rfr · H40WRFR4 · 2016-12-12 00:00:00 — Flera forskarskolor noterar att kommuner som har varit engagerade i själva forskarskolan också visat ett tydligt engagemang i sina lärare och kunnat erbjuda goda villkor efter avslutad forskarskola, till skillnad från huvudmän som inte varit engagerade. 4.7.2 Huvudmän om behovet av en plan Samtliga huvudmän delar uppfattningen att det är av stor betydelse att ha en plan för satsningen. Den kan stå och falla med hur det blir när läraren kommer tillbaka. Det är vidare en ganska spridd uppfattning att huvudmännen i den första satsningen inte hade någon direkt plan för vad läraren skulle göra efter avslutad forskarskola.142 När det gäller senare satsningar verkar huvudmännen ha hunnit olika långt i att planera satsningen.143 Det kan delvis bero på olika förutsättningar (stora huvudmän har mer resurser för att planera en satsning och huvudmän i kommunförbund kan dra nytta av varandra). framhåller att alla skolledare inte är inställda på utveckling och inte heller är det alltid givet vad en forskarutbildning ska bidra med. Enligt är det vanligtvis utvecklingschefer som har fått det att fungera. Det har skett genom att de har vävt in hela processen från början. Att en framgångsfaktor är relaterad till hur utvecklingsinriktad skolledaren är styrks av de intervjuer med rektorer som gjorts i denna uppföljning. Dessa rektorer har inledningsvis inte haft någon direkt utarbetad plan, men de har fått det att fungera, både under utbildningens gång och efter det att läraren återvänt med licentiatexamen och de är nöjda med satsningen. Gemensamt för dessa skolledare är intresse och engagemang, i kombination med god kommunika- 142Det framgick även i HSV:s undersökning där en hög andel av de svarande huvudmännen uppgav att de inte hade några planer, alternativt att planerna inte var klarlagda (Rapport 2012:9 R, s. 31). 143Jämför studie Vad gör försteläraren som visar att det finns en stor variation i hur huvudmännen har använt sig av lektorernas kompetens. Det finns de som haft en medveten strategi för hur de ska nyttja och utveckla lektorernas särskilda kompetens, och det finns de som saknar det (, Vad gör försteläraren , s. 13). I Statskontorets uppföljning av karriärstegsreformen framgår att det finns en stor variation när det gäller i vilken utsträckning huvudmännen har haft en plan för hur karriärtjänsterna ska användas (Statskontoret delrapport 1, s. 51). tion med forskarskolan i fråga och läraren som deltar i forskarskolan. likt kan en process pågå under forskarskolans gång som resulterar i att en plan för läraren finns på plats när han eller hon återvänder. Vissa huvudmän pekar på att genomförandet av karriärstegsreformen har påverkat huvudmannen att planera mer inför satsningar på att lärare/förskollä- rare ska delta forskarskola. De förändrade finansieringsvillkoren som trädde i kraft i och med de forskarskolor som beviljades medel 2013 avsåg också att motivera huvudmännen att vara mer förberedda i dessa satsningar.144 Några huvudmän anför att den ena av dessa eller bägge faktorerna har utgjort en på- drivande faktor för huvudmannen att planera mer. håller att kommunen som ett resultat av dessa förändringar tvingades tänka igenom och därmed kom att utveckla ett särskilt professionsprogram. program anges vilka typer av akademisk kompetensutveckling som ingår, det fastslås att utbildningarnas inriktningar ska utgå från behov i verksamheten, det anges vilka förutsättningar som gäller för ersättningar för studier, vad som avgör vem som får gå en utbildning, vilka karriärvägar som finns i kommunen, strategier för kollegialt lärande och spridning m.m.145 Det framgår också i uppföljningen att flera huvudmän på förvaltningsnivå formulerar frågor som ger uttryck för att det numera finns en medvetenhet om att en satsning på att lärare/förskollärare ska delta i en forskarskola inte är ett enskilt beslut, utan att det förutsätter att många andra frågor har adresserats. Man måste ha