rfr · H40WRFR1 · 2016-10-28 00:00:00 — riskerar bredband att förstärka utanförskap och/eller skillnader mellan grupper – digitala klyftor kan förstärka sociala klyftor. •Forskningen visar också ganska tydligt att bredband inte är en jämlik tek- nik i så måtto att den favoriserar dem (individer, företag, anställda, regi- oner och industrier) som redan har IKT-kunskap och -färdigheter. •Hälsa: Bredband har potential att möjliggöra mycket stora vinster (bespa- ringar) i vården, vilket blir allt viktigare i ett åldrande samhälle. För att dessa effekter skall materialiseras krävs dock omfattande investeringar i att förändra vårdprocesserna samt i utbildning och stöd för användarna, inte minst bland dem som behöver det mest (de äldre). •Arbetsmarknad: Bredband möjliggör en bättre fungerande arbetsmark- nad (återigen, för dem som kan använda sig av bredbandets möjligheter). •Säkerhet och brottsbekämpning: Bredbandharpotentialattökasäkerhet och minska brottslighet, men kan också leda till motsatta effekter, exem- pelvis förenkla för vissa typer av brottslighet. Dessutom skapas nya typer av (cyber-)brottslighet. •Publika tjänster: Bredband har möjliggjort såväl bättre som effektivare tillgång till myndigheter och andra publika tjänster. •Engagemang och demokrati: Internet kan fungera som en plattform för större politiskt och samhälleligt engagemang. •Välbefinnande: Statistiska studier visar på en viss positiv nettoeffekt av Internet på välbefinnande, och att detta till stor del beror på de tidsbespa- ringar som bredbandsanvändandet möjliggör. •Betydelse av datahastigheter: För vissa av dessa nyttor är höga bred- bandshastigheter troligen viktiga (hälsa, utbildning, säkerhet). •Negativa effekter: Men bredband kan också leda till en mängd mer eller mindreutreddanegativaeffektersåsombegränsatprivatliv,näthatochnät- mobbing, koncentrationsproblem, informationsöverflöde, effektivare till- handahållande av tjänster/produkter med negativ samhällsnytta (ex. spel) och olaglig verksamhet. Dessa är mindre utredda av litteraturen än de po- sitiva. FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA 2.5 Ekonomiska effekter av bredband Bredbandets ekonomiska effekter är mer beforskade än de sociala och miljö- mässiga effekterna. Detta gäller inte minst bredbandsinfrastrukturens påver- kan på BNP och sysselsättning, där det finns en förhållandevis stor mängd samstämmig evidens. Emellertid kan de ekonomiska effekterna vara svåra att mätadådeoftauppträdermedtidsfördröjningefterdetattinvesteringengjorts. Man kan exempelvis skilja på tre typer av effekter: (1) direkta, (2) indirekta och (3) inducerade.12 (1)Direkta effekter uppkommer i nära anslutning till den period då infra- strukturen anläggs. Dessa omfattar de arbetstillfällen som skapas och den ökade ekonomiska aktivitet som uppkommer pga. att infrastrukturen skall an- läggas och att utrustning skall köpas in, vilket i sin tur leder till ekonomisk aktivitet bland underleverantörer och inkomstökning hos den anställda arbets- kraften. (2)Indirekta effekter yttrar sig främst på medellång sikt och uppkommer när infrastrukturen finns på plats, har börjat användas och förändrar de sätt på vilka specifika aktiviteter utförs. Dessa utgörs främst av produktivitetsförbätt- ringar, exempelvis effektivisering av produktionsprocesser eller värdeskap- ande digitala tilläggstjänster. (3)Inducerade effekter uppstår slutligen på som ett resultat av digitalt inducerade förändringar av ekonomin – genom innovationer (exem- pelvis inom e-hälsa, e-lärande, e-förvaltning, smart produktion, smarta elnät, hem och transporter), nya arbetssätt, nya sätt att organisera värdekedjor samt framväxten av nya branscher och kluster. De indirekta och inducerade effekterna benämns ibland ”nätverkseffekter” och beror till stor del på hur infrastrukturen används. En brist i litteraturen är att dessa konsekvenser inte fångas in på ett systematiskt sätt, delvis på grund av svårigheter att mäta, delvis på grund av att de fordrar att man följer utveck- ling över . Detta är problematiskt eftersom de indirekta effekterna ofta är viktigare är de direkta. ITU (, 2012) har genomfört en av de mer grundliga studierna av de ekonomiska effekterna av bredband. Den ger bland annat en litteraturöversikt och ett ramverk för hur dessa ekonomiska effekter kan analyseras. Enligt stu- dien är de ekonomiska konsekvenserna av bredband av fyra typer (Figur 2-4). 