rfr · H30WRFR22 · 2016-01-01 00:00:00 — Vi tar dagens lärarbehov och tar sedan hänsyn till pensionsavgångar – vad vi vet om hur avgångarna brukar bli – befolkningsprognoser, elevunderlag och liknande. Då får vi denna mångfasetterade och färgrika bild. Vi ska gräva lite i den. Den högsta stapeln på 70 000 är , 2015–2019. Vår bild är att vi har ett läge som är ganska akut när det gäller lärartillgången i den svenska skolan. Vi kommer att komma in på det när vi ser bilder på hur tillgången ser ut i de olika delarna av skolan. Ni kan komma ihåg den bild jag nu visar; vi ska återkomma till den under genomgången. På nästa bild ser vi beräknad examination. Ni kan jämföra med de siffror som visade. Siffrorna är färskvara, och gudskelov tar vi fram mer och mer material. Vi har försökt anpassa bilderna. Allt är inte hundraprocentigt anpassat, för det kommer nya uppgifter . Men om vi ska ha någon form av tumregel kan man säga att den beräknade examinationen jämfört med examinationsbehovet, om vi bortser från speciallärare och specialpedagoger, STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN är ungefär hälften. Vi skulle behöva examinera dubbelt så många som vi fak- Bilden visar allvaret i den situation vi har. Jag vill betona att det är ett grovt mått. Vi har försökt ta hänsyn till saker som ifall man arbetar deltid Nästa bild handlar om de nya siffror som kommer. längst till vänster är densamma som i den första bilden jag visade. rekryteringsbehovet från och med nu och . Bredvid har vi lagt till en ny stapel som visar det rekryteringsbehov som Utbildningsdepartemen- tet beräknade för ett litet tag sedan. Departementet har lagt till det ytterligare ökade elevunderlag som vi har fått genom den stora asylinvandringen framför allt men också tillbaka. Det är den rödmarke- rade delen av stapeln. Departementet har också lagt till en gul del, och det är de behov som uppstår genom Lågstadiesatsningen och . Detta visar att verkligheten men också de politiska besluten påverkar nämnaren i denna ekvation väldigt Nämnaren är lika viktig att tänka på som täljaren. Till höger på bilden ser ni vilka jämförelser man kan göra med olika be- folkningsprognoser och examinationsbehov. Jag ska inte gå in på högersidan med tanke på den korta tidsperioden, men jag svarar gärna på frågor om detta Som och högskoleministern tog upp har vi ett stort antal lärare som inte arbetar som lärare. Enligt våra siffror handlar det om nästan 50 000 per- soner med lärarutbildning och i åldern 20–som är sysselsatta utanför sko- Vi ser att 17 500 av dessa – ganska många – arbetar med utbildning av olika slag på andra områden. De kanske är undervisningsråd på , jobbar på utskottets kansli eller arbetar inom olika skolförvaltningar inom fri- stående eller kommunala huvudmän. Det finns också ganska många som job- bar på lärosäten med lärarutbildning. Bland övriga omkring 32 000 är vård och omsorg och offentlig förvaltning de vanligaste näringsgrenarna. sitter med här och är expert på dessa kanske det är så, , att de som jobbar på olika skolförvaltningar snarare finns med inom den mörkblå Annat-delen av stapeln på bilden. visar i alla fall att om vi jämför examinationsbehovet med lärare som befinner sig på andra ställen än i klassrummet tillsammans med barn och elever ser vi att en ganska stor andel av examinationsbehovet potentiellt skulle kunna Men detta blir lite grann en lek med ord, för vi vill naturligtvis inte tömma högskolorna på lärarutbildare eller tömma våra skolförvaltningar på skickliga personer med lärarbakgrund. Man kan också ta bilden till intäkt för att lärarut- bildningen, som det inte sägs så mycket positivt om i den allmänna debatten, faktiskt är väldigt framgångsrik när det gäller att förse hela arbetsmarknaden med välutbildad och kunnig arbetskraft. Det tycker jag skulle användas som ett gott rekryteringsargument för lärarutbildningen. Om vi kikar lite på nulägesbilden tänkte jag gå över till hur det ser ut med behöriga lärare i . Jag kommer att komma