planerat för vad som ska hända sedan; ska man t.ex. inrätta en ny tjänst i förvaltningen eller vill man att personen ska vara ute och möta lä- Den kommunala budgeten förutsätter dessutom god planering. För huvudmannen som har ansvar för hela verksamheten är planering av användningen av forskarutbildade lärare/förskollärare en del i en större helhet, däribland fördelning, användning och optimering av resurser, hur och var man genomför förändringsarbete samt hur undervisning ska bedrivas som ger ele- verna lika förutsättningar att nå målen.146 4.7.3 Lärare/förskollärare om plan, arbetsuppgifter och kompetens Förekomsten av en plan Frågan ställdes till lärare/förskollärare som tagit licentiatexamen och arbetar vid en skola/förskola om rektor/förskolechef/ledning hade planerat för hur deras nya kompetens från forskarskolan kan tas till vara. svarar att rektorn/förskolechefen/skolledningen hade planerat, svarar att 144 I förarbetet anförs att ett utökat ansvar för kostnaderna bl.a. kan bidra till ett ökat intresse hos huvudmännen för att på ett systematiskt sätt ta till vara den nya kompetensen i verksamheten. 2012/13:30 s. 102. 145 Professionsprogrammet, presentation utarbetad av . 146 I SKL:s stödmaterial för huvudmännen i arbetet med att planera och organisera karriärtjänster för lärare framhålls att karriärtjänster inte bara ska bli ett lönelyft utan ett styrmedel som bidrar till verksamhetsutveckling. I detta ingår t.ex. att få lärare att arbeta mer tillsammans (SKL, Ett samlat karriärsystem för lärare, 2013 s. 8 f.). den inte hade planerat och svarar att man inte vet (bilaga 2, tabell 9 ). Till lärare/förskollärare som antagits 2014 eller senare ställdes frågan om de har kännedom om ifall rektor/förskolechef/ledning har någon form av plan för hur deras nya kompetens ska tas till vara efter licentiatexamen. Bland dessa är det som har kännedom om att skolledningen har en plan, medan anger att de inte har kännedom on någon plan. Andelen som svarar att de inte vet är (bilaga 2, tabell 9 och F27). Det är färre som känner till att det finns en plan i den senaste satsningen än i de tre tidigare. Det är lika många som svarar att de inte känner till att skolledningen har en plan i samtliga satsningar. Andelen som inte vet om skolledningen har en plan har ökat i den senaste satsningen. Det är oväntade siffror, dels med tanke på att ett av syftena med de förändrade villkoren i den fjärde satsningen var att få huvudmännen att planera för satsningen, dels med tanke på den bild huvudmännen själva gett inom ramen för uppföljningen.147 Det kan tolkas som att det brister i kommunikationen och informationen till de antagna lärarna/förskollärarna. Statskontorets slutsats i uppföljningen av karriärstegsreformen att huvudmännen måste bli bättre på att kommunicera hur de ser på karriärstegstjänsterna kan eventuellt äga giltighet även här.148 Arbetsuppgifter i skolan/förskolan efter avslutad licentiatexamen Lärare/förskollärare som tagit licentiatexamen och arbetar inom skolan/förskolan fick frågan vilka arbetsuppgifter som ingår i deras nuvarande tjänst. av lärarna/förskollärarna svarar att de i sin nuvarande tjänst bedriver undervisning och närmare hälften leder projekt för utvecklad undervisning och håller sig uppdaterade om aktuell forskning (se diagram 8). 147 Det kan noteras att i SKL:s och kartläggning av kommundoktorander inom det utbildningsvetenskapliga området 2010 framgick det att majoriteten av kommunerna ansåg att kommundoktoranderna hade ett tydligt uppdrag i kommunen som var relaterat till den forskning de bedrev, medan majoriteten av kommundoktoranderna inte ansåg det (, , Forskarutbildade lärare, 2010, s. 5). 