1.Somandrainfrastrukturprojektskaparinvesteringaribredbandsutbyggnad arbetstillfällen (direkt) och genom multiplikatorer också indirekt i andra delar av ekonomin (vilket leder till ökning av BNP). 2.Företagens användning av bredband leder till produktivitetsförbättringar, som i sin tur påverkar BNP positivt. 12 Se också et al. (2013b) och (2011) för genomgångar av indirekta, di- rekta och inducerade effekter. BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR Hushållens användning ökar deras reala inkomster (real incomes as a function of a multiplier) vilket också påverkar BNP. Bredbandsadoption hos hushållen leder till nyttoeffekter (ökad tillgång till information, underhållning och publika tjänster) i form av ett konsument- överskott (dvs. skillnaden mellan vad konsumenterna maximalt är villiga att betala för bredbandstillgång och vad de faktiskt betalar). Figur 2-4 Översikt bredbandsutbyggnadens ekonomiska konsekvenser Källa: Anpassad från (2012) Med denna modell som utgångspunkt identifierar (2012) och andra ett antal kategorier av konsekvenser vilka har studerats av den ekonomiska litte- raturen. –Påverkanpåekonomisktillväxt(positivaexternaliteterellernätverkseffek- ter) –Påverkan på sysselsättning och ”output” av bredbandsutbyggnad (kontra- cyklisk effekt) –Effektivisering av företag –Nätverkseffekter/innovation –Företagsetableringar/antal företag och deras omsättning 2.5.2 Ekonomisk tillväxt – BNP I princip bidrar bredband till ekonomisk tillväxt på flera nivåer (, 2012). Det (a) ökar produktivitet hos företag genom att möjliggöra mer effektiva af- färsprocesser (exempelvis inom produktion, marknadsföring, lagerhållning och distribution), (b) möjliggör ökad innovationstakt i ekonomin (och fler in- novationer) dels genom förbättrade innovationsprocesser, dels genom att FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA skapa möjligheter för nya komplementära innovationer såsom applikationer och tjänster (ex. e-handel och finansiell intermediering) samt (c) ger en mer effektiv organisering av företag genom att förbättra deras tillgång till arbets- kraft, material, komponenter och kunder (t.ex. outsourcing, virtuella call centres). Forskning som syftat till att finna evidens för hur bredband påverkar eko- nomisktillväxtharanväntenradolikaangreppssättochtekniker–frånsofisti- kerad ekonometri till kvalitativa fallstudier. Aspekter som studerats är aggre- gerad påverkan på BNP-tillväxt, skillnader i påverkan på olika industriella sektorer, ökad export och förändringar i härledd efterfrågan och importsubsti- tution (, 2012). VadgälleraggregeradpåverkanavbredbandpåBNP-tillväxtsåharettfler- tal studier visat på en positiv effekt, och man skulle kunna säga att resultaten är så robusta att sambandet kan betraktas som säkerställt. Hur stark denna på- verkan är skiljer sig dock väsentligt mellan studierna, från till för en tioprocentig ökning av bredbandspenetrationen (, 2012). Studierna har ofta använt data från och variationen kan förklaras med att man använt olika datamängder och olika modeller. (2012) menar också attdessastudierbordekunnaförbättrasgenomattsärskiljafastaeffekter(fixed effects) och genom att göra analyser på en lägre geografisk nivå (regioner, kommuner) (, 2012). Tabell 2-4 Sammanställning av studier om bredbandspåverkan på BNP 48 delstater, 