in på gymnasieskolan STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Staplarna på bilden anger andelar som har lärarlegitimation med behörighet i ämnet och nivån. Ni ser att svenska är det ämne som har störst andel behöriga lärare, medan teknik och hem- och konsumentkunskap är ämnen som har väldigt låg andel behöriga lärare. Lite till höger ser ni det totala antalet lärare, och då får ni också en bild av att staplarna representerar väldigt olika storlekar. Om vi till exempel skulle ta oss för att se till att alla hem- och konsumentkunskapslärare blev behöriga skulle det vara en ganska liten mängd lärare vi skulle sätta i skolbänken. Men om vi skulle se till att alla svensklärare blev behöriga skulle vi antagligen få göra en större insats, även om behörighetsläget är mer positivt bland svensklärarna. Den här bilden är viktig att ha med sig. Inte ens i det ämne där vi har den allra högsta andelen behöriga lärare når vi upp till mycket av behörighetsläget i . Egentligen är det en häpnadsväckande bild. När lärarlegitimationsreformen har satt sig och verkat kan jag tänka mig vilka historier som kommer att berättas i kollegierummen om hur det var , när vi hade en så fantastiskt hög grad obehöriga lärare i skolan. Jag vill också peka på svenska som andraspråk, som på den här bilden hamnar ganska långt ned. Enligt min bedömning underskattas ämnet i statistiken eftersom behörighetsreglerna är utformade så att många lärare med gamla låg- och mellanstadieutbildningar per automatik får behörighet i svenska som andraspråk. Här tror jag att det finns ett stort behov av kompetensutveckling. Be- hovet är mycket större än vad bilden visar. Om vi går över till behöriga lärare i gymnasieskolan känner vi igen bilden. Det är ungefär samma ämnen. Det är förstås ett mindre antal lärare, men vi ser att det är ungefär samma ämnen som det finns behörighetsproblem i. Vi ser att inte heller på gymnasieskolan kommer man ens i närheten av behörighetsgrad i de ämnen där behoven är som mest täckta. Om ni tittar längst ned på svenska som andraspråk ser ni hur det slår när man inte automatiskt får behörighet i ämnet. När vi tänker på hur profilen ser ut på de elever som invandrar till svensk skola och att många gör det i ganska hög ålder förstår vi alla att detta är ett ämne som vi måste satsa väldigt mycket på , framför allt av det skälet att det kommer att behövas mycket undervisning här. Jag tänkte kort också gå in på lärarlyftsperspektivet. Som ni vet har både regeringen och den förra regeringen satsat mycket resurser på olika former av lärarlyft. På den bild jag nu visar är den blå stapeln lärare som är behöriga i alla ämnen de undervisar i. Om ni tittar på lågstadiet eller årskurs 1–3 ser ni att av lärarna där är behöriga i alla ämnen de undervisar i. Det är ett tillstånd som vi har vant oss vid i svensk skola men som vi inte kan fortsätta att leva med på . Den röda stapeln är lärare som är behöriga i minst ett undervisningsämne men inte alla. Den lilla gröna stapeln är lärare som har legitimation men som inte är behöriga i de ämnen som de undervisar i. Den lila stapeln är personal STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN som inte är behörig i något undervisningsämne och som saknar lärarlegitima- Här finns Lärarlyftet, som ska täcka den röda och den gröna stapeln. Lärarlyftet II pågår nu . Här finns en lång beskrivning som ni kan läsa – jag tänker inte läsa upp den innantill. Jag vill bara fästa er upp- märksamhet på att man med Lärarlyftet får en garanterad behörighet. är upplagda på så sätt, men det är ändå upp till läraren att ansöka om ytterligare behörighet i sin legitimation. Man får inte automatiskt leg med det. ser vi att vi har startat ganska många kurser. Det är 10 700 lärare, 1 300 fritidspedagoger samt 750 personer inom speciallärarutbildningen, vil- ket ger sammanlagt 12 750 deltagare. Det är ett ganska ansenligt antal lärare som deltar i kurserna. Vi planerar för ytterligare kurser, ganska Hela anslaget gick åt , och vi beräknar att det kommer att ske Det finns ett stort antal lärare som skulle behöva utbilda sig för att få ytter- Många har anmält intresse för specialiseringar inom speci- allärarutbildningen, och vi får många signaler. Som ni ser i materialet på skär- men står det: ”Signaler från deltagarna om väldigt dåliga villkor från arbetsgi- ”Väldigt dåliga villkor” är inte benämning, utan det är de signaler vi får från de lärare vi har kontakt med. Vi får också många signaler från huvudmännen om att staten inte bidrar tillräckligt. Det finns ett missnöje både hos lärarna själva, när det gäller villkoren, och hos arbetsgivarna. Ansvarsfrågan – vem som egentligen har ansvar för fortbildning och kom- petensutveckling – är en fråga som ständigt är aktuell mellan lärare, huvudmän Vi kan jämföra dessa siffror med Lärarlyftet, men det kan vi komma till- När det gäller de röda och gröna delarna av staplarna är det ett område där vi på tror att vi behöver en permanens. Vi har talat om behovet av ett ständigt lärarlyft – att det ska finnas ett ständigt och vardagligt samarbete mellan staten, huvudmännen och olika organisationer för att säkerställa till- gången till fortbildning och kompetensutveckling. Om jag tar av mig skolverkshatten och sätter på mig skolkommissionshat- ten, som jag hade på mig i går, kan jag säga att i sitt delbetänkande har skrivit mycket om behovet av ordning och reda när det gäller kompetensutveckling och fortbildningsbehov, inte minst i samverkan mellan huvudmän och stat. Det sista jag ska säga är att är en myndighet som är jätteduktig på läroplaner och utvärderingar. Vi är bra byråkrater. fick vi ett uppdrag som gjorde oss alldeles häpna och väldigt lyckliga, nämligen att vi skulle göra en kampanj för fler lärare och förskollä- Det har varit ett fantastiskt roligt uppdrag. Vi tycker att vi har kunnat bidra med att skapa en positiv bild av lärarutbildningen och läraryrket utan att för den skull skönmåla och sopa problem under mattan. Om ni går in på sajten kommer ni att hitta en mängd olika filmer som vi har gjort. Det är klassisk reklam. Jag, som är en lättrörd person, STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN gråter varje gång jag ser en del av dessa filmer och förstår inte varför jag inte har blivit yrkeslärare eller förskollärare, vilken film det nu är som visas. Kampanjen har varit framgångsrik, och vi har fått positiv respons. Även om det inte går att se någon egentlig kausalitet kan vi se att när vi har haft dessa kampanjer har söktrycket ökat på de områden som kampanjen har handlat om. Jag påstår inte att det finns en kausalitet, men jag hävdar att det är positivt med denna typ av kampanjer. Vi kommer tillsammans med Universitets- och högskolerådet att genomföra en ny informationskampanj som bygger på de gamla satsningarna, men med en breddad målgrupp. Det var mina . Ordföranden: Då har vi fått en del myndighetsperspektiv, om jag får beskriva det så. är vår tanke att vi ska ha ett antal exempel på hur olika vägarna till lärarutbildning kan se ut. Först välkomnar vi , utbildningschef på , och , föreståndare för . , : Även tackar för inbjudan. En förutsättning för att möta utmaningarna med lärarbristen är en nära samverkan mellan lärosäten och avnämare. har regelbundna möten både med företrädare för förskola och skola inom regionen och med företrädare för lärarutbildningarna i och för att diskutera gemen- samma strategiska frågor. I det regionala samverkansrådet förs samtal om dimensionering av lärarutbildning, och en arbetsgrupp har kartlagt behovet av behöriga förskollärare och lärare som finns i regionen och det behov som beräknas uppkomma . Det förs även samtal om hur vi tillsammans kan rekrytera fler lärarstudenter och om åtgärder för att möta det akuta behovet av lärare och förskollärare. Utifrån samtalen identifierar framför allt behov av flexibla lösningar för grundlärarutbildningen. Barnkullarna som spräckte prognoserna för förskolan har börjat skolan, och strävar vi efter mindre