eunbil · H40N458037 · 2016-10-04 00:00:00 — - enligt den preliminära dagordning som framkom Godkännande av den preliminära dagordningen Ordförandeskapet väntas informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster. (ev.) Bedrägeribekämpning Ordförandeskapet ska informera om frågor med anknytning till moms i direktivet om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens finansiella intressen, det s.k. SEFI-direktivet. SEFI-direktivet kommer att diskuteras vidare i (rådet för rättsliga och inrikes frågor). Samråd med om direktivet har skett , inför möte i den 3–. Information om direktivet har lämnats till vid fyra tillfällen, inför möte i den 8–. hölls en överläggning med justitieutskottet. En överläggning med hölls . Förslaget till SEFI-direktiv presenterades av kommissionen 2012. Direktivet är avsett att ersätta en befintlig konvention i samma ämne (). Direktivförslaget, liksom , innehåller krav på kriminalisering av bedrägerier och annan bedrägerirelaterad brottslighet som riktar sig mot unionens finansiella intressen. Frågan om momsbedrägerier ska omfattas av SEFI-direktivet har varit en av de största tvistefrågorna mellan institutionerna. Kommissionen och anser att momsbedrägerier ska omfattas av direktivet. Rådet har varit av motsatt uppfattning. har i förhandlingarna motsatt sig att momsbedrägerier omfattas av direktivet. Den svenska ståndpunkten har grundats på den rättsliga bedömningen att momsbedrägerier inte har en direkt påverkan på unionens finansiella intressen. Det beror på att den moms medlemsstaterna betalar in till EU beräknas på statistiska uppgifter och bara indirekt baseras på faktiska momsintäkter. slog dock fast att momsbedrägerier omfattas av motsvarande bestämmelse i . Efter domen har diskussioner pågått på expertnivå. Utfallet av dessa diskussioner har varit att om momsbedrägerier alls ska omfattas av direktivet så ska det endast vara mycket allvarliga bedrägerier med gränsöverskridande inslag som träffas. Regeringen anser dock att fortsatta diskussioner på expertnivå behövs för att få ett slutligt och fullständigt underlag för bedömningen av frågan. (ev.) Genomförande av bankunionen Rådet ska få en lägesrapport om genomförandet av bankunionen. Bankunionen behandlades senast i . Överläggning med finansutskottet om den föreslagna gemensamma insättningsgarantin i bankunionen skedde . Punkten kommer troligtvis utgöras av information om medlemsstaternas genomförande av krishanteringsdirektivet, som ligger till grund för den gemensamma resolutionsmekanismen, samt genomförandet av insättningsgarantidirektivet. Rådet väntas även få information om hur långt upprättandet av bilaterala låneavtal för om brofinansiering har kommit. har genomfört krishanteringsdirektivet. Lagstiftningen trädde i kraft . Vad gäller insättningsgarantidirektivet har nu genomfört även detta. Lagändringarna trädde i kraft . De flesta medlemsstaterna har genomfört de båda direktiven. Enligt rådssekretariatets senaste information har alla medlemsstater utom en nu genomfört alla delar av direktiven fullt ut. Uppföljning av G20- och IMF-mötena i Rådet ska få en rapportering från G20-mötet med finansministrar och centralbankschefer samt som äger rum respektive i . Ärendet har inte tidigare behandlats i . Information inför IMF:s och årsmöten gavs i finans- och utrikesutskotten . Kommissionen och ordförandeskapet väntas informera om utfallet av G20-mötet som äger rum i . Mötet väntas handla om åtgärder för att motverka nedåtrisker för den globala tillväxten och vad som behöver göras för att öka chanserna för en stadigvarande återhämtning. Även G20:s arbete för att motverka skatteundandragande och skatteflykt, samt IMF-frågor, förväntas diskuteras. Därtill kommer kommissionen och ordförandeskapet informera om utfallet av som äger rum i . Mötet väntas fokusera på läget i den globala ekonomin och IMF:s roll i det globala finansiella skyddsnätet. Rådet har för avsikt att anta rådsslutsatser om internationell klimatfinansiering inför klimatkonferensen 22 i Marrakesh, , . Samråd i frågan om internationell klimatfinansiering skedde senast i inför Ekofin , då rådsslutsatser antogs inför klimatkonferensen 21. COP 22-mötet i är det första partskonferensmötet då världens länder enades om . Mötet kommer till stor del att fokusera på frågor som berör genomförandet av , i vilket klimatfinansiering är en viktig komponent. Rådsslutsatserna utgör tillsammans med rådsslutsatserna som väntas anta EU:s mandat under COP 