2003– Ej statistiskt säkerställt resul- 46 delstater, 2001– med 0,9–1,i BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR Qiang et al. der, 1980–2002 penetrationen ökar med ytter- Qiang et al. penetrationen ökar med ytter- länder, 1980–2002 cient (t = 1,98) cient (t = 1,62) Källa: Anpassad från (2012) baserat på et al. (2007), (2008), Czernich et al. (2011), Koutroumpis (2009), Qiang et al. (2009), et al. (2010) och (2012) Evidensen gällande de ekonomiska effekterna av bredband på BNP-tillväxt är stor och robust. Studierna visar att 10 procentenheters ökad bredbands- penetration i genomsnitt ökar BNP-tillväxten . På motsvarande sätt är ytterligare 1 000 bredbandsanvändare associerat med 80 nya arbetstill- fällen (, 2011). FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA Figur 2-5 BNP-effekt av ökning i bredbands- penetration enligt ett urval av studier BNP (ökning i procent) Not: CE – Concept Economics. MICUS – , #n – Resultat från specifik studie. Källor: (2011), baserat på (2009); (2009); Con- cept Economics (2009); et al. (2007); Fornefeld et al. (2008); (2009); (n.d. ); (2009) Enligt WWG (2015) är Czernich et al. (2011) den mest robusta studien av bredbandetseffekterpåBNP-tillväxtochdenvisarattenökningavbredbands- penetrationen medför (bidrar till) en årlig BNP per ca- pita-ökning med 0,9–1,. ForskningenharocksåstuderattvåunderliggandeaspektervadgällerBNP- tillväxt: (1) Ökar de ekonomiska effekterna med penetrationsgrad och finns någonmättnadspunktvareftermarginaleffektenminskar? (2)Hurkanmanför- klaratidsfördröjningariatteffekternauppstår(,2012)?Vadgäller(1)har viss forskning visat att marginalnyttan följer en inverterad U-kurva eftersom det krävs en viss IKT-mognad för att samhället ska dra nytta av investering- arna, men också att denna effekt avtar vid mycket höga penetrationsnivåer. Vad gäller (2) har forskningen visat, inte särskilt förvånande, att bredband fordrar förändring och anpassning av aktiviteter, processer och organisation samt utbildning och övning innan nytta kan genereras (se också Whalley & Sadowski, 2015). Tillsammans med vissa kulturella faktorer (som t.ex. entre- prenörsanda och riskvillighet) benämns detta av ekonomer som ”ackumule- ring av immateriella tillgångar” (intangible capital). Bredbandsutbyggnad är alltså en möjliggörare för ekonomisk tillväxt som kan ske med fördröjning. Det är också värt att notera att tidsfördröjningarna varken är permanenta eller likformiga. När nödvändiga anpassningar gjorts kan effekterna av bredband bli mer omedelbara. Detta är i linje med exempelvis van Ark et al. (2002) som menarattinstitutionellafaktorer somarbetsmarknadsregleringarpåverkarnet- tobidragetfrånIKT.Föratttillgodogörasigdepositivaeffekternaavbredband behövs således investeringar i träning/utbildning, speciellt för små och medel- stora företag (SMEs) – konsultinsatser (, 2012). BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR Ett flertal studier har påvisat ett samband mellan bredband och produktivitet, t.ex.Waverman(2009)somfannen0,13%ökningavproduktivitetenförvarje procentenhets ökad bredbandspenetration hos med medelhög eller hög bredbandspenetration, men inte för de länder som hade låg penetra- tion (, 2012). Fem av studierna i WWG (2015) undersöker produktivitet- seffekter. Av dessa visar en studie på genomgående positiva effekter på pro- duktiviteten medan två påvisar blandade effekter (, 2015). Akerman et al. (2015) visar på produktivitetsökningar som ett resultat av bredbandstillgång, men också att bredband minskar marginalproduktivite- ten hos lågutbildad personal med mindre krävande arbetsuppgifter, och ökar marginalproduktiviteten för högutbildad personal med kvalificerade arbets- uppgifter. Akerman et al. (2015) visar också att personal med kvalificerade arbetsuppgifter snabbare anammar bredband när det blir tillgängligt (WWG, 2015 och , 