rfr · H30WRFR22 · 2016-01-01 00:00:00 — var spännande att se henne undervisa, och jag ville vara en likadan lärare. Efter mina studier på fick jag mitt första jobb som förskollä- Då visste jag att jag inte ville arbeta med något annat. (Bilder från berättarens liv i visas.) Men min plan förändrades när jag träffade min man och flyttade till . Jag var glad över mitt beslut. Men jag visste inte hur svårt det var att lära sig ett nytt språk och få ett jobb som lärare. Mitt första jobb i var på en fabrik. Där fick jag packa skruvar hela Jag trivdes inte. Jag var besviken och ledsen. Då upptäckte jag att i livet är det viktigt att jobba med något som man gillar att göra. Som tur var fick jag jobb som elevassistent på en särskola – ett jobb som jag älskar. studerar jag till förskollärare i . rande min förebild, och min familj är min drivkraft för att inte ge upp mina Jag har lärt mig att i livet blir inte allt som planerat. Men vi kan lyckas om vi har vilja och jobbar hårt för vad vi vill. , : Vilka är då utbildningens framgångs- uppföljning visar att de utländska lärarna som har genom- gått den kompletterande utbildningen är mycket efterfrågade på arbetsmark- Den svenska skolan och förskolan får tillgång till behöriga lärare med kunskaper och erfarenheter från andra länder. De är dessutom flerspråkiga. Utvärdering visar att personer som har genomgått en kompletterande ut- bildning har bättre förutsättningar på arbetsmarknaden i form av högre lön och Det skiljer sig mot hur det är för dem som inte har gått en kompletterande utbildning. För de utländska lärarna betyder den kompletterande utbildningen och den svenska lärarlegitimationen att de vinner tillbaka sin yrkesidentitet och åter får verka inom sitt yrkesområde. Dock står vi inför framtida utmaningar när vi vet att folk har flytt och inte alltid fått med sig sina utbildningshandlingar från landet de lämnat och inte heller kan få ut dem i efterhand. Hur kan vi möta de personer som har högre utbildning men inte kan visa dokumentation över den? Inom samordningen av utbildningen ser vi att de som söker har förvånans- värt lite kunskap om kompletterande utbildning och lärarlegitimation i allmän- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Jag vill passa på att också kort berätta om snabbspåret för nyanlända lärare och förskollärare som jag är nationell samordnare för. Det är en överenskommelse mellan arbetsmarknadens parter, och ett utbildningsuppdrag har landat hos de lärosäten som också ger utländska lärare vidareutbildning. Den mest frekventa fråga vi får är: Vad är det som är så snabbt med snabbspåret? Många har uppfattat att snabbspåret ger legitimation direkt, vilket det inte gör. Snabbspåret syftar till att tidigarelägga olika processer, till exempel att ansöka om att få sin tidigare utbildning bedömd av Universitets- och högskolerådet och få kännedom om hur man ansöker om lärar- eller förskollärarlegitimation. sker också en kartläggning och en studieplanering för att få kännedom om hur just min väg mot att få lärarlegitimation ser ut. Genom den lärarförberedande utbildningen får varje deltagare kännedom om hur svensk skola fungerar. Utbildningen ges både på arabiska och svenska så att man i ett så tidigt skede som möjligt kan få kunskaper både på sitt modersmål och svenska och också få lite djupare kunskaper om hur skolan styrs och organiseras. Den första kullen i snabbspåret startade 2016 med 20 deltagare. De flesta kommer från , och alla har visat sig ha gedigna yrkeserfarenheter från sina respektive länder. Det är som personerna har undervisat i sina respektive ämnen. Utbildningen matchas med praktik på skola och förskola, och vi ser att skolhuvudmännen har visat ett mycket stort intresse för att ta emot deltagare på sin skola eller förskola. , : Jag tackar å vägnar för att vi får vara här och berätta om hur vi kanske kan vara svaret på lärarbristen. står för Vidareutbildning av lärare. Jag jobbar som utbildningsledare på vid och är nationell samordnare för