rfr · H30WRFR8 · 2016-02-02 00:00:00 — Höjningen av skatten på snus innebar att priset ökade från till per kilo.29 Flera remissinstanser, t.ex. , , Yrkesföreningar mot Tobak och Tobaksfakta, tillstyrkte förslaget att höja tobaksskatten 2015. Sorad anförde betydelsen av att förhållandet mellan skatteökningar på cigaretter respektive snus är väl avvägt så att det inte sker en omfördelning till mer skadlig tobakskonsumtion. skrev i sitt remissvar att en höjning av tobaksskatten skapar incitament till ökad privatinförsel och smuggling. Verket anförde att antalet beslagtagna cigaretter uppgick till drygt 45 miljoner , vilket ska jämföras med drygt 22 miljoner cigaretter för hela 2013. Smuggling av snus är koncentrerad till införsel från Ålands- och Finlandsfärjorna. En effekt av skattehöjningen på snus är att privatinförseln skulle kunna öka, men då i geografiskt begränsad form. menade att påstående att den skattemässiga effektiviteten skulle vara högre för snus än för cigaretter är felaktigt. Mer specifikt menade företaget att departementet inte inkluderar ett elasticitetsmått för snus vid beräkningen av den varaktiga nettoskatteeffekten, något som görs för cigaretter. Ett annat felaktigt påstående är enligt att snuset inte är utsatt för samma konkurrens som cigaretter när det gäller resandeinförsel och att smugglingspotentialen är begränsad. anförde emellertid att produktionen av snus domineras av svenska aktörer, vilket gör det svårare att illegalt föra in snus i landet. betonade snusets positiva effekter på folkhälsan i och med att snus är den produkt som visat sig mest effektiv och används mest för att förmå svenskar att sluta röka. menar vidare att skattehöjningarna bör vara kostnadsneutrala, dvs. fördelas lika på de båda kategorierna snus och övriga tobaksprodukter. Slutligen betonar företaget att den viktbaserade modell som används vid punktbeskattning för snus bör utvärderas och omarbetas. 2011/12:1. 28Vid samma tillfälle justerades den särskilda skatt som i vissa fall tas ut vid privat import av alkohol från tredjeland enligt 4 kap. 3 § lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. samt uttag av skatt enligt 3 kap. 5 a § lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter. 2014/15:1. 3 SKATTESATSER PÅ TOBAK remissinstanser – , () och – menade att förslaget kan leda till en ökad illegal marknad och motsätter sig av den anledningen förslaget om höjda cigarettskatter. Tabellen nedan visar skattehöjningen uppdelad på de olika tobaksslagen, inklusive omräkning med KPI samt mervärdesskatt, som trädde i kraft . KPI ökade mellan . För innebar det att styckeskatten på cigaretter höjdes med , punktskatten på snus och tuggtobak höjdes med per kilo medan indexhöjningen innebar att skatten på röktobak höjdes med per kilo.30 Tabell 5 Skattehöjning på tobak, uppdelad på de olika tobaksslagen, för tidigare beslutad indexering och föreslagen skattehöjning Källa: Prop. 2014/15:1, s. 292. 3.3 Offentligfinansiella effekter av tobaksskattehöjningar I detta avsnitt redogörs för regeringens bedömning av de offentligfinansiella effekter som de förändrade punktskatterna på olika tobaksprodukter förväntats leda till. I tabellerna nedan redogörs för tre olika effekter, dels den årliga bruttoeffekten, dels den periodiserade nettoeffekten och dels den varaktiga nettobudgeteffekten. Den årliga bruttoeffekten avser den statistiskt beräknade förändringen i intäkterna från den skatt som regeländringen avser utan hänsyn av eventuella indirekta effekter, t.ex. regeländringens påverkan på andra skattebaser och KPI. Den periodiserade redovisningen beaktar olika slag av indirekta effekter på skatteintäkterna och på offentliga utgifter, medan den varaktiga budgeteffekten visar den långsiktiga effekten för offentlig sektor. Skillnader mellan den varaktiga effekten och de periodiserade årliga nettoeffekterna beror bl.a. på en fördröjning när det gäller övervältring av vissa skatter på andra skattebaser. Beräkningen av de