2015). Detta är i linje med et al. (2013) som även påpekar att strukturella eller strategiska förändringar hos fö- retagen är nödvändiga för att erhålla produktivitetsökningar. (2015), däremot, finner inga signifikanta effekter av bredbandsadoption på produktiviteten hos irländska tillverkningsföretag (WWG, 2015 och , 2015). Vad gäller sysselsättningseffekter skiljer den ekonomiska forskningen mellan (kortsiktiga) kontra-cykliska sysselsättningskonsekvenser och överspillnings- effekter (spillover effects) (, 2012). De förstnämnda uppstår på tre sätt: (1) direkt genom de arbetstillfällen som skapas för själva utbyggnaden (kon- struktörer, tekniker, tillverkning av bredbandsutrustning), (2) indirekt hos un- derleverantörerna och (3) som en följd av den konsumtion som uppstår som en följd av de inkomster som sysselsättningsökning av (1) och (2) genererar. Enligt (2012) genomfördes många av de studier som estimerat denna påverkan (et al., 2009; et al., 2003; et al., 2008 och Liebenau et al., 2009) under lågkonjunkturen och tar alla sin utgångspunkt i input–output-matriser (Tabell 2-5). FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA Tabell 2-5 Sammanställning av studier om bredbandspåverkan på ar- betstillfällen Totalt antal jobb: som skulle öka hus- 1,2 miljoner (inklu- sive 546 000 för stering på 63,6 miljar- 665 000 indirekt) av en 10 miljarder (inklusive 64 000 direkt och 116 000 114 000 jobb över av att driftsätta ett 83 000 direkt och 31 000 indirekt) en investering på 13 av att investera 7,5 (76 500 direkt och miljarder USD för att 134 500 indirekt och uppnå målet för Digi- Källa: (2012), baserat på et al. (2003), et al. (2009), et al. (2008) och Liebenau et al. Not: et al. (2003) och et al. (2009) gör ingen skillnad mellan indirekta och inducerade effekter, därför kan inte typ-I-multiplikatorer beräknas. (2008) beräknade inte typ-II-multiplikator. Typ-I-multiplikator inkluderar direkta och indirekta ef- fekter, medan typ-II-multiplikator inkluderar också inducerade effekter. WWG (2015) identifierar åtta robusta studier som undersöker arbetsmark- nadseffekterna av bredbandstillgång.13 Tre av dessa studier undersöker syssel- sättningsgrad med olika resultat (en positiv, en neutral och en med blandade effekter). Sex studier undersöker bredbandstillgångens effekter på sysselsätt- ning: tre av dem med positiva resultat, två av dem utan effekter samt en studie som observerar blandade effekter. Effekterna på arbetslöshet och arbetskrafts- deltagande är goda enligt de två studier som undersöker dessa områden. 13 De följande styckena baseras på PTS (, 2015) sammanfattning av WWG (2015). BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR Kolko (2012) finner positiva sysselsättningseffekter på lokal nivå: en ök- ning av den lokala sysselsättningen . De et al. (2014), där- emot, finner inget kausalt samband mellan bredband och sysselsättning per Kandilov & Renkow (2010) finner att bredband har positiva ef- fekter på sysselsättningen i tätorter, men obefintliga eller negativa på lands- Whitacre et al. (2014a) finner inte heller någon effekt av bredbands- tillgång på sysselsättning i glesbygdsområden i . Whitacre et al. (2014b) positiva effekter på sysselsättningen i glesbygdsområ- denmedhögbredbandsanvändning.Fabritz(2013)visarpåattsysselsättnings- effekterna varierar mellan olika branscher – med positiva effekter för tjänste- sektorn men utan effekter i tillverkningssektorn. Det är dock viktigt att notera att positiva sysselsättningseffekter av bred- band inte nödvändigtvis betyder att sysselsättningsgraden (sysselsatta som an- del av den arbetsföra befolkningen) ökar eftersom befolkningen kan Kolko (2012) finner exempelvis inga effekter av bredband på sysselsätt- ningsgraden trots positiva effekter på sysselsättningen. Whitacre et al. (2014b) att bredband ger minskad arbetslöshet i områden med hög bredbandsanvändning medan Fabritz (2013) finner små positiva effekter på sysselsättningsgraden lokalt och att effekterna på sysselsättningsgraden är större i landsbygdsområden än i tätorter. Czernich (2014) däremot kan inte påvisa något kausalt samband mellan tillgång till bredband och arbetslöshet, även om det finns en (negativ) korrelation mellan dessa variabler. 