elevgrupper i . Vi noterar att de nationella initiativ som har tagits för behörighetsgivande utbildningar vid sidan av de reguljära lärarprogrammen är olika varianter av den kompletterande pedagogiska utbildningen, KPU. Utbildningarna har det gemensamt att de alla leder till en ämneslärarexamen. Vår bedömning är att det inte går att skapa motsvarigheter till KPU för grundlärare eftersom tidigare akademiska studier inte på samma sätt kan utgöra en grund för examen. Det krävs andra lösningar för utbildningar som leder till grundlärarexamen. Lösningarna måste kunna möta den akuta krisen och bristen på lärare som de bidrar till ökat antal behöriga lärare . STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN har i samtalen identifierat tre varianter av flexibel grund- lärarutbildning som vi arbetar vidare med. Låt oss kalla den första varianten I finns två lärarkategorier: registered teachers, det vill säga lärare med legitimation, och permitted teachers, vilket är personer som tillåts arbeta som lärare som de är Vi har ställt oss frågan vilken den nödvändiga basen är för att arbeta som obehörig grundlärare och har börjat skissa på en etapputbildning där man kan börja läsa svenska, matte, utbildningsvetenskaplig kärna och VFU på grund- Detta skulle innebära att studenten blir tillgänglig för arbetsmarknaden redan efter halva utbildningstiden. Den avslutande etappen skulle kunna inne- hålla övriga undervisningsämnen och kurser på avancerad nivå, inklusive ex- Den senare delen skulle kunna genomföras på halvfart och di- Vår andra variant är utbildning med fler verksamhetsintegrerade delar. VFU är ett exempel på en del av lärarutbildningen som samproduceras mellan lärosäte och avnämare. Lärosätena formulerar kursplaner med lärandemål och examinerar studenterna, medan VFU-skolan står för handledning. Arbetsgruppen undersöker om även andra delar av utbildningen, till exem- pel vissa delar av den utbildningsvetenskapliga kärnan och ämnesdidaktik/me- todik, skulle kunna samproduceras på liknande sätt och förläggas till VFU- skolan, där studenten kunde göra nytta i verksamheten. Vår tredje variant är ett utbildningsupplägg som tillåter arbete i kombina- tion med studierna. får en hel del studenter arbete i skolan under Det är lockande för såväl studenter som skolor men för- ödande för utbildningarna, som har dålig närvaro på schemalagda moment. Vi undersöker om vi i samverkan skulle kunna bygga en utbildning där stu- denterna kan arbeta i skolan genom att seminarier och föreläsningar läggs koncentrerat på övriga veckodagar. studier under en del av sommaren för att inte förlängas. Vi vill även passa på att påminna om ett förslag som läm- nade in till både departement och utskott . grundlärarutbildning i modersmål med inriktning mot F–3. lärosäten skulle kunna erbjuda en grundlärarexamen där undervisningsämnena svenska och engelska har ersatts med 60 högskolepoäng inom modersmål. Förslaget innebär inte att det akuta behovet av modersmålslärare löses, men det visar på en möjlighet att skapa en hållbar försörjning av modersmålslärare Lärarna skulle dessutom vara behöriga i matte, NO/teknik och SO för årskurs 1–3. Oavsett vilka vägar vi väljer för att möta lärarbristen kräver det ökade re- Det är inte rimligt att kommuner överväger att använda sina resurser för att upphandla hela utbildningar som leder till examen. Söktrycket är gott, och därför bör lärosätena i stället tilldelas fler permanenta utbildningsplatser för lärare och förskollärare och få förtroendet att i samråd med avnämare i regionen bestämma hur platserna bäst fördelas. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN , Regionalt utvecklingscentrum: När vi fick inbjudan fick vi också förfrågan om vi kunde beskriva det samordningsuppdrag som har fått av regeringen och som gäller yrkeslärarutbildningen eller rättare sagt antagningen till den. Jag tänkte beskriva lite av detta, för yrkeslärarutbildningen sätts på kartan. På de flesta bilder vi har sett här saknas en hel del av själva yrkeslärarutbildningen, som är en stor del av den gymnasiala utbildningen. För att komma in på själva uppdraget skulle jag vilja göra en kort historik, för det är egentligen förarbetet till vårt samordningsuppdrag som är det intressanta. Om vi tittar på hur yrkeslärarutbildningen såg ut tidigare, , omfattade den 180 högskolepoäng, varav 90 avsåg allmänt utbildningsområde. Det fanns också krav på relevant högskoleutbildning om 90 högskolepoäng eller motsvarande, som var anpassad i relation till det yrke man skulle undervisa i. Problemet med detta var att det inom vissa yrkesområden inte fanns några högskoleutbildningar eller motsvarande. fanns en ganska stor flexibilitet och kreativitet. Man validerade yrkeskunskaper och tillgodoräknade dem till högskolepoäng. Det blev till slut en problematik därför att man ofta inte fick tillgodoräkna sig alla poängen, utan man skulle ändå någonstans läsa utbildningar. Det blev väldigt långa utbildningar, få var intresserade av att söka till dem och antalet behöriga lärare inom yrkeslärarutbildningen sjönk drastiskt . , parallellt med utredningen hållbar lärarutbildning, hade ett uppdrag att titta på hur en modell kan se ut där man kan ta till vara yrkeskunnandet och låta det vara en grund för att komma in på lärarutbildningen, som en särskild behörighet. Den utredning som ledde kom att få namnet Yrkeskunnande – en likvärdig sökväg till lärarutbildningen mot yrkesämnen. Att ha en likvärdig sökväg till högskoleutbildningar, som man hade sett tidigare, var ett nytt sätt att titta på detta. föreslog att man skulle ta fram kunskapskriterier eller krav på kunskaper som man skulle uppnå som en särskild behörighet. Då skulle det egentligen inte spela någon roll om man hade en högskoleutbildning som bas kombinerad med yrkeserfarenhet eller om man genom ett reflexivt förhållningssätt i sitt yrkesarbete hade utvecklat kunskaper motsvarande de fastställda kunskapskriterierna. Inom ramen kan man säga att EQF var på ingång i . I utredningen föreslogs att man skulle pröva om man kunde använda EQF som en utgångspunkt för nivåbestämning av vilken kunskapsnivå man skulle behöva ha för att upprätthålla kvaliteten i undervisningen inom yrkesutbildningen. Detta har jobbats fram , och det är där vårt uppdrag kommer in – att samordna antagningen till yrkeslärarutbildningen. Vårt uppdrag går ut på att nationellt samordna valideringar och bedömningar för en likvärdig tillämpning vid validering. Just att det handlar om likvärdig tillämpning var en av de problematiker som man såg i utredningen – olika lärosäten gjorde på olika sätt. En person kunde söka till ett lärosäte och STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN inte komma in och sedan söka till ett annat och komma in. Detta ställer olika krav, för då får man ingen likvärdighet i systemet. Det blev viktigt att de kunskapskriterier som togs fram, som blev ett uppdrag för dåvarande , numera UHR, skulle vara en garant för vad man skulle kunna. Tanken med att koppla det till EQF, som har blivit SEQF, var att göra en nivåbestämning. Innehållet – vad – och nivå kom då att samlas i ett kunskapskriterium som man har som utgångspunkt. En annan del i likvärdig tillämpning handlar om att ha ett system som fungerar. En av de problematiker vi ser är att de reformer som vi pratade om tidigare kommer i lite olika takt. tar fram yrkesämnesplaner, och sedan kommer krav på legitimation i yrkesämnen, som inte är tillräckligt synkroniserade i alla lägen, vilket vi jobbar med. Att säkerställa kopplingen till den nationella strukturen för validering inom Myndigheten för handlar om att få ett system som har en valideringsbas med begrepp, samsyn och så vidare. Det sista vi har är att skapa kompletterande utbildningar på relevant nivå. För de allra flesta handlar det inte om att ha en kompletterande utbildning utan om att ha mer yrkeserfarenhet och breddade eller fördjupade kunskaper inom ramen för yrkesarbete. Ordföranden: Då går vi över till , där är