rfr · H40WRFR1 · 2016-10-28 00:00:00 — Källa: Anpassad från Fornefeld et al. (2008) och (2012) 2.5.8 , etableringar och arbetsställen Forskningen tyder på att bredband har en positiv effekt på företagande. Exem- pelvis visar två av de utvalda studierna i WWG (2015) ett positivt samband mellan tillgång till bredband i en region och antal arbetsställen samt möjlig- heten för företag att etablera sig och verka i en region (, 2015). (2012) visar på en 1,6-procentig ökning av antalet ny- startadeföretagvidentioprocentigökningavtillgångentillbredbandpålands- bygd som ligger i anslutning till områden och i landsbygd som 14 Detta stycke är baserat på SQW (2013a) och (2012). BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR inte angränsar till tätorter men ingen ökning i mycket glest befolkad lands- Whitacre et al., (2014b) visar också på positiva effekter på antalet ar- betsställen (WWG, 2015 och , 2015). Bredband kan ha en positiv effekt på inkomster och lönenivåer, men dessa effekterärintealltidpositivaochkanvarieramellanolikatyperavarbetskraft, där högkvalificerad personal tenderar att gynnas i förhållande till lågkvalifice- rad personal. Orsakssambanden är ganska komplexa och påverkas av utbud och efterfrågan av arbetskraft, vilket i sin tur beror bland annat på produktivi- tetseffekter (WWG, 2015 och , 2015). Tvåavstudierna(Whitacreetal.,2014aoch2014b)iWWG(2015)påvisar positiva samband mellan bredbandsanvändning och hushållens medianin- komster,därtillväxtenavhushållensmedianinkomstärhögreitätortsnäraom- råden där bredbandsanvändningen är hög jämfört med andra områden (WWG, 2015 och , 2015). Det finns studier som visar på att tillgång till bredband (och även högre bred- bandshastigheter) ökar priserna på bostadsmarknaden, exempelvis Ahlfeldt et al. (2014) och Molnar et al. (2013). Canzian et al. (2015) visar att för områden i som fått bredband till följd av offentliga stöd ökade omsättningen signifikant för små företag med högut- bildad arbetskraft (men däremot inte för företag med lågutbildad arbetskraft) (WWG, 2015 och , 2015). •En genomgång av forskningsläget gällande ekonomiska effekter av bred- band visar på ett antal mer eller mindre robusta indikationer, varav några är mätbara. •Först och främst torde vi kunna dra slutsatsen att bredbandsutbyggnad i huvudsak påverkar ekonomin positivt. •Många ekonomiska effekter uppträder dock med en tidsförskjutning, där man ibland talar om direkta, indirekta och inducerade effekter, där de di- rekta effekterna uppkommer först och är enklast att påvisa. De är dock mindreviktiga ändeindirektaeffekternavilkauppkommernärbredbands- infrastrukturen börjat användas och förändra de sätt på vilka aktiviteter ut- FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA förs – främst genom produktivitetsvinster. De inducerade effekterna (in- novation mm.) utvecklas ännu långsammare och är ännu svårare att kvan- tifiera (jämför direkta, indirekta och systemiska miljöeffekter). •Bredband fordrar oftast förändring och anpassning av aktiviteter, proces- ser, organisationer och värdenätverk samt också träning och utbildning av individer innan nytta genereras. •Påverkan på BNP. •Bredband påverkar BNP-tillväxt positivt genom tre mekanismer. •Somandrainfrastrukturprojektskaparinvesteringaribredbandsutbyggnad arbetstillfällen direkt och via multiplikatorer också indirekt i andra delar av ekonomin (vilket leder till ökning av BNP). Detta samband är väl påvi- sat, genom input–output-studier. Denna påverkan är dock tillfällig och fordrarattdetfinnsresursertillgängligaisamhället.Effekternaärintenöd- vändigtvis större än motsvarande effekter av andra satsningar (exempelvis andra infrastrukturprojekt). •Bredband förbättrar företagens produktivitet, och det finns evidens för detta från såväl mikroekonomiska som makroekonomiska studier. •Hushållens användning av bredband leder till att deras reala inkomster ökar. •Sammantaget leder dessa effekter till att BNP ökar enligt ett säkerställt samband.Entioprocentigökningavbredbandspenetrationmedfördåcirka 1%ökadBNP-tillväxt.Marginaleffektenföljerdåeventuellteninverterad U-kurva, eftersom det krävs en viss IKT-mognad för att en ekonomi skall kunnadranyttaavbredbandstillgången,samtidigtsomdessaeffekteravtar vid mycket höga penetrationsnivåer. •Effekternavarierardels medpenetration,delsövertid(med en tidsfördröj- ning)eftersomförändringariföretagensorganisationochprocesserärnöd- vändiga. •Produktivitetsförbättringarna verkar vara tydligast i branscher med högut- bildad arbetskraft. •Effekterna på sysselsättning är blandade eftersom det finns motverkande orsakssamband(iallmänhetlederproduktivitetsvinstertillminskadsyssel- sättningochinnovationtillökaddito).Bredbandsutbyggnadgerdocktem- porära positiva effekter på sysselsättning (se ovan). Flera studier, men inte alla, visar på en positiv effekt av bredbandsanvändning på sysselsättning. Sysselsättningseffekterna är mer positiva i tjänstesektorer och för kompe- tent (högutbildad) arbetskraft. Vissa studier tyder på att effekterna är tyd- ligast i storstadsområdenas periferi. •Företagens användning av bredband stimulerar innovation i form av nya applikationer och tjänster, nya former av handel och mellanhänder, genom optimering av distributionskedjor, ökad kundanpassning, nya affärsmo- deller samt mer generellt ökande intäkter och tillväxt av tjänstesektorn. •Bredband genererar ett positivt konsumentöverskott. BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR • Bredband påverkar sysselsättning i huvudsak positivt, dels genom direkta effekter (i huvudsak IKT-sektorn), dels genom indirekta effekter (främst i sektorermedhögatransaktionskostnadersomfinans,utbildningochvård). • