rfr · H40WRFR6 · 2016-12-28 00:00:00 — STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Lättare besvär hos unga – ängslan och oro – innebär en drygt fördubblad risk att vårdas på sjukhus för psykisk sjukdom eller för själv- Det innebär en något högre risk att endast ha en grundskoleutbildning. är det högre risk jämfört med en kontrollgrupp. Då har vi tittat lite högre upp i åldrarna. Och det är dubbelt så hög risk för ekonomiskt bistånd i Det är i denna grupp som har det jämfört med 1,9 procent hos andra. Det är även högre risk för sjuk- och aktivitetsersättning – jämfört hos andra. Detta handlar om de som rapporterar lätt oro och ängslan och som känner Det finns alltså en kedja här som vi kan följa ganska långt tillbaka, och detta är viktigt att ha med. När ska vi gå in, och när kan vi effektivast bryta detta – hur pass tidigt – utan att det blir för tidigt? Det är förstås inte samordningsförbundens uppgift att gå in så här . Men detta är ändå viktig kunskap att ha med sig, om inte annat så när vi gör våra behovsanalyser och prognoser för att se vad vi har att vänta. av dessa kommer garanterat att ingå i samordningsförbundens målgrupp. Jag skulle också vilja koppla till en annan grupp. Jag tror att det var som lyfte fram att det nu är ett starkt fokus på unga med aktivitetser- Jag tror att vi hittar väldigt många där. Men vi får inte glömma de Detta är mer en påminnelse eftersom vi vet detta. – det är rätt gamla siffror, men det var de som jag hade tillgång till – var det i gruppen 16–18 300 unga som varken arbetade eller studerade. av dem återfanns inte i något register. De hade ingen känd aktivitet. De dyker inte upp inom aktivitetsersättningen, LSS, ekonomiskt bistånd eller Även i gruppen 20–är det många som varken arbetar eller studerar och som inte har någon känd aktivitet. Det är alltså viktigt att ha med även denna balans, och detta är jättesvårt. Vi har andra utredningar som jobbar med detta och nationella satsningar. Men jag ville ända lyfta fram detta. Jag ville med dessa bilder bara visa utvecklingen och hur vi ser på den. tycker nämligen att detta är bekymmersamt. Men det gäller också att hitta vad det beror på och när vi kan gå in och bryta, eftersom vi behöver göra det. ska jag tala om någonting helt annat, nämligen planerade åtgärder som vi inbjudna talare fick en fråga om. roll i Nationella rådet är att fokusera på kunskap, uppfölj- ning, utvärdering och kvalitet. Det är vårt bidrag i detta. Genomförs de med god kvalitet? Det är några av de frågeställningar som Det mesta som vi gör inom Finsam gör vi därför inom ramen för Nationella rådet och arbetsgruppen. Det är förstås både på gott och på ont. Men det är där Mycket har redan sagts, men jag tänkte ändå lyfta fram några av Nationella rådets planerade aktiviteter som vi från håll tycker är särskilt angelägna utifrån vår roll. Då är det framför allt , som STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Klingensjö berättade om. Det är ett utmärkt sätt att pröva Finsamstrukturen på nyanlända och personer med psykisk ohälsa. Jag ska gå tillbaka till siffrorna som jag visade. Vad kan vi göra? Kan Finsam vara en struktur som funkar? I finns det också inbyggt planerad utvärdering. Det är alltså verkligen bra. Jag vill också lyfta fram vårt stöd till förbundens eget utvecklingsarbete vad gäller kvalitet och uppföljning. Det finns nämligen ett mycket stort engagemang hos förbunden när det gäller både kvalitet och uppföljningsfrågor och just viljan att verkligen visa på resultat av arbetet. Därför har särskilt stöttat , som det heter, där samordningsförbunden med NNS som projektägare har arbetat fram ett antal uppföljningsindikatorer som kan användas för att följa upp verksamheten. Vi har särskilt engagerat oss i en indikator som heter indikator 11 och som handlar om det långsiktiga. Det håller vi nu på att testa. Det handlar om att via registeranalyser samköra , de som har gått ur och avslutat insatsen, och se på lite vad som händer med dem – . Är de som har gått vidare till arbete och så vidare kvar där, eller har de loopat tillbaka till Finsam eller till ett utanförskap? Det försöker vi titta på. Vi tänker nu samköra med våra register om ekonomiskt bistånd men också med sysselsättningsregister och så vidare för att få en så pass konkret bild av resultatet som möjligt. Men talar vi om det långsiktiga. Vi måste också ge stöd till behovsanalyser och ta fram en mall och planera utifrån lokala och regionala behov. Där stöttar vi också och tar tillsammans med ett av förbunden fram ett underlag. Vi har många olika saker på gång på myndigheten. Även om vi inte verkar direkt i Finsam verkar vi för att uppmärksamma huvudmännen på Finsams och samordningsförbundens roll. Vi når också ut till dem som inte redan är frälsta. Vi verkar inte bara i strukturer där Finsam är en självklar och ibland central aktör utan faktiskt också i kommuner och landsting där Finsam är en perifer och till och med en icke-existerande aktör. Det gäller alltså att nå ut till dem som Finsam inte riktigt har nått . Det kan vi göra till exempel via våra nationella riktlinjer, våra kunskapsstöd, våra utvärderingar och så vidare. Jag vill säga något om vad vi tycker är viktiga utmaningar framöver. Men vi tror att likvärdigheten är viktig. Samordningsförbunden bör finnas representerade i varje kommun i landet. Träffsäkra behovsanalyser och bedömningar av målgruppen är viktiga. Man måste jobba med att matcha resurserna med behoven. Det är mycket svårt. Men om vi kan nå dit och kanske få en liten prognos är det bra. Uppföljning och utvärdering är viktiga. Vi behöver en ökad uppföljning på lokal nivå, ökade kunskaper om långsiktiga resultat och en nationell utvärdering. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vice ordförande : Vi tar en liten paus. Ordföranden: Då är det att ta sig in mot Andrakammarsalen och den fortsatta delen av den offentliga utfrågningen som socialförsäkringsutskottet har i om Finsam, den fortsatta utvecklingen och framtiden. Till er som följer oss på webben vill jag säga att det ni ser är socialförsäkringsutskottets offentliga utfrågning om Finsam och framtiden. Vi har tidigare innan pausen tagit del av inbjudna talares inlägg och återsamlas nu för frågestund där ledamöter ställer frågor till talare och inbjudna gäster. Vi håller på . (C): Jag tackar er som har haft anföranden för mycket intressanta inlägg i debatten i denna viktiga fråga. Jag tänkte ställa min fråga till Inspektionen för socialförsäkringen. Flera talare har sagt här att ni förmodligen skulle kunna vara lämpliga att utföra en utredning. Vi har här hört att vi har ett tudelat samhälle på många områden. Det gäller funktionsnedsatta, ungdomar som saknar utbildning, utlandsfödda, funktionshindrade över huvud taget och långtidssjukskrivna. Det är väldigt många. Det betyder att Finsams uppdrag, om man skulle uppfylla allt detta, skulle utvecklas väldigt mycket. Det började med att det skulle vara långa sjukfall och sådant som man skulle titta på en gång i världen. låter det som att man skulle kunna göra väldigt mycket. Min fråga till Inspektionen för socialförsäkringen är: Hur brett bedömer ni att Finsam kan bli? Hur skulle ni vilja angripa en utredning som skulle titta på att få en tydlighet i Finsams uppdrag? , Inspektionen för socialförsäkringen: Det var ingen lätt fråga. Vi har, som vi förstod av statsrådets inlägg, börjat fundera på om vi skulle klara av att genomföra en utvärdering. Som vi har hört av väldigt många inlägg är det inte bara vi utan även andra som inser att en utvärdering av den här typen av verksamhet är ganska svår. I frågan låg om vi har funderingar på något slags värdering av hur stort Finsam ska bli. Jag tror inte att vi har funderat i de termerna att en utvärdering skulle ta ställning till den frågan. Det handlar snarare om att utvärdera om Finsam har lett till några bra effekter så som det har bedrivits. Man får till att börja med säga att det är svårt. Svårigheterna hänger