VAL- projektet. Jag kommer att lägga upp presentationen i fem delar. Den inledande delen redogör för omfattningen av projektet, syftet och lite grann om organisationen. Ni kommer lite kortfattat att få veta vem VAL-studenten är. Jag kommer också, precis som min kollega i , att berätta vilka som är projektets framgångsfaktorer och styrkor. Jag kommer kortfattat att berätta om de valideringsinsatser som vi gör av studenternas reella kompetens och också kortfattat berätta om framtiden för . Syftet med är att öka andelen lärare och förskollärare i skolan och förskolan som har en examen som kan vara behörighetsgivande. Några kanske känner igen namn som och KUT. De var föregångare till VAL- projektet som är ett särskilt regeringsuppdrag som startade . STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Den som blir antagen till måste uppfylla de här kriterierna: Man ska vara verksam som lärare, visstidsanställd eller tillsvidareanställd. maximalt ha 120 högskolepoäng kvar för att nå en lärarexamen. hp maximalt för vissa grupper inom . Man ska också sakna en examen som kan vara behörighetsgivande. Ni ser nedtill i bilden jag visar nu vilka som är de vanligaste avslagsgrun- De är att man söker till men inte ryms inom de 120 högskolepo- ängen eller att man saknar relevant lärartjänst för den examen som man ska nationella ledningsgrupp består av ledamöter från de åtta lärosätena i listan på bilden jag nu visar samt och lärarförbunden. Vi har ett gott samarbete. Arbetet i kännetecknas av att bedömningen, precis som ULV- studenterna som vi hörde talas om , är en utmaning. Vi gör den både på lokal nivå, alltså på lärosätesnivå, och på nationell nivå i vår ledningsgrupp. Vi har en förordning som ska möta upp erfarna lärare. 8/15-kategorin kallar vi dem för, och det är de som har varit verksamma som lärare Vi har en komplicerad förordningstext att förhålla oss till och en komplex studievägledning av de sökande där varje sökande till är unik. Vi har fortfarande ett högt söktryck och omsätter ungefär 85 miljoner kro- nor och ungefär 900 HST . Vi har en projekttid som sträcker sig till den Sista antagning börjar närma sig. Bilden som ni ser nu visar söktrycket . På den vänstra sidan ser ni höstterminsansökningarna, och på den högra sidan ser ni vårterminsansök- Det som är intressant här är att vi ligger på ett söktryck på över 1 500 Den vita stapeln indikerar hur många som vi faktiskt kan re- gistrera på första kurs. Det rör sig om av dem som söker som faktiskt kan antas. En styrka inom är att vi kan använda oss av olika lärarexamina. kan alltså använda både den senaste examensordningen, 2011, men också äldre Bilden jag visar nu redogör för vägen från en ansökan fram till en indivi- duell studieplan och en möjlig examen och slutligen en legitimation hos Skol- Jag går vidare till den andra delen i mitt program: Vem är VAL-studenten? Man kan till exempel heta och jobba som trä- och metallslöjdslärare i årskurs 6–9. Man kan heta och vara matematik- och NO-lärare i årskurs 7–9, och man kanske har en påbörjad matte- och NO-lärarutbildning i årskurs 4–9 som man aldrig avslutade men man fick jobb ändå i skolan. Man kan heta och vara utbildad till barnskötare men ha varit anställd som förskollärare och arbetat som det under den senaste 15-års- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Man kan heta och vara lärare i moderna språk, modersmålstalande i spanska, och jobba i årskurs 7–9, undervisa i spanska och komplettera inom i kontrastiva moment för att kunna möta svenskelevernas språkutmaningar. Man kan heta och ha utbildat sig till civilingenjör eller fysiker och vara en yrkesväxlare som många är. Man får jobb på skolan och har ämneskunskaperna men saknar den utbildningsvetenskapliga kärnan. Den tredje delen handlar om våra framgångsfaktorer. Styrkan i det här projektet är samarbetet i ledningsgruppen och vår stabilitet som vi har utvecklat mellan lärosätena . En annan styrka är kartläggningsarbetet som vi gör noggrant för varje individ som söker. Det