148 ”För att skapa rätt förväntningar i den egna organisationen behöver huvudmännen bättre kommunicera hur de ser på reformen och hur de vill använda karriärtjänsterna i den egna verksamheten.” (Statskontoret delrapport 2, 2016:1, s.13) Diagram 8 Fråga 14 Källa: SCB. anger även uppgiften att leda projekt för utvecklad undervisning. anger att hålla kontakt med universitet samt att stötta eller handleda andra lärare/förskollärare, att ha ett annat ansvarsområde och utpekat ämnesansvar. har svarat att i den nuvarande tjänsten ingår arbetsuppgiften att bedriva egen forskning (bilaga 2, tabell 9 F14). Det kan konstateras att en stor majoritet undervisar i den nuvarande tjänsten. Om detta betyder att man helt enkelt gått tillbaka och fortsätter att undervisa som man gjorde före forskarutbildningen – med samma metoder och samma innehåll – eller att man i undervisningen har utvecklats professionellt som lärare går inte dra någon slutsats om. Att arbetar med skolutveckling och att hålla sig uppdaterade med aktuell forskning är värt att notera med tanke på att det inte alltid funnits en plan för dessa återvändande lärare/förskollärare. Andel arbetsuppgifter som tillkommit På frågan hur stor andel av arbetstiden som består av arbetsuppgifter som tillkommit efter licentiatexamen visar resultaten att de för en majoritet utgör en mindre del av arbetstiden. Drygt hälften anger att de utgör eller mindre av arbetstiden och en fjärdedel att de utgör . Det är enbart för en mindre andel () som arbetsuppgifter som tillkommit utgör hälften av arbetstiden (bilaga 2, tabell 9 ).149 149 Statskontorets uppföljning visar att omkring en tredjedel av förstelärarna och lektorerna har fått särskild avsatt tid för uppdraget medan resterande två tredjedelar inte har fått det. Av de tillfrågade svarar att de undervisar ungefär lika mycket som de gjorde innan reformen (Statskontoret 2016:1, s. 60 f.). Resultaten visar att det är en förhållandevis liten del av återvändande lärare/förskollärare som använder arbetstiden till nya arbetsuppgifter. Här kan noteras att flera skolledare och forskaransvariga framhåller att de lärare som sökt och antagits till forskarskolor är ambitiösa och har tagit på sig många extra arbetsuppgifter i skolan, som mentorskap och ämnesansvar, redan innan de började forskarutbildningen. Lärare/förskollärare om vad man har fått från forskarskolan Frågan i vilken utsträckning man upplever att man från forskarskolan fått förmåga att använda forskningsrön, kunskaper som kan omsättas i praktiken, fördjupade ämneskunskaper och ökad didaktisk skicklighet ställdes till de som tagit licentiatexamen och återvänt till skolan/förskolan (bilaga 2, tabell 9 F19). En stor majoritet av de som tagit licentiatexamen upplever att de i mycket stor utsträckning har fått ökad förmåga att använda forskningsrön i undervisning och skolutveckling (). upplever att de i mycket stor utsträckning har fått kunskaper som kan omsättas i praktiken samt fördjupade ämneskunskaper (se diagram 9). Diagram 9 Fråga 19 Källa: SCB. Den förmåga som väldigt många i stor utsträckning tillägnat sig är att använda forskningsrön i undervisning eller skolutveckling, medan bara hälften har blivit bättre didaktiker. Om det beror på att det är lättare att tillägna sig kunskaper om hur man använder forskningsrön, än nya ämneskunskaper eller didaktik, eller om det beror på att forskarskolor i praktiken, utan att det behöver vara avsikten, förbereder mer för forskning än för arbetet i skolan/förskolan, går inte att besvara. Lärare/förskollärare om huruvida kompetensen tas till vara Frågan ställdes till lärare/förskollärare som tagit licentiatexamen och som arbetar i skola/förskola i vilken utsträckning de upplever att deras nya kompetens från forskarskolan tas till vara av rektor/förskolechef/skolledning. Re- spondenterna är delade i två läger. Drygt hälften () av lärarna/förskollärarna anser i ganska liten eller mycket liten utsträckning/inte alls att deras nya kompetens från forskarskolan tas till vara av rektor/förskolechef/skolledning, medan något färre än hälften () anser att deras nya kompetens tas till vara i mycket stor eller ganska stor utsträckning (bilaga 2, tabell 9 F17). Detta kan jämföras med resultaten i HSV:s undersökning där majoriteten av