22-mötet. Rådsslutsatserna väntas beskriva dels EU:s arbete och ambition med klimatfinansiering generellt, dels EU:s arbete med hänsyn till genomförandet av mer specifikt. Förslag till svensk ståndpunkt Inför antagandet av rådsslutsatserna har regeringen aktivt deltagit i diskussionerna och framhållit bl.a. vikten av det pågående arbetet bland utvecklade länder att ta fram och fastställa en färdplan för klimatfinansiering . Mot bakgrund av diskussionerna väntar sig regeringen att kunna ställa sig bakom rådsslutsatserna. Europeiska terminen 2016 - erfarenheter ska diskutera genomförandet och erfarenheter av den europeiska . europeiska termin har behandlats i vid ett flertal tillfällen, för godkännande av de landsspecifika rekommendationerna vid . Den europeiska terminen 2016 inleddes då kommissionen publicerade den årliga tillväxtöversikten, den årliga förvarningsrapporten och rekommendationer för euroområdet. Formellt sett avslutades den då de landsspecifika rekommendationerna antogs . Detta år har kommissionens arbete för att fortsätta effektivisera och förenkla terminen fortsatt. Bland annat har de landsspecifika rekommendationerna blivit färre och mer fokuserade på det som kommissionen anser vara de mest centrala ekonomiska och sociala utmaningarna. Därutöver har antalet kategorier i det makroekonomiska obalansförfarandet minskats från sex till fyra som ett steg i att effektivisera processen. Dessutom tidigarelades publiceringen av rekommendationerna för euroområdet som helhet. Rekommendationerna publicerades tillsammans med den årliga tillväxtöversikten och den årliga förvarningsrapporten, istället för tillsammans med de landsspecifika rekommendationerna . Syftet var att kunna diskutera gemensamma utmaningar för euroområdet först för att de skulle kunna föda in i de landsspecifika rekommendationerna. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar en diskussion om lärdomar från detta års europeiska termin. Regeringen anser att det är positivt att terminen fokuserar mer på horisontella problem och de mest centrala utmaningarna. Generellt sett är det välkommet att kommissionen genomför förändringar av den europeiska terminen i syfte att effektivisera processerna och göra dem mer lättöverskådliga. Gemensam rapport om hälsovårdssystem och finanspolitisk hållbarhet Kommissionen ska presentera en rapport om hälsovårdssystem och finanspolitisk hållbarhet. Rapporten har inte tidigare behandlats av . Kommissionen har i samarbete med arbetsgruppen för en åldrande befolkning genomfört en analys av hälso- och sjukvård och äldreomsorg inom EU. Rapporten beskriver hur hälso- och sjukvård och äldreomsorg produceras och finansieras i EU:s medlemsstater, och lyfter även relaterade politiska utmaningar. Rapporten visar att utgifterna förväntas öka för hälso- och sjukvårdssystem när EU:s befolkning åldras. Frågor som berörs är hur man kan hålla tillbaka utgiftstryck, öka effektiviteten och säkerställa en hållbar tillgång till tjänster av god kvalitet för alla medborgare. Rapporten är en uppdatering av den rapport om hälso- och sjukvård som kommissionen publicerade 2010. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar den gemensamma rapporten om hälsovård och finanspolitisk hållbarhet. Mot bakgrund av finanspolitiska utmaningar och en åldrande befolkning i är det välkommet med en väl genomförd länderövergripande analys som kan bidra till offentligfinansiellt hållbara hälsovårdssystem. Läget vad gäller slutförandet av regleringsreformer efter krisen Kommissionen ska informera rådet om läget i de pågående förhandlingarna inom för banktillsyn. Samråd med om slutförandet av regleringsreformer i spåren av finanskrisen skedde inför möte . för banktillsyn är en global kommitté som sätter standarder för kapitaltäckningskrav för stora, internationellt aktiva banker. Kommitténs senaste regelverk, III, började tas fram efter finanskrisen och syftar till att stärka den finansiella motståndskraften i banksystemet. förhandlas de sista delarna av . Dessa förväntas vara beslutade och kommittén kommer att genomföra en kvantitativ analys av vilken påverkan detta kan ha på internationellt aktiva banker. Europeiska bankmyndigheten kommer parallellt att genomföra en liknande analys för banker inom EU. Vid möte antogs slutsatser kring slutförandet av III. Rådet återupprepade där sitt stöd för arbete och noterade att slutförandet inte väntas leda till någon signifikant ökning av kapitalkraven för den europeiska banksektorn som helhet.