gör också att vi kan optimera vägen mot den examen som passar just den här sökande bäst. När vi gör våra bedömningar gör vi dem, som jag har nämnt, både på lokal nivå och på nationell nivå. Vi tar med oss svåra fall till våra antagningsmöten och försöker få en likvärdighet och hitta riktlinjer för hur vi bäst ska kunna stötta den verksamma läraren mot den bästa och snabbaste vägen mot en lärarexamen. På så sätt kan man säga att vi är kostnadseffektiva. Om man får ett avslag på sin ansökan till får man dessutom ofta med sig någon instruktion eller hjälp när det gäller hur man skulle kunna gå vidare även om man inte kan antas till just . Att vi har en egen förordningstext ser vi också som en styrka. Vi kan förhålla oss till den, diskutera den och se utmaningar i den. Distansstudierna som vi erbjuder gör att den verksamma läraren kan fortsätta vara just verksam och studera . Vi har utvecklat former för validering av reell kompetens inom projektets ram. Förordningen kräver av oss att vi ska göra det, och vi har gjort det. Jag kommer strax att övergå till att visa vad vi har arbetat med. De formerna skulle kunna ge spridningseffekter till andra delar av lärosätena där projektets form möjliggör att vi kan pröva olika utveckling. Förhoppningsvis bidrar det här nu till att vi får välutbildade lärare. Valideringsmöjligheterna kan jag komma tillbaka till om ni vill ställa frågor Jag kan bara nämna att det sker validering av de sökandes ämneskunskaper, deras ämnesdidaktiska och metodiska kunskaper och deras verksamhetskunskaper, alltså VFU-delar. Den sista bilden jag ska visa här handlar om framtiden. Vi har en förordning som sträcker sig så att vi snart, om bara , inte kommer att kunna lägga en studieplan som sträcker sig ända . Eller då blir det i alla fall sista gången som vi kan lägga en full studieplan om inte projektet förlängs. Vi ser att vi fortfarande har många sökande och att det faktiskt anställs lärare på skolorna som söker till men har väldigt kort anställningstid. Vi har svårigheter att snabbt kunna anta dem. Det verkar som att gruppen med till exempel yrkesväxlare är attraktiv för skolan . Man hittar en person som är programmerare och vill anställa honom för att undervisa i ett visst ämne. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN är ett komplement till den kompletterande pedagogiska utbildningen, KPU. Inom kan man både studera ämnen och den utbildningsvetenskapliga kärnan, vilket man inte kan göra inom KPU:n. Trots att vi annonserar verkar det som att en del fortfarande inte känner till . Vi är alltså tacksamma över att få vara här och att projektet uppmärksammas. , : Även jag vill tacka för den trevliga inbjudan att få komma hit . Jag ska prata om högre studier i smart format. Jag representerar ett av de lärcentra jag kommer att prata om. Jag representerar också Nätverket för kommunala lärcentra, . Jag har jobbat aktivt med de här frågorna och är fortfarande inte mätt – jag vill fortsätta. Det första som slog mig var att vi ju faktiskt heter Nätverket för kommunala lärcentra, och det är alltså tydligt att huvudmannaskapet innehas av en av de parter som eftersöks i samverkan. Vi har en infrastruktur för lärande och högre utbildning. Den är ganska tydlig. I princip var tredje svensk kommun är medlem i vårt nätverk. Vi har 15 000 studenter, om vi tittar på en ögonblicksbild, som på ett eller annat sätt har en koppling till Nituslärcentra i – alltifrån att man gör sin tentamen till att man exempelvis går igenom en lärarutbildning. Söktalet är ganska intressant i det här perspektivet, och då måste jag vända mig hemåt och se vad vi hade nu . Vi har i snitt 4,58 förstahandssökande till kommande utbildningsår, vilket man får säga är hyfsat bra. Eftersom vi är placerade där vi är når vi en målgrupp som man också eftersöker generellt i detta land. Vi bidrar till en breddning av målgruppen. Vi hittar många studenter som av olika skäl inte kan eller har möjlighet att läsa på högskoleorterna och som väljer att studera