2.5.5 Innovation/nätverkseffekter (och deras påverkan på sysselsättning) Det är väl dokumenterat att innovation driver industriell tillväxt och välstånd. På mikronivå medför innovation högre kvalitet hos varor och tjänster och till lägre produktionskostnader. Detta leder till ökad efterfrågan och till produkti- vitetsförbättringar som på makronivå yttrar sig som ökad internationell kon- kurrenskraft, ekonomisk tillväxt och högre inkomster per capita. Det är också relativt väl påvisat att IKT i allmänhet stimulerar innovation genom effektivitetsvinster (minskade transaktionskostnader, förbättrade af- färsprocesser, förbättrad koordination i värdenätverk och mellan regioner, ökaddiversifiering),vilketisinturskaparmöjligheterförinnovation.Närmare kontakt mellan företag, leverantörer, kunder, samarbetspartners och konkur- renter, samt mellan företag och forskningsinstitutioner och myndigheter, dri- ver också på innovationstakten (Brynjolfsson & Hitt, 2000; Köllinger, 2005 och Spiezia, 2011). Litteraturenharstuderatnätverkseffekterna(ellerinnovationseffekterna)av bredbandsanvändning. Flera typer av sådana har identifierats enligt (2012), exempelvis: • nya innovativa applikationer och tjänster (såsom telemedicin, sökmotorer, e-handel, onlineutbildning och sociala nätverk) (et al., 2009) FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA •nya former av handels- och finansiell ”intermediering” (et al., 2009) •massiv kundanpassning av varor (et al., 2009) •minskade lager och buffertar, optimering av distributionskedjor (et al., 2009) •ökade företagsintäkter (Gillet et al., 2006 och et al., 2002) •tillväxt av tjänstesektorn (et al., 2007) Korskörningar mellan statistik av IKT-användning och innovativitet visar också ett samband mellan bredbands- och annan IKT-användning och pro- dukt-, process- och organisatorisk innovation. Andra studier visar på hur bred- band kan stimulera och öka innovativitet i företag i allmänhet (Bertschek et al., 2013) och hos små och medelstora företag (Rampersad & Troshani, 2013). Eftersom sambanden mellan bredband, innovation och ekonomisk tillväxt är komplexa är de svåra att klarlägga kvantitativt fullt ut. Ett område som stu- derats är hur sysselsättning påverkas av bredband via nätverkseffekter/inno- vation. Mycket av litteraturen inom detta område använder sig av data från och är av två slag: (1) regressionsstudier (et al., 2007; Gillet et al., 2006; Shideler et al., 2007 och , 2008) och (2) an- vändande av top-down-multiplikatorer (et al., 2009; Liebenau et al., 2009 och , 2012). Tabell 2-6 Sammanställning av studier om bredbandspåverkan på arbets- tillfällen (genom nätverkseffekter) För varje procentenhets ökning av bredbandspenetrationen i en delstat (förutsatt ej ”full syssel- sättning”). Positiv sysselsättningsskapande effekt, varierar efter bransch. Gillett et al. områden (zip-koder). bidrar till total sysselsättningsökning mellan och beroende på Källa: (2012), baserat på et al. (2007), (2008), Gillet et al. (2006) och Shideler et al. Det bör noteras att det är stora skillnader i resultaten troligen pga. felkällor på det lokala planet. De använda multiplikatorerna varierar exempelvis mellan 1,17 och 4,1. (2012) menar att man behöver många datapunkter, långa tidsserier och data på låg geografisk nivå för att kunna påvisa samband mellan BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR bredband och sysselsättning. Man bör också att notera att sysselsättningstill- (2007)finner finanssektorn, utbildning