inte bara samman med de problem vi har hört om här om och de uppföljningssystem som finns. Det är ännu svårare frågor som kanske ligger i framför allt möjligheten att jämföra vad som skulle ha hänt med de personer STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN som får insatser härifrån med om de inte hade fått insatser från samordningsförbund. Det är kanske egentligen där de metodologiska problemen framför allt ligger. Det handlar inte minst om att titta på samordningsförbunden som helhet. Med tanke på de siffror som redovisades här av är det alltmer strukturåtgärder som vidtas. De kan kanske indirekt mätas med effekter för individerna men behöver kanske också fångas i en utvärdering för att vi verkligen ska se effekterna av dem. Vi har funderat på detta. Vi har också skrivit några rapporter där vi pekar på vad som skulle krävas för att man skulle kunna göra en effektutvärdering av detta. Vi kommer att ta oss an det uppdrag som vi får från regeringen på bästa möjliga sätt. Vi har förstått av dagens samtal att det finns en väldigt stor efterfrågan på en sådan utvärdering, och det tar vi verkligen till oss av. Sedan avvaktar vi det uppdrag vi får från regeringen. (S): Förra mandatperioden satt jag i socialförsäkringsutskottet. Då talade man väldigt mycket om förrehabilitering. Utskottet tyckte att förrehabilitering verkade väldigt positivt. Vi vet att en del av Finsams verksamhet också har handlat om förrehabilitering. Jag tänkte höra om kan säga någonting om hur man har tagit till vara de mycket positiva effekter som fanns. Jag har också en fråga till Arbetsförmedlingen. Ett verktyg som man kan ha för att få ut människor på arbetsmarknaden skulle kunna vara . Jag säger skulle kunna vara, för det finns en del problem med det företaget. I dess uppdrag ingår att ha meningsfulla och utvecklade jobb för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Min fråga är: Fungerar samarbetet med bra? Om inte, ska vi tvinga in det i Finsam? , (Delta): Jag vet inte riktigt om den frågan egentligen var till mig. Vi bedriver en del verksamhet med förrehabilitering. Vi har goda erfarenheter av det. Vi har en hel del som vi kanske mer betecknar som lågtröskelverksamhet. Men visst ger det bra effekter att vara ute . Det är ungefär det jag kan säga om det. När det gäller den övriga frågan om passar jag nog på den. Den får nog andra svara på. Ordföranden: Den andra frågan riktades till Arbetsförmedlingen. , Arbetsförmedlingen: På frågan om samarbetet med fungerar bra skulle jag vilja säga: Ja, det gör det. Däremot kan man konstatera att både vi och efterfrågar en lösning för statsstödsreglerna som skulle kunna innebära att kanske skulle kunna ha en större andel som STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN har kortare anställningar i syfte att utveckla sin arbetsförmåga och kunna gå ut på den ordinarie arbetsmarknaden. Sedan skulle man kanske kunna ha en kärna med lite färre anställda som är mer varaktigt anställda på . Men vi har ett mycket väl fungerande sam- För övrigt har regeringen aviserat någon form av översyn av som ska genomföras av Statskontoret. (M): Herr ordförande! Precis som har sagts ser Finsam väldigt olika ut runt om i . Jag har suttit i socialförsäkringsut- Jag har varit på ett antal Finsamprojekt. bara glad och varm i hjärtat när man ser att det finns Finsamprojekt som kan Det kan vara 50–som kommit mellan olika pro- jekt och helt plötsligt till och med är ute i riktigt arbete. Då blir man varm och Min raka fråga är: Vilka Finsam är det som fungerar bäst? Vad finns det för Är det att det finns människor som brinner för saker i olika organisationer som gör att det blir så väldigt bra på vissa ställen? andra ställen slåss man bara om pengar och ser vem som ska betala eller inte betala nästa gång. Det finns alla de alternativen. Jag skulle gärna vilja veta om det är som också har jobbat lokalt, eller Inspektionen för socialförsäkringen som har sva- Det skulle vara jätteroligt, så att vi inte