekniken fungerar som en hävstång för förändring, dvs. inte som en självständig kraft som driver förändring. Om de digitala verktygen inte används inom ramen för en genomtänkt pedagogik kan sämre resultat förväntas. Kompetensutveckling behövs på alla nivåer Den forskning och de utvärderingar som har studerats i denna översikt visar att kompetensutveckling behövs på alla nivåer – för elever, lärare och skolledare – för att kunna skapa förutsättningar för teknikstött lärande. Det behövs utbildning för att elever ska kunna använda datorn mer som ett pedagogiskt verktyg. Eleverna är duktiga på att exempelvis söka information, men de behöver bl.a. träna på att kritiskt granska information. Lärare behöver få kompetensutveckling och ges förutsättningar att använda tekniken på ett genomtänkt sätt och utforma uppgifter så att eleverna i sin tur kan använda den på ett genomtänkt sätt. Skolledare behöver kompetensutveckling för att kunna styra digitala satsningar på ett bra sätt. It-användningen i skolan alltmer en ledningsfråga En viktig slutsats från forskningen är att det är de förändrade arbetssätten som ger resultat. Digitala verktygs roll är att göra dessa nya arbetssätt möjliga. Nya arbetssätt ställer krav på organisation, resurser och kompetens. Vad ska göras, vilken teknik och vilka andra resurser behövs för att göra det, och hur kan det ske på effektivaste sätt; allt detta är frågor som inte den enskilda läraren eller lärarlaget ensamt kan besvara. It-användningen i skolan blir alltmer en ledningsfråga. Forskning visar att om skolledare är tydliga och aktiva i integrationsprocessen har genomförandet bättre förutsättningar att lyckas. 2015/16:RFR18 SAMMANFATTNING Satsningar på it i skolan en global företeelse Över hela världen har det gjorts satsningar på it i skolan. I t.ex. beslutades om en ambitiös satsning på ökad itanvändning i skolan. Den har innehållit satsningar på digitala läromedel, trådlösa nätverk vid alla skolor, en dator per elev, digitala prov och nära samverkan med forskning och utveckling. Jämfört med i finns i ett betydligt större fokus på att främja digitala läromedel. Flera forsknings- och utvärderingsprojekt har genomförts och pågår. Resultaten visar att it-använd- ningen har ökat, men inte så mycket och inte på de nya sätt som förväntats. Internationella jämförelser visar att den digital kompetens hos danska elever och lärare är god. Lärarnas och undervisningens villkor har förändrats. Fortsatta behov av it-didaktisk kompetens finns hos lärarna, och ökad källkritisk kompetens behövs hos eleverna. Förväntningarna är att användningen ska bli mer avancerad. Fortsatta strategiska satsningar från skolledningar behövs, bl.a. resurser för lärarnas kompetensutveckling. Även och har gjort flera satsningar inom området it i skolan med liknande inriktning och erfarenheter som . 1.1 Syfte och genomförande Syftet med denna översikt har varit att ge utskottet ett breddat och fördjupat kunskapsunderlag utifrån forskningsrön och andra studier om frågor om digitaliseringen inom skolan och dess påverkan på kvalitet, resultat och likvärdighet. En övergripande frågeställning är vilka vetenskapliga belägg som finns för påverkan på elevers lärande och kvaliteten i undervisningen, samt likvärdighet och resultat när undervisningen bedrivs med stöd av digitala verktyg. Frågeställningarna besvaras huvudsakligen genom dokumentstudier som bygger på tidigare utförda forskningssammanställningar, forskningsrapporter, utvärderingar, myndighetsrapporter, utredningar, statistik och vetenskapliga artiklar inom området. webbplats (främst It i skolan) samt dess omvärldsblogg har varit en värdefull ingång där flera underlag inhämtats. Fo- kus har varit på underlag framtaget i . Kontakter har tagits med och . och gymnasieskolan står i fokus för studien, men även förskolan omfattas i vissa fall. Denna rapport bör ses som en nulägesbeskrivning i ljuset av att utvecklingen inom digitaliseringsområdet går väldigt snabbt. I rapporten används it i skolan och digitala verktyg som generella samlingsbegrepp för användning av datorer, läsplattor, digitala läromedel, internet m.m. Allt detta är exempel på verktyg som används i skolan. I flera undersökningar har mer specifika effekter av olika verktyg, t.ex. läsplatta, bärbar dator och mobilappar studerats, och i de fall det är relevant anges specifikt vilket verktyg som avses. I övrigt används de mer generella begreppen. 