och sjukvård) men även inom viss tillverkning, me- dan andra sektorer istället visade på en minskning pga. substitutionseffekter (IKT-kapitalersätterarbetskraft)(seocksåThompson&Garbacz,2008).Katz (2010) visar att de sysselsättningsskapande effekterna inom vissa sek- torer (finans, partihandel, sjukvård) är mest positiva i glesbygdspeciellt i stor- Slutligen fann såväl Shideler et al. (2007) som Gillet (2006) att de positiva effekterna avtar när bredbandspenetrationen ökar, vilket tyder på att det kan finnas en viss mättnadseffekt. Det verkar alltså som om bredband skapar sysselsättning genom innovation och produktivitetsvinster där de senare också kan leda till minskad Dessa effekter kan skilja sig åt mellan olika industrier och mel- lan olika geografiska områden och de positiva effekterna kan avta som en funktion av penetration (, 2012). Konsumentöverskott definieras som skillnaden mellan vad konsumenterna maximalt är villiga att betala (exempelvis för bredband) och vad de faktiskt betalar. Konsumentöverskottet kan öka genom två mekanismer: antingen (1) förflyttar sig efterfrågekurvan ”utåt” eller så (2) sjunker priset. Den först- nämnda mekanismen kan i sin tur följa av ökad penetration (ökat utbud av och ökad tillgång till billiga applikationer och tjänster) och det senare kan följa av produktivitetsförbättringar och ökad konkurrens. Konsumentöverskottet för bredband kan beräknas genom att uppskatta t.ex. vad bredbandskunder är vil- liga att betala, vilket i sin tur beror av upplevda nyttor som exempelvis ökad tillgång på information, minskade transport- eller transaktionskostnader samt hälso- och miljöeffekter (, 2012). Studier som försökt uppskatta konsumentöverskottet visar ibland på mycket stora belopp. Greenstein & McDevitt (2009) estimerade konsument- överskottet från bredbandsanvändning i , , baserat på data från perioden –2006 till 7,5 miljarder USD (, 2012). En tidig studie (, 2001), bedömde att om alla skulle ha tillgång till bred- band i , så skulle det motsvara ett ökat konsumentöverskott om 284–426 miljarder USD . En annan studie (Dutz et al., 2009) uppskattade konsu- mentöverskottet i 2009 till 32 miljarder USD () 2009 jämfört med 20 miljarder , och att detta ökar med högre datahastigheter (ytterli- gare 6 miljarder USD). Detta stöds av studier som visar att kunderna värderar bredband allt mer. Rosston et al. (2011) visar exempelvis ett genomsnittshus- håll i skulle varit villiga att betala /månad 2010, jämfört med /månad 2003. (Greenstein & McDevitt, 2012) visar också på ett ökat konsumentöverskott, som en följd av förbättringar av bredbandskvali- teten kombinerat med prissänkningar. Exempelvis skulle ett (kvalitetsjusterat) FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA konsumentöverskott i ha ökat från 14 miljarder till 45 miljarder USD till 2010. Vi kan alltså notera mycket stor spridning i upp- skattningen av dessa överskott. Exempelvis uppskattade Greenstein & McDevitt (2012) överskottet i till 95 miljarder USD jämfört med 32 miljarder USD (Dutz et al., 2009).14 2.5.7 Påverkan på företagens effektivitet Mikroekonomiskanalys(idettafallpåföretagsnivå)harstuderathurbredband leder till produktivitetsförbättringar, företagstillväxt, export, produktinnova- tion och skapande av nya affärer och företag, vilket i sin tur påverkar syssel- sättning. Fornefeld et al. (2008) identifierar tre principiella mekanismer för detta: (1) effektivare processer, vilket leder till högre produktivitet vilket allt annat lika har en negativ effekt på sysselsättning, (2) innovation – nya appli- kationerochtjänsterharenpositiveffektpåsysselsättningoch(3)möjligheten att tillhandahålla tjänster på distans kan leda till outsourcing, vars effekter är blandade beroende på ur vems perspektiv man betraktar dem (, 2012). Figur 2-6 Modell av bredbandets nätverkseffekters påverkan på syssel- sättning