offentligfinansiella effekterna av höjd skatt på tobak inkluderar inte justeringen av skattesatserna för tobak till följd av förändringen i KPI. 3 SKATTESATSER PÅ TOBAK De beräknade offentligfinansiella effekterna av höjningen av minimipunktskatten på cigaretter från och skatten på röktobak som började gälla visas i tabellen nedan. Tabell 6 Budgeteffekter som regeringen förväntade sig av punktskatteförändringar för tobaksprodukter, bruttoeffekt, periodiserade nettoeffekter för offentlig sektor 2006–2008 samt varaktiga effekter för offentlig sektor (mnkr) Offentlig sektor per nettoeffekt 1/1 2006 varav: röktobak, från 630 till 770 2006/07:1. I tabellen nedan visas den förväntade budgeteffekten av de höjda tobaksskatter som trädde i kraft . Nettoeffekten av de höjda tobaksskatterna beräknades uppgå till 2007. Tabell 7 Budgeteffekter som regeringen förväntade sig av punktskatteförändringar för tobaksprodukter, bruttoeffekt, periodiserade nettoeffekter för offentlig sektor 2007–2009 samt varaktiga effekter för offentlig sektor (mnkr) Offentlig sektor per nettoeffekt 1/1 2007 varav: cigaretter, varav: rök- och 770 till 975 resp. 201 till /kg varav: snus, från 123 till /kg Källa: Prop. 2006/07:1. I tabellen nedan visas den förväntade budgeteffekten av de höjda tobaksskatter som trädde i kraft . Nettoeffekten av de höjda tobaksskatterna beräknades uppgå till 2008. 2015/16:RFR8 3 SKATTESATSER PÅ TOBAK Tabell 8 Budgeteffekter som regeringen förväntade sig av punktskatteförändringar för tobaksprodukter, bruttoeffekt, periodiserade nettoeffekter för offentlig sektor 2008–2010 samt varaktiga effekter för offentlig sektor (mnkr) Offentlig sektor per nettoeffekt 1/1 2008 varav: cigaretter, varav: röktobak, från 975 till 1560 varav: snus, från 246 till /kg Källa: Prop. 2007/08:1. Den förväntade nettoeffekten av de höjda tobaksskatter som trädde i kraft beräknades uppgå till 2012. Större delen av den beräknande ökningen av skatteintäkterna antogs bero på ökningen av styckskatten på cigaretter med per styck, nämligen . Höjningen av skatten på snus beräknades inbringa i offentligfinansiella nettointäkter. Övriga skattehöjningar beräknades generera i offentligfinansiella nettointäkter, varav höjningen av skatten på röktobak och höjningen av skatten på cigarrer/cigariller och tuggtobak . De beräknade intäkterna minskade till 2013 respektive 2014. Den varaktiga budgeteffekten beräknades till 730 miljoner kronor.31 Tabell 9 Budgeteffekter som regeringen förväntade sig av punktskatteförändringar för tobaksprodukter, bruttoeffekt, periodiserade nettoeffekter för offentlig sektor 2012–2014 samt varaktiga effekter för offentlig sektor (mnkr) Offentlig sektor per nettoeffekt 1/1 2012 Källa: Prop. 2011/12:1. De punktskattehöjningar som trädde i kraft beräknas medföra i ökade skatteintäkter. Huvuddelen av de offentligfinansiella effek- 2011/12:1. 3 SKATTESATSER PÅ TOBAK terna kommer från de höjda punktskatterna på cigaretter och snus. Skattehöjningen på cigaretter beräknas inbringa i ökade skatteintäkter medan skattehöjningen på snus beräknas inbringa i ökade skatteintäkter. Höjningen av skatten för de övriga tobaksslagen beräknas inbringa totalt i ökade skatteintäkter. Punktskattehöjningarna beräknas inbringa i skatteintäkter 2016. Minskningen beror framför allt på effekten via KPI. Den varaktiga budgeteffekten beräknas till 830 miljoner kronor.32 Tabell 10 De av regeringen förväntade budgeteffekter av punktskatteförändringar för tobaksprodukter, bruttoeffekt, periodiserade nettoeffekter för of- fentligsektorår2015–2017samtvaraktigaeffekterföroffentligsektor(mnkr) Offentlig sektor per nettoeffekt 1/1 2015 Källa: Prop. 2014/15:1. 2014/15:1. 4 Konsumtion av alkohol och tobak har beslutat om målet för folkhälsopolitiken, vilket är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen.33 Ett av de elva målområdena, som har beslutats av riksdag avser alkohol, narkotika, doping, tobak och spel. Monitormätningar av den totala alkoholkonsumtionen har gjorts . () har gjort monitorundersökningar av den totala alkohol- och tobakskonsumtionen i . Undersökningen inkluderar dels den registrerade försäljningen i landet, dels den oregistrerade konsumtionen, som har beräknats med hjälp av frågeundersökningar. 