1.2 Effekter på kvalitet, likvärdighet och resultat i skolan En överordnad inriktning i översikten har varit att söka underlag som i möjligaste mån relateras till hur olika insatser för digitalisering i undervisningen förhåller sig till begreppen kvalitet, likvärdighet och resultat i utbildningen. Begreppet likvärdig skola innebär att elever ska ha lika tillgång till utbildning av god kvalitet oavsett var man bor eller vilken social bakgrund man har.1 När det gäller användning av it kan det vara ett sätt att jämna ut och skapa lika möjligheter för elever med olika förutsättningar. Detta lyfts t.ex. fram i det förslag till nationell strategi för skolväsendet som lämnat på reger- 1 1 kap. 8 § skollagen (2010:800). Strategin ska bidra till ökad måluppfyllelse och likvärdighet genom att den strategiska potential som it har tillvaratas i hela skolväsendet.2 Skolan ska också ge alla elever en grundläggande it-kompetens som en del av den medborgerliga bildningen.3 Det handlar t.ex. om kunskap om hur man orienterar sig i den digitala världen, hur man klarar av att hantera informa- tionsflöden och hur man skyddar sin personliga integritet. It i skolan kan vara ett medel för att motverka att digitala klyftor skapas i samhället. Begreppet resultat kan operationaliseras på olika sätt. rande via it kan innebära att elever lär sig mer, har större möjlighet att nå målen i skolan eller når en djupare förståelse. Det senare hänger även nära samman Resultat kan bl.a. mätas genom att studera betyg, nat- ionella prov, fullständiga betyg, gymnasiebehörighet, internationella jämföre- Det finns dock flera aspekter att beakta när resultat mäts. vändningens direkta effekter på lärande kan vara svåra att avgöra eftersom skolor och lärare arbetar med flera metoder med syftet att öka prestationer. Kunskaper och effekter kan sällan säkert isoleras. Begreppet kvalitet i undervisningen är överordnat och hänger nära samman med likvärdighet och resultat. I läroplanerna4 anges en rad mål och riktlinjer som ska uppfyllas efter genomgången utbildning. För att bedöma effekter på kvalitet kan man bedöma hur olika insatser med digitala verktyg påverkar Begreppet kvalitet rymmer många egenskaper och är även kopplat till de preferenser den enskilde har. Det kan handla om pedagogisk utveckling, effektivitet, trivsel, trygghet, utvecklade arbetsformer, fördjupad inlärning m.m. Gemensamt för dem är att de är svårmätbara. 2 Redovisning av uppdraget om att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet, s. 2. 3 Se t.ex. förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. 2 It i skolan I följande kapitel ges en beskrivning av begreppet digital kompetens och en redovisning av hur användningen av it i skolan ser ut. I bilaga 1 finns en redovisning av genomförda större nationella satsningar i inom området it i skolan och i bilaga 2 en redovisning av en internationell studie (ICILS) av elevers praktiska förmåga att använda och förstå it. Digital kompetens utgörs av i vilken utsträckning man är förtrogen med digitala verktyg och tjänster samt har förmåga att följa med i den digitala utvecklingen och dess påverkan på ens liv. har redovisat att användningen av it i skolan och it-kom- petensen bland elever och lärare har ökat. Antalet datorer och läsplattor har kraftigt ökat, vilket förbättrat tillgången för elever och lärare. I går det omkring 1,8 elever per dator och i gymnasieskolan 1,0 elev per dator. I