genom våra lärcentra. Därigenom breddar vi målgruppen och får en ny typ av studenter som tillför mycket. Vi bidrar till den rekrytering som vi diskuterar på ett väldigt tydligt sätt. Det som också definierar oss är att alla Nituslärcentra är kvalitetsdeklarerade utifrån våra samarbetspartner högskolornas perspektiv. Det är de som sätter normerna för hur vi ska kvalitetssäkra våra lärcentra. Vi har en social kontext i våra lärcentra och en gruppdynamik som gör att genomströmningen blir mycket hög. Vi ligger på plus i genomströmning via lärcentra. Vi representerar en akademisk miljö, vilket kanske inte är så självklart, men det är självklart för det universitet som förlägger en utbildning på ett kommunalt lärcentra. Där ska det inte vara någon skillnad för studenten. Det ska finnas en miljö som är likvärdig den miljö som man ser på ett universitetscampus. Vi arbetar alla med högre utbildning på ett eller annat sätt. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Vi har en job rating hos våra studenter som är väldigt hög. Den ligger på plus , vilket alltså innebär att studenterna direkt efter avslutade studier går ut i arbete. Det här är några av de delar som kännetecknar ett Nituslärcentra. Vi vet ju numera att det behövs lärare i hela landet, framför allt i hela landet. Det är det ingen tvekan om. har definierat 197 gles- och landsbygdskommuner i , varav 196 saknar universitet eller högskola. Det är en ganska tydlig bild av en utmaning utanför storstadsregionerna. Det vi erbjuder är den direkta närheten till en arbetsmarknad som vi har ett mycket gott samarbete med. Vi erbjuder en närhet för de studenter som finns ute i de här landsbygdskommunerna och som av olika skäl inte kan eller vill flytta eller pendla. Vi erbjuder en möjlighet att skaffa sig ett liv på hemmaplan för dem som vill det. Det är många i som känner sig tvingade att flytta till en universitets- eller högskoleort för att utbilda sig. Där får man såklart sitt första jobb, och så träffar man någon. Det är den bästa etableringsfaktor som finns när det gäller att få någon att stanna kvar i min kommun. Men vi behöver lärare även ute i landsbygdskommuner. Vi tycker att det kanske borde ske någon form av regionalpolitisk satsning där man i det här fallet ger i uppdrag att utbilda lärare med hjälp av kommunala lärcentra. Vi kan inom våra ramar hjälpa till att utbilda 15 000 lärare. Behoven är stora. Om jag tittar på min egen kommun behöver vi rekrytera 530 lärare . Vi har till närmaste universitet och till vårt regionala universitet. Vi har många som kanske inte har möjlighet att pendla eller flytta, för att sedan kanske med detsamma flytta tillbaka. I detta perspektiv är det en ganska stor utmaning för denna typ av kommuner, för landsbygdskommuner och för de kommuner där vi har Nitusanslutna lärcentra. Vi kan alltså utbilda 15 000 lärare inom . Det är ni som har platserna och möjligheten att förfoga över platserna. Vi har modellen. Jag skulle gärna utveckla modellen under kanske någon timme, eftersom den är ganska intressant. Men den finns där. Jag har berört några delar av modellen och hur man kan utveckla och hur man kan utbilda i våra landsortskommuner. Ni har platserna, och vi har modellen. Vår ambition är att det behövs nya vägar för flexibilitet inom högre utbildning. Vi behöver det i hela landet. Vi behöver välutbildade medarbetare i varenda kommun i det här landet. Vi har modellen, idén och tankarna. De finns här. Välkomna med frågor. Ordföranden: går vidare till det sista sjoket. , Kommuner och Landsting: Jag vill naturligtvis också tacka för att vi har fått komma hit och tala om dessa angelägna frågor. Behovet av lärare är stort, men jag tänkte inte gå in på det antal som vi har räknat på. Jag kan bara säga att behovet är stort , och det är stort framöver STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Det är därför bra att vi samlas här för att hitta kloka lösningar och visa på behov av förändringar i alla delar när det gäller både lärare och