deltagarna uppgav att de hade nytta av sin utbildning i sin egen undervisning, men att skolan eller kommunen i övrigt inte hade gjort något för att utnyttja den nya kompetensen.150 Man kan tolka det som ett framsteg att nästan hälften anser att deras kompetens tas till vara. Man kan också se det faktum att mer än hälften upplever att deras kompetens inte tas till vara som en indikation på att återvändande lärare/förskollärare inte är nöjda med det sätt som skolledningen planerat för deras återgång i arbetet. Om man beaktar svaren på frågan vilka arbetsuppgifter som ingår i tjänsten efter licentiatexamen (se ovan) kan slutsatsen dras att en betydande del av de som har som arbetsuppgift att undervisa inte anser att undervisning motsvarar deras nya kompetens. Det framgår i uppföljningen att för flera huvudmän går detta med att ha en plan för satsningen hand i hand med ökad tonvikt på rekryteringen. Man framhåller behovet av att matcha huvudmannens behov med lärarens/förskollärarens förväntningar. Det behövs en noggrann rekryteringsprocess för att hitta den som passar in på kraven. Nedan ges några exempel. I intervjuar utbildningsförvaltningen de lärare som är intresserade av att gå forskarutbildning. Lärarens rektor ska även kunna gå i god för att personen är en lärare som är genuint intresserad av skolutveckling. Rektorn ska kunna se läraren i fråga som en framtida lektor i skolan. Lärarna som beviljas att gå forskarutbildning tränas under forskarskolans gång i utvecklingsarbete enligt upplägget Teaching and Learning Studies (STLS) där de leder ämnesdidaktiska FoU-projekt med lärare. Huvudsyftet är att få till en ny form av lärardriven forskning i skolan och ett delsyfte är att de forskarstuderande utvecklar kompetens att leda FoU-arbete. av tjänsten som lärare avsätts för utvecklingsarbete. På detta vis försöker förbereda dem för den nya rollen vid återkomsten till skolan/förskolan.151 Det 150Högskoleverket Rapport 2012:9 R, s. 29. 151STLS har utvecklats för att initiera, stödja och sprida lärarledda forskningsprojekt som handlar om ämnesdidaktiska frågor och problem som uppstår i klassrummet. förekommer att lärare/förskollärare hoppar av forskarutbildningen när de inser vad som förväntas av dem. I är det, på samma sätt som i , utbildningsförvaltningen som gör urvalet bland lärare och förskollärare som är intresserade av att delta i forskarskola. tydliggör vilka insatser som förväntas av de som är intresserade och ställer krav på att de som går forskarutbildning i form av forskarskola ska kunna arbeta med kollegor, de ska kunna möta kollegor och utmana dem till att bejaka skolutveckling. I förväntar man sig att lektorer är duktiga på att vara med och driva utvecklingen i ämnet. Förvaltningen betonar att man anser att det är viktigt att även beakta personliga egenskaper när man väljer ut vilka som ska delta i forskarskola. Det gäller att hitta personer som exempelvis tycker om att föreläsa inför 200 personer och som kan uppfylla huvudmannens önskemål. Det betonas att det inte bara handlar om att skriva texter. är man från utbildningsförvaltningens sida medveten om vikten av att personen får ett bra stöd både under och efter forskarutbildningen. Lärare/förskollärare om att hitta information och vara drivande i beslut Samtliga lärare/förskollärare som antagits till forskarskolor fick frågan hur de först fick kännedom om möjligheten att delta i en forskarskola. svarade att de hittade informationen själva och att de fick kännedom om möjligheten på annat sätt. angav att de antingen fick informationen från rektor/förskolechef eller skolförvaltning/ledning (bilaga 2, tabell 9 F2). Frågan ställdes vidare till samtliga lärare/förskollärare vem som varit mest drivande ”i beslutet att du skulle ansöka till forskarskolan”. anger att det var de själva (bilaga 2, tabell 9 F3). Det är ännu fler än i HSV:s undersökning där av lärarna svarade att de själva tagit initiativet till att gå forskarutbildningen.152 Resultatet stämmer väl överens med bilden som förmedlas av ansvariga för forskarskolor av de antagna som ambitiösa lärare/förskollärare. Men med tanke på att huvudmän i större utsträckning planerar för deltagande i senare satsningar på forskarskolor – till skillnad från den första satsningen153 – framstår andelen lärare/förskollärare som menar att de själva var drivande i beslutet som överraskande stor. gera som en mötesplats för forskande lärare i olika ämnen. Plattformen är ett samarbete mellan skolhuvudmän och kommuner i och . 