såväl grundsom gymnasieskolan har nästan alla lärare nu tillgång till egen dator. Trots det ökande antalet datorer, läsplattor och annan it-utrust- ning anser rektorer i grundskolor och gymnasieskolor att investeringsbehovet är stort. Många upplever att internetuppkopplingens kapacitet inte är tillräcklig. En tendens i flera länder är att intresset för att utrusta varje elev med en personlig enhet minskat, för att i stället öka när det gäller nätkapaciteten. Elevernas användning av it på lektionerna har ökat i samtliga skolämnen. Det är vanligast att eleverna använder it på lektioner i svenska och samhällskunskap. Även om elevernas it-användning ökar i ämnet matematik är det fortfarande relativt ovanligt att eleverna använder dator eller läsplatta på matematiklektioner. I är intresset för att öka it-använd- ningen i skolan fortfarande stort. En majoritet av elever och lärare i vill använda datorn mycket mer eller mer i skolan. Att söka information och referensmaterial samt att skapa arbetsuppgifter eller prov till eleverna är de vanligaste arbetsuppgifterna som lärarna använder it till. Lärare använder oftare it för kommunikation . Generellt uttrycker lärarna ett fortsatt stort kompetensutvecklingsbehov inom flera it-relaterade områden. Omkring hälften av lärarna i grund- och gymnasieskolan upplever ett stort kompetensutvecklingsbehov inom dessa områden. Såväl gymnasieelever som högstadieelever upplever problem med störd studiero på grund av sms och sociala medier. Lärarna är mer kritiska. Två tredjedelar av lärarna i årskurs 7–9 och gymnasieskolan tycker att arbetet i 2 IT I SKOLAN klassrummet störs av elevers användning av sms, sociala medier, m.m. 2.2 Digital kompetens – en nyckelkompetens För att möta de kompetensbehov samhället ställer på enskilda medborgare har det inom EU tagits fram rekommendationer om vilka nyckelkompetenser som krävs för att anpassa sig i en snabbt föränderlig värld.5 Kompetens definieras här som en kombination av kunskaper, färdigheter och attityder som är anpassade till det aktuella området. Nyckelkompetens är den kompetens som alla individer behöver för personlig utveckling, aktivt medborgarskap, social integration och sysselsättning. Denna referensram omfattar följande åtta nyckelkompetenser: •Kommunikation på modersmålet. •Kommunikation på främmande språk. •Matematiskt kunnande och grundläggande vetenskaplig och teknisk kompetens. •Lära att lära. •Social och medborgerlig kompetens. •Initiativförmåga och företagaranda. •Kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer. Alla nyckelkompetenser anses lika viktiga, eftersom var och en av dem kan bidra till ett framgångsrikt liv i ett kunskapssamhälle. Många av dessa kunskaper och färdigheter överlappar och kompletterar varandra, och aspekter som är väsentliga på ett område stöder kompetensen på ett annat. Grundläggande kunskaper i språk, läs- och skrivkunnighet, matematiska färdigheter och kunskaper i informations- och kommunikationsteknik är en viktig grund för lärande, och att ”lära att lära” stöder allt lärande. Det finns en rad teman som används i hela referensramen – kritiskt tänkande, kreativitet, initiativtagande, problemlösning, riskbedömning, beslutsfattande och konstruktiv hantering av känslor – och som alla har en central roll när det gäller de åtta nyckelkompetenserna. Flera av dessa nyckelkompetenser har nära beröringspunkter med digital kompetens. Vad gäller digital kompetens finns flera mer eller mindre utvecklade definitioner. Digitaliseringskommissionen6 har definierat digital kompetens på följande sätt: Digital kompetens utgörs av i vilken utsträckning man är förtrogen med digitala verktyg och tjänster samt har förmåga att följa med i den digitala utvecklingen och dess påverkan på ens liv. 5 och rådets rekommendation 2006/962/EG, av om nyckelkompetenser för livslångt lärande. 