projektledare och nationell samordnare för projektet vidareutbildning, . , : Den nationella samordningen för utländska lärares vidareutbildning, som består av sex lärosäten i landet, tackar för att vi får vara här och delta . Utländska lärares vidareutbildning är en kompletterande utbildning just för utbildade utländska lärare och förskollärare. Syftet med utbildningen är att nå svensk behörighet som lärare eller förskollärare. Man kan också komplettera sina studier för att få kunskap om det svenska skolsystemet. har sex lärosäten i landet det särskilda regeringsuppdraget att ge kompletterande utbildning för utländska lärare och förskollärare. För att kunna bli antagen till den här utbildningen krävs det att man har en avslutad lärar- eller förskollärarexamen. Man ska ha uppnått en nivå motsvarande Svenska som andraspråk 3. Och man måste ha möjlighet att komplettera sin tidigare utbildning inom ramen av 120 högskolepoäng. Varje termin har de sex lärosätena mellan 300 och 600 sökande från ungefär 80 olika länder. Vi antar varje termin strax över 200 personer till utbildningen över landet. För varje person som antas till utbildningen planerar vi utbildningen individuellt utifrån tidigare kunskaper och erfarenheter och i relation till vad den kompletterande utbildningen syftar till. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Inom Utländska lärares vidareutbildning kan man komplettera mot någon svensk lärar- eller förskollärarexamen. Man kan komplettera enligt en kompletteringshänvisning från . Man kan också komplettera sin lärarlegitimation mot utökad behörighet eller helt enkelt komplettera med och studera kurser och göra VFU för att få mer kunskap om hur svensk skola och förskola fungerar. Vilka är framgångsfaktorerna för uppdraget? Vi är sex lärosäten som har fått detta särskilda uppdrag, och vi har ett nära samarbete . Vi jobbar med att säkerställa kvaliteten och att utbildningen ska vara likvärdig över hela landet. Det här samarbetet gör att vi utifrån gemensamma erfarenheter också kan möta omvärldens förändringar till exempel i form av lärarlegitimation eller att möta upp nya uppdrag, till exempel snabbspåret för nyanlända lärare och förskollärare. En förutsättning för vårt arbete är också samarbetet med Universitets- och högskolerådet och . Även lärarfacken är en viktig del i vårt samverkansarbete. Många av de utländska lärarna och förskollärarna går igenom utbildningen utan några som helst bekymmer, men för flera av dem finns det såklart utmaningar. Många har familj att försörja, och det kan vara svårigheter att kombinera arbete och studier. Att möta en svensk akademisk studietradition kan skilja sig väsentligt från den studietradition som man är van vid. Som lärosäten har vi ett stort ansvar att möta upp den här studentgruppen och arbeta med utbildningen så att vi kan introducera de här studenterna till studier på ett svenskt lärosäte. Det svenska språket kan också vara en utmaning för många personer. Att studera inom högre utbildning på ett språk som inte är ens modersmål ställer stora krav på den enskilda personen. Vi har olika former av stöd som vi tillsammans och var för sig har utarbetat på de olika lärosätena för att stärka det svenska språket för deltagarna under utbildningen. Ni kommer att få möta en student inom och ta del av hennes historia genom en språkstödjande aktivitet. (Filmen handlar om , som är student inom , och inleds med musik och en svart ruta med texten: Livet blir inte alltid som man har tänkt sig. Sedan följer en stillbildssekvens med bilder från och berättarens barndom och liv.) Jag växte upp i . I denna stora stad där min familj bor finns svaret på varför jag ville bli pedagog. Nästan alla i min familj är lärare, men min STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN mamma är min största inspiration. Hon var en ung ensam mamma som job- bade som grundskollärare. Mamma kom ofta hem med mycket skolarbete, men oavsett hur trött hon var verkade hon alltid glad och nöjd med sitt jobb.