4.1 Konsumtion av alkohol Den svenska alkoholpolitiken har efter EU-medlemskapet utsatts för hårt tryck. Efter att stegvis ha höjt införselkvoterna för alkoholdrycker så gäller fri införsel av alkoholdrycker för personligt bruk.34 När alkoholdrycker tas in för kommersiella syften ska punktskatt betalas i Sverige.35 Tullens bedömning om huruvida införseln är att betrakta som personligt bruk eller inte baseras på följande referensnivåer:36 •100 liter öl. Det är tillåtet att ta in större volymer alkoholdrycker, men då måste vederbörande kunna visa att mängden är rimlig. En bild av den totala anskaffningen på nationell nivå erhålls genom att man förutomdenregistreradeförsäljningenocksåberäknardeoregistreradedelarna av konsumtionen med hjälp av frågeundersökningar. Den registrerade delen av alkoholkonsumtionen består av alkohol som säljs inom landet på Systembolaget, restauranger och livsmedelsbutiker medan den oregistrerade delen består av alkohol som förs in i landet i samband med utlandsresor, s.k. resandeinförsel, hemtillverkning och köp via internet och smugglade alkoholdrycker.37 Alkoholkonsumtionen steg kraftigt från 8,82 literren alkohol per person 2001 till ren alkohol per person 2004. Detta motsvarade en ökning på . sjönk konsumtionen med ca 10 34Där ingen annan källa anges i avsnittet är informationen hämtad från CAN (2014) och CAN (2015b). 36Rådets direktiv (2008/118/EG). 37Se bilaga 1. 4 KONSUMTION AV ALKOHOL OCH TOBAK procent för att därefter ligga kvar på ungefär samma nivå, dvs. skattades konsumtionen till för att året därefter 2013 öka till per invånare . Denna konsumtionsökning 2013 innebär en ökning jämfört med och en ökning med –2011. Ökningen innebarattkonsumtionenunder2013ökadetillungefärsamma nivåsom2008. Den ökade konsumtionen omfattade alla dryckeskategorier, dvs. spritdrycker, starköl och vin. Vin stod för av svenskarnas alkoholkonsumtion , följt av starköl med , sprit med , folköl med och cider med . Jämfört med minskade däremot konsumtionen 2013. minskade den totala alkoholkonsumtionen till ren alkohol per invånare . Detta motsvarade en minskning . Systembolagets andel av alkoholförsäljningen uppgick till 2014, vilket var en ökning jämfört med . noterades den lägsta andelen för Systembolaget, nämligen . Därefter följer resandeinförsel , försäljning på restauranger med och smuggling av alkohol med . Folkölsförsäljningen i livsmedelsbutiker stod för5procentav dentotalakonsumtionen,hemtillverkningförknappt2procent och internethandel för . Resandeinförseln har varierat och uppgick till som mest 2004. – 2014 låg resandeinförseln på en relativt stabil nivå. CAN konstaterar att köp av smugglade alkoholdrycker har haft de största variationerna under hela mätperioden. Andelen smugglad alkohol trefaldigades för att därefter minska . Den högsta andelen smugglad alkohol noterades 2005 då den uppgick till . menade att prisets betydelse när det gäller svenskarnas alkoholinköp har ökat somen konsekvens av de gradvis höjda och till slut avskaffade införselkvoterna. Det har fått till följd att en allt större andel av den alkohol som konsumeras i köps utomlands. Den geografiska närheten till billig alkohol i och har framför allt bidragit till en ökad konsumtion av resandeinförd alkohol i de södra delarna av landet. Enligt utredningen ökar dessutom graden av organiserad brottslighet bakom den illegala alkoholhanteringen ju längre söderut i landet man kommer,38 bestod den totala alkoholkonsumtionen till av registrerad konsumtion och till av oregistrerad konsumtion. Den registrerade konsumtionen hade minskat till , dvs. , jämfört med året innan. Den oregistrerade konsumtionen uppgicktill 2,19liter, vilket var en minskning jämfört med . Enligt minskade såväl resandeinförseln som smugglingen något jämfört med . CAN konstaterar att låg resandeinförseln på ungefär samma nivåer som –2011 och att 38 SOU 2005:25. 