sitter här om två, och talar om saker utan kan lära oss av detta och sedan använda rätt saker. Jag har en andra fråga. Jag delar verkligen uppfattningen att det kommer att fattas många människor. Allt talar för detta, inte minst inom kommunsek- torn som var inne på. Det är förmodligen flera hundratusen En av de allra viktigaste bitarna är att öka integrationen och an- vända de nya svenskar som har kommit och att de kommer in i riktigt arbete. Det är lätt att säga det. Det håller vi säkert med om allihop. Vi ser att har varit duktigare på detta genom lärlingssystem och Jag skulle gärna vilja höra av eller om det är någon annan som har något svar här. Hur gör vi i verkligheten? Hur kommer vi dit? Är det skolan som är problemet, eller är det något annat? vi ska ha till? Vi måste lösa det problemet. Ordföranden: Första frågan var väldigt öppen. Här är det bara att räcka upp handen för den eller de som känner för att beröra det. , (Delta): Det finns inte en förklaring på en faktor som gör ett samordningsförbund framgångsrikt Det finns väldigt många olika förklaringar. Tiden är en. lyckas inte år 1. Samordning och samverkan är inte enkelt. som man får lära sig. Tiden är en faktor. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Jag tror inte att det hänger på en eller annan eldsjäl. Samverkan bygger på att det finns ett intresse hos alla parter att kunna vara med och samverka. Det måste bygga på en fungerande struktur mer än eldsjälar. Någonting vi måste undvika var det jag var inne på. Vi ser alldeles för mycket olika ut. Det är lägstanivån som är alldeles för låg . Att sitta som politiker eller tjänsteman i ett väldigt litet förbund är ingen lätt uppgift. Du har ingen stöttning. Det är mängder av dagsproblem. En stor del av budgeten går till att lösa administrationsfrågor. Det finns inte mycket medel för att verkligen kunna göra skillnad för de individer som vi finns till för. Det är kanske den enskilt viktigaste faktorn just . Se till att hjälpa de små förbunden på många olika sätt. Pengar är naturligtvis en sak. Men det handlar också om kunskapsöverföring både till den verkställande tjänstemannen och till styrelsen i stort. Där försöker vi i Föreningen att spela en roll. De känner sig väldigt ofta övergivna och lite vilsna. Där behöver vi allt ifrån styrelseutbildningar till riktlinjer och vägledningar för hur man ska jobba och göra. Det är kanske den enskilt viktigaste frågan just nu som vi ser det åtminstone. Lyft lägstanivån, och se till att hjälpa de små förbunden. , : Jag håller definitivt med om detta med att lyfta lägstanivå och så vidare. Finns det några samordningsförbund som fungerar bättre än andra? Det blir en form av rankning och värdering. Det är förstås svårt att göra. Jag skulle säga att vi inte har så pass stabila registerdata än för att vi ens kan uttala oss om något objektivt. Det finns två vägar har. Vad är definitionen på bra fungerande? Är det en bra samordning, eller är det utfallet? Båda två, skulle jag säga. Men det är också viktigt att ha de två bollarna med. Ur perspektiv vill jag ändå framhålla några bra förutsättningar. Det är det som sa om tiden. Det är närvaron av aktörer. Det gäller psykiatrin, landstingen och primärvården. Att primärvården finns med är oerhört viktigt. Det är första linjen. Sedan gäller det inom kommunen, LSS, socialtjänst och så vidare, men också de delar som arbetar med arbetsmarknadsfrågor och ekonomiskt bistånd. Det gäller att de parterna finns med. Ju fler relevanta aktörer, desto bättre. Det är svårt om till exempel inte primärvården är en aktör. Ordföranden: det någon mer som vill kommentera frågan om gemensamma framgångar och framgångsfaktorer? Om inte uppfattade jag att andra frågan riktade sig mer mot SKL. , SKL: Låt mig ändå säga något om första frågan. Långsiktighet är en framgångsfaktor i detta. Man måste vara tydlig och ha en långsiktighet i umgänget för att det ska fungera. Det kan inte vara olika direktiv om satsningar på olika grupper och sådana