152Högskoleverket Rapport 2012:9 R, s. 13. 153En klar majoritet av huvudmännen uppgav i HSV:s enkät att lärarna själva bett att få gå utbildningen (Rapport 2012:9 R, s. 23). Det framgår i uppföljningen att det märktes i de pågående forskarskolorna att karriärstegsreformen introducerades. Plötsligt fanns det tjänster att gå ut till. Reformen var viktig då den innebar att fler lektorstjänster kunde tillsättas. Flera huvudmän betonar dock att en plats på forskarutbildning i en forskarskola inte kunnat vara eller är ett löfte om att ett lektorat väntar efter avslutad forskarskola. Vanligtvis beror det på att resurser redan är uppbundna i förstelärartjänster. Skolhuvudmännen har – som också framgår i Statskontorets uppföljning av karriärstegsreformen – i stor utsträckning prioriterat förstelärartjänster.154 i framhåller att det har uppstått en sorts inlåsningseffekt genom att två förstelärare först måste byta arbete eller flytta innan en lektorstjänst kan tillsättas. I vissa kommuner har man reserverat en del av resurserna för kommande lektorer, t.ex. . En tredje variant är kommun som redan före karriärstegsreformen hade gjort ett ”karriärtillägg” med särskilda tjänster i syfte att få fler lektorer till skolan. En rektor berättar att när de forskarstuderande återvände till skolan – tre lärare på skolan har deltagit i forskarskola – hade karriärlektorat inrättats åt dem.155 Med vad arbetar en lektor? Det har framgått i intervjuer att huvudmän har olika strategier för hur man tar till vara kompetensen hos forskarutbildade lärare/förskollärare i egenskap av lektorer. Det finns huvudmän som tillsätter lektorstjänster med placering inom förvaltningen, t.ex. . Lektorerna har uppdraget att arbeta övergripande, med alla skolor eller förskolor. Från huvudmannens perspektiv ska lektorer respektive didaktiker komma in i ett helhetstänk i förvaltningen; de ska inte sitta på sin kammare. Ska man ta del av karriärtjänst då ska man finnas i det sammanhanget; arbeta övergripande som ett expertråd. Det är skillnad på vad som förväntas av en förstelärare och lektor. Lektor ska kunna göra ett mer kvalificerat arbete, t.ex. en kartläggning av ett fritidshem som behöver ett kvalificerat stöd. Resultatet kan sedan användas på andra fritidshem. Det finns huvudmän som placerar lektorstjänster ute i skolorna, exempelvis . Kommunen betraktar lektorerna som en drivande kraft, en utvecklingsmotor ute i respektive skola. Den kunskap som genereras ute i skolorna ska förvaltningen kunna dra nytta av. har en tredje strategi. Fem lektorer har 50 procents undervisningsskyldighet och 50 procents tjänst i gymnasieförvaltningen (Arbetsmarknad, gymnasie- och vuxenutbildningsförvaltningen, AGVF).156 Det är ett krav 154 Den stora ökningen i tillsättandet av karriärtjänster från till – från cirka 3 600 till över 12 000 – avsåg så gott som enbart förstelärare ( kontoret, 2015:12, s. 23). 155 Det finns cirka 30 lektorer i kommun, samtliga på gymnasieskolor. 