skola. Skolan och förskolan är faktiskt en mycket stor angelägenhet för kommu- nerna, och det är kommunernas största verksamhet. Man brukar säga att 40– av budgeten rör skola och förskola. Lärarutbildningen är en av landets största yrkesutbildningar. centrala för att skapa en skola som håller hög kvalitet. Trots att det utbildas många lärare räcker det inte, och det har vi hört om . gjorde vi en medlemsundersökning för att titta på kompetensbeho- Resultaten visar att vi har få vakanta lärartjänster inom . emot saknas det legitimation i flera eller i ett av ämnena. detta, men det finns inte legitimation i alla ämnen. Vad gör vi då för att åtgärda bristen på behörighet? jobbar många kommuner med olika åtgärder, bland annat det valprojekt som vi har hört om, KPU som vi också har hört om och också validering av lärares Men vi kan göra mycket annat. När det gäller vad vi som arbetsgivare kan och måste göra handlar det inte bara om att möta rekryteringsutmaningen med att fler ska in, utan vi måste också kunna behålla de som vi har. Ministern och andra har talat om att vi behöver förlänga arbetslivet. Det behöver vi som arbetsgivare jobba med. Vi behöver underlätta lönekarriären, vi behöver visa på karriärvägar och vi behöver använda kompetensen rätt. Jag tänkte återkomma till det. även bredda rekryteringen, så att även andra grupper kan komma in i vår sek- Det finns mycket som vi gör och som vi kan göra mer av. betsgivare ligger steget före och utvecklar innovativa lösningar och hittar nya arbetssätt som kommer elever och medarbetare till del. Vi vet att de flesta av våra kommuner jobbar mycket med karriärmöjlig- heter, lönekarriär, samarbetsfrågor mellan lärarna och naturligtvis även kom- Det handlar inte om att välja någon av dem eftersom alla hänger ihop, vilket kan bidra till att vi också får många medarbetare som vill komma till oss men också som stannar kvar längre än vad de annars kanske Den undersökning vi gjorde visar att många av våra medlemmar jobbar med andra sätt att så att säga förstärka skolan. svarar att de anställer Man prövar med specialpedagoger, lärarassistenter, administratörer för att på olika sätt avlasta lärarnas uppdrag. utvärderas vilka effekter detta får. Det är klart att den extra elevkull som kom , nämligen 70 000 barn i åldern 0–, ställer stora krav på våra medlemmar. Som ni vet gör vi Öppna jämförelser. Det finns många kommuner som sticker ut, och det finns kommuner som har klarat både att ta hand om alla de nyanlända och att förbättra kunskapsresultaten. Men läs våra öppna jämförel- ser, och läs gärna om och kommun. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN kommuner som har lyckats både ta emot många och förbättra kunskapsresultaten. Avslutningsvis vill jag tala om framtiden. Läraryrkets popularitet, attraktivitet och utveckling är en fråga för oss alla och för hela samhället. För att bygga vidare på positiva trender ser vi att vi har ett ökat antal sökande till lärarutbildningen. När vi ställer frågor säger unga att de vill bli lärare. Det är intressant att bli förskollärare. Då behöver vi också kraftsamla för detta. Huvudmännen har ett expertråd för skolutveckling. Detta expertråd har gett rekommendationer till staten, huvudmännen, rektorerna och lärarna. Några av dessa råd är att regeringen ska öppna fler vägar in till yrket. Det har vi hört om lite grann . Ett annat råd är att det ska bli lättare att läsa in det som behövs för att nå en behörighet, till exempel för personer med utländska examina eller för personer som kan tänka sig att byta yrkesexamina. Det har vi också hört om här, bland annat om val. Distansutbildningar behöver byggas ut, så att fler kan få behörighet där det råder stor lärarbrist. Vi behöver skapa möjligheter för att människor ska kunna både arbeta och läsa på deltid. Det tror vi är en mycket viktig del. Det behövs ett fortsatt arbete, och vi måste på bästa sätt dra nytta av den kompetens som finns i skolan. Om lärarna ska kunna arbeta med det som hänger ihop med