6 Digital kompetens (SOU 2015:28), s. 102 f. 2 IT I SKOLAN •kunskaper att söka information, kommunicera, interagera och producera digitalt •färdigheter att använda digitala verktyg och tjänster •förståelse för den transformering som digitaliseringen innebär i samhället med dess möjligheter och risker •motivation att delta i utvecklingen. 2.3 It-användning och it-kompetens i skolan En översiktlig bild av it-användningen i skolan är att ligger i toppen av de europeiska länderna när det gäller tillgång till teknik men hamnar efter i användningen av it inom skola och undervisning. och återfinns också i toppen avseende tekniktillgång, men rankas högre än avseende användningen av tekniken. Det genomgående mönstret är att tillgång och användning ökar högre upp i utbildningssystemet.7 Det framgick bl.a. i en internationell studie (PIAAC, 2013) av vuxnas färdigheter (i åldern 16–) där låg högst när det gällde andelen med goda kunskaper i att lösa problem via it/dator.8 har för tredje gången (tidigare 2009 och 2013) redovisat en nationell bild av it-användningen och it-kompetensen i den svenska skolan.9 Redovisningen bygger på en enkät som ställdes till elever, lärare och rektorer i olika skolformer . Den definition av it som har använts i enkäten riktad till förskolepersonal och lärare innefattar datorer, läsplattor, smartmobiler, datorprogram, e-post, internet, intranät, digitala skrivtavlor och digitalkameror. Antalet datorer och läsplattor har kraftigt ökat kartläggning visar att förskolan, och gymnasieskolan fylls med alltmer it-utrustning. Antalet datorer och läsplattor har kraftigt ökat i verksamheterna, vilket förbättrat tillgången för barn, elever och lärare. I förskolan går det nu ca 8,2 barn per dator eller läsplatta jämfört med omkring 12,5 . I går det ca 1,8 elever per dator eller läsplatta jämfört med 2012, och för gymnasieskolan är motsvarande 1,0 respektive 1,3 . I har nästan alla lärare nu tillgång till egen dator, jämfört med att tre av fyra hade egen dator . av personalen i förskolan har egen dator, vilket är en dubblering sedan 2012.10 7 2014:13, s.77. 8 är ett av 23 länder som har deltagit i en internationell OECD-undersökning av vuxnas färdigheter (PIAAC). Den har genomförts för att ge information om i vilken utsträckning den vuxna befolkningen har de färdigheter som behövs i samhället och hur dessa används på arbetet och hemma. SCB, SCB temarapport 2013:12. 9 , 2016. It-användning och it-kompetens i skolan, dnr: 2015:00067. 10 Ibid, s. 44 ff. 2 IT I SKOLAN Det har blivit allt vanligare att skolor ger eller lånar ut datorer till elever. gymnasieskolan har den satsningen kommit längst. Omkring tre av fyra gym- nasieelever har fått eller fått låna en egen dator eller läsplatta av skolan, jäm- fört med drygt hälften . I har omkring en av fyra elever egen dator eller läsplatta, jämfört med drygt en av tio 2012. lans årskurs 7–9 är det vanligare att eleverna fått eller fått låna en egen dator eller läsplatta av skolan än i lägre årskurser. Det är vanligare att skolorna ger eleverna en bärbar dator än en läsplatta, i synnerhet i gymnasieskolan.11 visar uppföljningen att elevers tillgång till digitala enheter främst i är ojämnt fördelad. Bland grundskoleeleverna är det bara drygt en fjärdedel som har tillgång till ett eget digitalt verktyg (1:1). riga delar på datorer eller läsplattor med 2,8 elever per enhet i grundskola och 2,4 elever per enhet i fristående grundskola.12 Enligt finns det betydande skillnader i förutsättning- arna för att arbeta med skolrelaterat arbete med digitala verktyg både i och Elever med egen dator eller läsplatta tilldelad av skolan använder den mycket oftare till olika skoluppgifter och mycket oftare på lekt- ionerna än med elever utan egen dator eller läsplatta tilldelad av skolan.13 Trots det ökande antalet datorer, läsplattor och annan it-utrustning anser rektorer i grundskolor och gymnasieskolor att investeringsbehovet är stort. Många upplever att internetuppkopplingens kapacitet inte är tillräcklig.