4 KONSUMTION AV ALKOHOL OCH TOBAK köp av smugglade alkoholdrycker låg på ungefär samma nivåer 2014 som un- der perioden –2012. Hemtillverkningen låg kvar på ungefär samma nivå Slutligen minskade internethandeln jämfört 4.2 Konsumtion av tobak köptes ca 6 miljarder cigaretter i , vilket motsvarade 738 cigaretter per invånare . Detta innebar en minskning jämfört med både 2013 (–) och 2012 (–). Av den totala konsumtionen beräknades att av cigaretterna var köpta och beskattade i (registrerade). Av den oregistrerade införseln beräknades att bestod av resandeinförsel och av smuggling. Enligt undersökningen berodde nedgången framför allt på en sjunkande försäljning av registrerade cigaretter, eftersom det totala antalet köpta oregistrerade cigaretter var relativt oförändrat under dessa år.39 Tabell 11Totaltantalköptacigaretter uppdelatpå registrerade ochoregistrerade delmängder 2012–2014 (miljoner cigaretter) Källa: CAN (2015a), s. 8. köptes ca 225 miljoner snusdosor i . Det motsvarade ca 30 dosor per invånare , vilket innebar en liten nedgång i konsum- 39 Där ingen annan källa anges i avsnittet är informationen hämtad från CAN (2015a). 4 KONSUMTION AV ALKOHOL OCH TOBAK tionen jämfört med (-) och 2013 (-). Merparten, , var snus som köpts och beskattats i (registrerats). Den oregistrerade införseln bestod av resandeinförsel () och smuggling (0,). Att köpet av snus minskade beror dels på en sjunkande förbrukning av registrerat snus, dels på att köpet av oregistrerat snus minskade. Olika uppskattningar har gjorts av den oregistrerade konsumtionen av olika varor, framför allt cigaretter. Sorad uppskattade i en rapport att den oregistrerade konsumtionen av cigaretter 2012 utgjorde av den totala konsumtionen.40 uppskattade att andelen oregistrerad cigarettkonsumtion, inklusive s.k. illicit whites41, uppgick till av den totala konsumtionen 2013. Det innebär 1,5–1,i förlorade skatteintäkter för den svenska staten. Andelen obeskattade cigaretter somkonsumerades i minskade därmed med 1,1 procentjämfört med året innan.42 Enligt CAN har andelen oregistrerade cigaretter varit relativt oförändrad . Undersökningarna visar att den oregistrerade andelen cigaretter är betydligt lägre än för alkohol. Den oregistrerade andelen har för alkohol legat på , vilket ska jämföras med motsvarande siffra för cigaretter som ligger kring . Tullens beslag av 47 miljoner cigaretter 2014 uppgår till av skattningen av det totala antalet smugglade cigaretter.43 Det tyder enligt CAN på att skattningen av illegala cigaretter underskattas, även om metodiken har räknat upp svaren för att beakta underrapporteringen.44 Tabell 12 Totalt antal köpta snusdosor uppdelat på registrerade och oregistrerade delmängder 2012–2014 (miljoner dosor) 2014 (%) 40Sohlberg, T. (2012). 41Det vill säga cigaretter som säljs till ett så lågt pris att det föreligger misstanke att skatt inte betalats. Andelen illicit whites beräknas utgöra av den totala konsumtionen av cigaretter i . 42Gabrielsson, , (2013). 43Det motsvarar enligt CAN av den totala mängden oregistrerade cigaretter. 44CAN (2015a). 2015/16:RFR8 4 KONSUMTION AV ALKOHOL OCH TOBAK 2014 (%) Källa: CAN (2015a), s. 9. I genomsnitt hade en fjärdedel () av befolkning (17–) använt tobak vid minst något tillfälle den senaste månaden . Tobaksanvändningen i minskade därmed . Det är främst andelen rökare som sjönk. Under senare period minskade kvinnorna sin tobakskonsumtion mer än männen. Till följd av det var andelen rökare ungefär lika stor bland männen och kvinnorna 2014. Inkluderas andelen snusare var andelen tobaksanvändare nästan dubbelt så stor bland männen som bland kvinnorna. Andelen som röker minskade från . minskade andelen som snusar marginellt från . Den registrerade konsumtionen av cigaretter minskade med medan den för snus minskade med 8 procent.45 2014/15:1. 