undervisningen behöver andra kunna stötta i andra arbetsuppgifter. Det är kanske till och med så att en del av det som görs inte behöver göras. Detta behöver vi titta på ordentligt. Vi behöver även utveckla organisationerna, så att inte alla lärare alltid har samma arbetsuppgifter . Kollegor kan göra olika saker. Det behöver finnas utrymme för lärare att enskilt och tillsammans med kollegor utveckla den egna undervisningen. Det kollegiala lärandet stärker professionen och stärker yrkets attraktionskraft. : Det krävs ett gemensamt ansvar för att fler ska få chansen att med rätt förutsättningar få se hur fantastiskt det kan vara att arbeta i skolan. , : Jag sällar mig till kören och tackar för att vi har fått möjlighet att komma hit och tala om detta otroligt viktiga ämne. talade om det expertråd som vi har gemensamt. Jag tänker därför inte upprepa de saker som hon sa att de har kommit fram till. Men jag uppmanar er att läsa den rapport som publicerades för . är en branschorganisation för friskolor. Vi har 530 medlemmar och ungefär 1 070 enheter. finns det friskolor i ungefär två av tre kommuner i . Huvudmännen för de flesta friskolor, , har bara en eller två skolor. Det tycker jag är viktigt att komma ihåg när man talar om dessa frågor. I 185 av 290 kommuner finns det fristående grundskolor. Hur ser då friskolorna på den situation som vi har när det gäller lärarförsörjningen? Naturligtvis märker även friskolorna av den enorma brist på lärare som finns, framför allt på legitimerade och behöriga lärare. Vi är naturligtvis inte alls nöjda med den STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN nuvarande situationen, där vi har en alldeles för stor andel lärare utan legiti- mation och utan behörighet. Även om det utvecklas snabbt åt rätt håll har vi, precis som de kommunala huvudmännen, problem på detta område. Vi kan också konstatera att det framför allt har blivit en mycket tuff lönekonkurrens. Jag misstänker att lärarfacken är mycket glada över det, framför allt i storstadsområdena. Det har också gjort att rörligheten på arbetsmarknaden har ökat betydligt. Det är kul för lärarna, men det är också en utmaning i en situation där man har en stor brist på lärare över huvud taget. Våra medlemmar jobbar för att se till att lösa problemen med de luckor som uppstår. Internationella Engelska Skolan har en möjlighet till undantag i och med att de har tillstånd att rekrytera engelskspråkiga utbildade lärare från bland annat , och . Det gör de. Men det är synd att det inte syns i statistiken att de har denna möjlighet. Där redovisas dessa lärare som inte behöriga, trots att denna skola har tillstånd att rekrytera på det sättet. Jag tror att man kan titta på hur Internationella Engelska Skolan jobbar med dessa frågor för att kanske kunna rekrytera på liknande sätt, till exempel inom ramen för moderna språk och så vidare. Man kan fråga: Kan vi använda denna modell för andra typer av lärare som det är brist på? Vi har här hört flera exempel på hur man kan och behöver jobba med många fler vägar in till skolan. Jag tror att det är otroligt viktigt att vi är mer kreativa på detta område än vad vi har varit . Bland annat Sydsvenska Industri- och Handelskammaren har gjort en enkätundersökning som de presenterade i De frågade civilingenjörer – 70 000 utbildade – om de skulle kunna tänka sig att börja jobba som lärare. Det finns ett stort intresse bland många yrkesgrupper för att börja jobba som lärare. Men man är inte beredd att sätta sig i skolbänken för att komplettera sin ut- Därför tror jag att de kombinationer som vi har hört om, och som också Teach for är ett exempel på, där det handlar om att man kan byta yrkeskarriär och börja jobba i skolan i princip men komplettera det som man behöver för att bli en bra lärare, är en otroligt viktig möjlighet som vi mycket väl skulle kunna utveckla mer. Jag tror också att det är viktigt att titta på den mycket intressanta statistik som UKÄ visade, nämligen att det är en så stor andel av dem som påbörjar