saker, direktiv från centralnivå. STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN En trygghet i de delarna är en sådan framgångsfaktor. Men måste veta att man har AF och andra med sig långsiktigt. är jag ute på väldigt svag is, Vi har tyckt att den samverkan som har skett i och och den långsiktighet de har där, de gemensamma kontor som varit, har varit en väldigt bra framgångsfaktor. I nästa steg när det gäller integrationen tror jag att det handlar om att vi förstår att vi inte kommer att kunna ge så klara direktiv om vad man ska göra därute i alla de frågor som är så viktiga för integrationen av de nyanlända. vi ska skapa är mötesplatser. Då måste AF, och Migrations- verket och allt vad det finns finnas därute. Vi har sett en utveckling och diskussion om var man ska vara. nya mötesplatsdelen som vi vill utveckla och där vi inte bara vill ta första ste- Vi tror också och har på förslag från vårt håll att vi måste kombinera. Vi tar upp det med politikerna och ska eventuellt få något beslut för en sådan Det handlar om att kombinera utbildningsinsatser med praktik och arbets- Det är i linje med vad vi talar om här. gör en del, och kommunerna ställer upp med andra delar genom komvux och Vi behöver egentligen nya sådana verktyg. (S): Finsam är en väldigt aktuell fråga i utrikesutskottet där jag Nej, inte riktigt. Men jag har min bakgrund i Finsam, så jag är väldigt intresserad av de här frågorna. Min fråga vänder sig till socialförsäkringsminister . har hört flera av talarna tala om hur bra det är med samverkan när vi samlas kring individen. Vi har hört flera tala om att de önskar sig ett utökat Det talas om nyanlända, som sa. Det är unga utanför, det är funktionsnedsatta och så vidare. Vi vet att Finsam är en otroligt framgångsrik metod att hitta individernas behov och långsiktigt hjälpa dem. med några kommuner och drev en gemensam ingång. tror jag inte att det är så aktuellt längre. Själv skulle jag jättegärna vilja se en gemensam verkstad där vi kan hjälpa människor oavsett vad det är de behöver. Jag tror att det är många fler grupper i samhället som skulle behöva den Just nu är det väldigt aktuellt med LSS och personlig Kunde man ha samma tänk kring den gruppen som med Finsam tror jag att vi skulle kunna lösa mycket. Det handlar ofta om att det blir glapp mel- lan olika välfärdsinsatser. Finns det några diskussioner eller tankar i regeringen om att utöka uppdra- get alternativt ändra Finsamlagstiftningen så att den kan omfatta fler myndig- heter och fler sektorer? Socialförsäkringsminister (S): Tack för ett bra inspel. man lyssnar på flera av de inlägg som har gjorts och de STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN slutsatser som vi som arbetar med frågorna oftast landar i handlar det om att vi ser behovet av att bryta stuprörstänket mellan olika myndigheter och delar i samhället. Jag tror att man ändå ska uppfatta den prioritering som regeringen har gjort avseende att höja anslagen till Finsam liksom vår ambition att bli ännu tydligare i vad vi ser att Finsam skulle kunna ha för uppdrag. Därmed vill jag inte gå in och sortera i de olika grupper som du nämnde. För mig är det ett uttryck för att allt fler aktörer ser vikten och nyttan av att vi har en plattform att utgå från. Jag nämnde några grupper som varit föremål för insatser som Finsam, till exempel långtidssjukskrivna. Det ser jag även framåt skulle kunna vara en väldigt viktig grupp. Utifrån regeringens perspektiv ska detta uppfattas som en tydlig sådan signal att med de verktyg vi har försöka peka på vikten av samverkan. Ett annat exempel som togs upp här är den utökning av de så kallade mötesplatserna som nämndes här tidigare. Där går vi från pilotverksamhet i några kommuner till att bygga ut 22 mötesplatser runt om i . Det görs just för att kunna förenkla samverkan om nyanlända. Jag har inte de exakta siffrorna i huvudet. Men jag vet att när vi tittade på utvärderingen av de pilotprojekt med mötesplatserna som hade verkat på några ställen med nyanlända gick handläggningstiden för de enskilda individerna från någonstans på många månader genom att man samlokaliserade och arbetade gemensamt. Det finns otroliga vinster både för individen och ur ett samhällsperspektiv i detta. Det pågår sådana diskussioner i regeringen ur olika perspektiv för att ta oss an de samhällsutmaningar som vi nu har. Jag stannar där så . (S): Jag tackar alla talare för bra inlägg. Jag slås av det som flera av er har tagit upp. Finsamverksamheten träffar ungefär 33 000 människor, men behoven är så ofantligt mycket större. Frågan är: Hur och vad gör vi för att träffa fler? Frågan är lite öppet ställd. Jag skulle vilja ställa den till men även till . Vad är det som behövs? Är det något lagstiftningsmässigt? Ja, naturligtvis är pengar en sak. Men är det någonting annat än pengar, och vad är det i så fall? , (Delta): Det finns naturligtvis andra saker att göra. Om man först ska rikta lite självkritik inom samordningsförbundsvärlden tror jag att det finns väldigt många samordningsförbund som skulle kunna bli bättre på att registrera i . En väldigt stor andel av de registreringar som ändå görs sker just nu i . Det beror på att samordningsförbunden i har gått samman och anställt en person. har i och för sig snott den personen ifrån oss, så vi får göra en ny rekrytering. Jag förstår varför man STENOGRAFISKA UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Hon har varit oerhört duktig, och jag tror att hon kommer att kunna göra en jätteinsats på centralt. Men det här är ett sätt där vi ändå har tagit ett lokalt ansvar för att se till att vi sköter registreringen på ett bra sätt. Det hade fler delar av kunnat Det finns en utbredd missuppfattning, skulle jag vilja säga, att det är oerhört svårhanterat med . Det kanske det har varit, men det är betydligt lättare än så. Så ja, vi kan göra mer inom hantera detta. I grunden handlar det dock om pengar; vi kommer inte runt det. förbättra handläggningen, och vi kan ta ett större ansvar när det gäller . Men i grunden handlar det om pengar. , : När det handlar om att det är en ganska liten andel av den totala populationen som nås är det också viktigt att konsta- tera att det även finns andra projekt som bedrivs och som är inriktade på just unga med aktivitetsersättning. Det finns en rad olika ESF-projekt som inte lig- ger inom ramen för Finsam. Det finns också kommunala projekt, och det finns verksamheter på Arbetsförmedlingen. Tack och lov är detta inte de enda insat- Det jag tror är bland det viktigaste nu är att få god kunskap om på vilket sätt det är bäst att arbeta för att hjälpa de här unga personerna. stort utvärderingsprojekt som heter , som Försäkrings- kassan har ansvar för och kommer att rapportera om inom en inte så . Först när vi vet vad som är goda metoder i de här sammanhangen kan man göra rätt saker, och det är detta det handlar om. I den utredning som var uppe och som jag själv hade för hade vi i uppdrag att gå igenom alla ESF-projekt riktade till ungdomar för att se vad som var verkningsfullt. Vi kunde inte skönja någonting mer , som någon tog upp, eldsjälar. Det kan inte bara vara detta det handlar om. projekt är inte dokumenterade på sätt som är utvärderingsbara, och det tror jag är en oerhört viktig fråga för att kunna nå framgång med de verksamheter som Pengafrågan är inte min avdelning. Jag tror att det finns en lagstiftning som fungerar väl, men det finns också stora utvecklingsinsatser man behöver göra. Jag kan också kort säga att vi kommer att mycket noggrant analysera den stora ökningen när det gäller aktivitetsersättningen för att se om ligger helt korrekt i sin rättstillämpning. Det är viktigt att titta på det, för ök- ningen kan knappast avspegla förändringar i samhället. Det handlar om något (S): Jag är oerhört glad att ni är här, allihop. Vi får höra en massa klokheter och synpunkter som vi ska ta vara på. till var och en av er på olika sätt. Jag har en fråga som är rent allmänt ställd. Jag tycker dock att ska