156 Det finns fler lektorer i stads skolor men de har inte karriärtjänster; de är disputerade lärare. att lektorerna ska undervisa. Syftet är att de ska ta del av lärarnas vardag. I den del av tjänsten som ligger på förvaltningen sorterar de direkt under områdeschefen och arbetar med skol- och skolformsövergripande projekt som är direkt kopplade till nämndens mål om kollegialt lärande, språkutveckling, digitalisering, m.m. Lektorerna kan arbeta i skolutvecklingsprojekt både lokalt och centralt. De handleder även förstelärarna, vars tjänster till består av skolutvecklingsuppdrag. När det gäller lektorer som är anställda ute i skolorna kan man även hitta exempel där detta har kombinerats med egen forskning. I nya gymnasium har man kunnat ordna det så att den forskarutbildade läraren kan forska på . Läraren håller på detta vis kontakt med forskningen och det kommer i sin tur tillbaka till skolan, framhåller rektorn. Det kan noteras att SKL i sitt stödmaterial till huvudmännen om karriärtjänster anför att den huvudsakliga arbetsuppgiften för förstelärare och lektorer alltid ska vara undervisning eller undervisningsrelaterade uppgifter.157 Specifikt om lektorers arbetsuppgifter nämns att skapa och upprätthålla kontakter med högskolor och universitet, samordna kvalitetssäkring och utvärdering, samordna och vara professionellt stöd för kollegor (vad gäller både elevers examensarbeten och andra forskningsuppgifter/utvecklingsarbeten i ämnet eller ämnesdidaktik).158 Man kan notera att forskning i tjänsten inte nämns.159 4.7.6 Lärares/förskollärares synpunkter och kommentarer I enkäten till lärare/förskollärare gavs möjlighet att lämna ytterligare synpunkter och kommentarer om forskarskolan för lärare/förskollärare. 189 av 326 lärare/förskollärare lämnade kommentarer. Kommentarerna handlar främst om de forskarutbildade lärarnas erfarenheter efter avslutad utbildning. Hälften av de som kommenterat framhåller att rektorer och skolhuvudmän har ett bristande intresse för de forskarutbildade lärarnas nya kunskaper och att deras nya erfarenheter inte tas till vara och integreras i skolans verksamhet. Närmare en fjärdedel av de som kommenterat beskriver problematiken kring möjligheterna att få en lektorstjänst efter forskarskolan. Många framför att huvudmannen valt att tillsätta två förstelärare i stället för en lektor. Synpunkter lämnas på att det saknas beskrivningar för vad karriärtjänsten ”lektor” respektive ”förstelärare” ska innehålla. Flera av de som har deltagit i forskarskola med ämnesfördjupning uppger att dessa erfarenheter och kunskaper värderas mycket lågt i skolan, till skillnad från forskning inom pedagogik och ledarskap. strerar denna problematik: Ämnesdidaktiska kunskaper är för smalt (alla lärare på skolan gagnas inte av att en historielärare har forskarutbildning). All satsning görs i stället på 157SKL, Ett samlat karriärsystem för lärare, 2013, s. 20. 158SKL, Ett samlat karriärsystem för lärare, 2013, s.15. 159För är målet däremot att lärare med licentiatexamen ska ges möjlighet att forska i tjänsten (se t.ex. Forskning om undervisning och lärande, nr 7, 2011). förstelärare som inte är forskarutbildade; de kostar mindre och kan stödja rektorns arbete i kollegialt lärande. Flera påpekar att bristen på lektorat, ointresset från skolledningen samt löne- utvecklingen sammantaget har bidragit till att många lärare med licentiatexa- men försvinner från skolvärlden. Många stannar vid universiteten för fortsatt forskarutbildning och/eller undervisning. I detta avsnitt redogörs för frågor kring uppföljningar av satsningar och bedömningar av måluppfyllelsen. Till samtliga grupper ställdes frågan om man bedömer att de mål som anges i förarbetena för forskarskolor för lärare och förskollärare har uppfyllts. 4.8.1 Uppföljning av forskarskolorna Forskarskolor ska lämna in rapporter till VR i slutet av bidragsperioden.160 Denna typ av rapportering har fokus på ekonomisk redovisning av tilldelade medel samt redovisning av vetenskapliga bidrag, inte på forskarskolans genomförande. VR återrapporterar till regeringen hur uppdraget har genomförts och lämnar en ekonomisk redovisning av fördelningen av bidrag. I återrapporteringen hade myndigheten även gjort en avstämning med forskarskolorna om bl.a. antalet studieplatser som fyllts.161 Vissa forskarskolor har genomfört, eller kommer att genomföra, uppföljningar av forskarskolan i fråga. Dessa uppföljningar skiftar i omfattning och form.