5 Beräkningskonventioner för alkohol- och tobaksskatt Skatteekonomiska enheten i har publicerat konventioner som används för redovisning och beräkning av offentligfinansiella effekter vid förändrade skatte- och avgiftsregler. Syftet med beräkningskonventionerna har varit att utveckla en öppen och konsistent metodik för beräkning och redovisning av offentligfinansiella effekter. Nedan redogörs för de metoder och antaganden som har använts för att beräkna de offentligfinansiella effekterna av förändrade alkohol- och tobaksskatter i beräkningskonventionerna 2016.46 Studier av pris- och skatteinstrument påvisar att det finns ett negativt förhållande mellan priset på och försäljningen av alkohol. En ökning av alkoholskatten leder till en minskning av alkoholförsäljningen och vice versa. Priset uppges vara den allra viktigaste bestämningsfaktorn för alkoholförsäljningen.47 Konsumtionen av alkoholvaror inkluderar registrerad konsumtion (Systembolagets och restaurangernas försäljning) och oregistrerad konsumtion (exempelvis resandeinförsel och smuggling). En given förändring av alkoholbeskattningen antas på kort sikt inte förändra den totala konsumtionen av alkoholhaltiga drycker. Däremot förväntas en förändring av den inhemska alkoholbeskattningen ge upphov till en substitutionseffekt där andelen registrerad respektive oregistrerad konsumtion av alkoholvaran påverkas. Denna substitution beaktas vid beräkningen av den offentligfinansiella effekten av förändrade alkoholskatter. En höjning av den inhemska alkoholskatten leder till en substitution från inhemsk konsumtion till oregistrerad konsumtion med minskade skatteintäkter som följd. Andra antaganden i konventionen är att en skatteförändring för en viss alkoholvara inte ger upphov till någon förändring av konsumtionen av andra alkoholvaror samt att en skatteförändring i får fullt genomslag på de inhemska konsumentpriserna. En förändrad punktskatt påverkar statens intäkter från mervärdesskatt, eftersom mervärdesskatten är en värderelaterad skatt som utgår från priset inklusive punktskatten. En ökning av den oregistrerade konsumtionen leder till minskade skatteintäkter. Förändringar i punktskatten på en vara som ingår i hushållens privata konsumtion ger upphov till en effekt på den allmänna prisnivån (KPI-effekten). Vid beräkningar av KPI-effekten 46Regeringskansliet (2015). 5 BERÄKNINGSKONVENTIONER FÖR ALKOHOL- OCH TOBAKSSKATT ska prisförändringen beaktas inklusive mervärdesskatteeffekten. Mervärdesskatteeffekten uppkommer redan första året, medan KPI-effekten normalt börjar med eftersläpning. Figur 1 Beräkningar av skatteeffekter av förändrade punktskatter Bruttoeffekt = Volym*Skattesatsförändring Mervärdesskatteffekt = Bruttoeffekt*Mervärdesskattesats Bruttoeffekt + Mervärdesskatteffekt => KPI-effekt Nettoeffekt = Bruttoeffekt + Mervärdesskatteeffekt + KPI-effekt Källa: (2010). För att beräkna hur mycket den registrerade konsumtionen förändras till följd av att den oregistrerade konsumtionen påverkas av förändrade priser i används en elasticitet på 0,7 för sprit och 0,5 för alla andra alkoholdrycker. Elasticiteten innebär att om det inhemska priset på registrerade alkoholvaror minskar ökar den inhemska registrerade konsumtionen av alkoholsorterna exklusive sprit till följd av en minskad oregistrerad konsumtion . Information om minskad inhemsk försäljning på grund av sänkt punktskatt på sprit i har använts för att skatta elasticiteten. Vid det tillfället sänktes spritskatten i med 45 procent.48 En korspriseffekt uppstod, vilket innebar att den svenska inhemska konsumtionen påverkades av prisförändringen i . Korspriselasticiteten beräknas som kvoten av den procentuella förändringen av inhemsk registrerad konsumtion och den procentuella prisförändringen i och skattades till mellan 0,25 och 0,5. Resultatet bedöms ligga i linje med de elasticiteter som används för alkoholdrycker i beräkningskonventionerna. Budgeteffekter av förändrade punktskatter på olika tobaksvaror beräknas på liknade sätt som en förändring av alkoholskattesatsen. En substitution mellan inhemsk registrerad konsumtion och oregistrerad konsumtion uppkommer vid en prisförändring. Vidare antas att den totala konsumtionen av tobaksprodukter är oförändrad på kort sikt vid förändrade tobaksskatter. uppger att ett flertal studier har skattat egenpriselasticiteten för cigaretter i industrialiserade länder till mellan –0,25 och –0,5, dvs. att en skattehöjning leder till en försäljningsminskning med 48 SOU 2005:25. Syftet med spritskattesänkningen uppnåddes, dvs. att undvika den ökade gränshandel av spritdrycker som den fria införseln för eget bruk som började gälla och avskaffandet av den s.k. 24-timmarsregeln förväntades medföra. 24-tim- marsregeln innebar att danskarna inte fick föra in någon sprit till vid kortare resor än . Införseln av sprit minskade marginellt från ca till . Även införseln av öl och vin minskade något . En oförändrad spritskatt beräknades leda till en ökning av införseln av sprit med som den inhemska spritförsäljningen beräknades sjunka med cirka en tredjedel. 5 BERÄKNINGSKONVENTIONER FÖR ALKOHOL- OCH TOBAKSSKATT 2,5–. Egenpriselasticiteten visar hur konsumtionen av en vara påverkas av en prisförändring på den specifika varan. Baserat på dessa skattningar utgår beräkningskonventionen från en elasticitet på –0,2 för cigaretter och röktobak, dvs. att en prishöjning på minskar konsumtionen av registrerade cigaretter och röktobak på grund av ökad substitution. Motsvarande elasticitet för snus skattas till –0,1. Egenpriselasticiteten antas vara 0 för cigarrer och tuggtobak, dvs. att en prisförändring inte påverkar konsumtionen av dessa produkter.49 5.3 Beräkningskonventioner 2005–2015 I detta avsnitt redogörs kortfattat för vilka elasticiteter som har använts i beräkningskonventionerna –2015.50 I beräkningskonventioner betonas att bedömningar av efterfrågeeffekterna i princip bör baseras på skattningar av efterfrågans priselasticitet. En priselasticitet på 0,92 användes för alkohol. Elasticiteten baserades på skattningar av den inhemska efterfrågans priskänslighet när införselreglerna utgjorde en bindande restriktion på hushållens val mellan inhemska inköp och privatinförsel. Det konstateras att det därför finns skäl att anta priselasticiteten på alkohol som säljs i är betydligt över 1. I beräkningskonventioner konstateras att det saknas skattningar av efterfrågans priselasticitet som baseras på förhållanden som inkluderar möjligheterna till privatinförsel. Den priselasticitet som användes var 0,80. Liksom för året innan baserades denna skattning av elasticiteten på uppgifter som gällde när införselreglerna var en bindande restriktion. En förändring gjordes i beräkningskonventioner då man i stället valde att använda en korselasticitet för att beräkna omfattningen av hur mycket privatinförseln påverkas av förändrade priser i . Sänkningen av skatten på sprit i gav upphov till en korspriselasticitet på mellan +0,25 och +0,5. Därav följde att en korspriselasticitet på +0,5 användes i beräkningskonventionerna. Denna korselasticitet ansågs också vara den mest realistiska i delbetänkandet från Alkoholinförselutredningen.51 Denna korselasticitet refereras återkommande till i beräkningskonventionerna för åren 2008–2014. I beräkningskonventioner refereras till en artikel som studerar hur prisförändringar på alkohol i påverkar gränshandeln i . Artikeln visar på en korspriselasticitet för öl på omkring 0,35 nära gränsen mellan och och 0,2 längre ifrån gränsen.52 menar att detta resultat ligger i linje med den korspriselasticitet på 0,5 som användes i beräkningskonventionerna. 49En s.k. perfekt oelastisk efterfrågan. 50Beräkningskonventioner för åren 2005–2015. 52Asplund m.fl. (2007). 5 BERÄKNINGSKONVENTIONER FÖR ALKOHOL- OCH TOBAKSSKATT I beräkningskonventionen används en elasticitet på –0,5 för alla alkoholdrycker exklusive sprit där en elasticitet på –0,7 används.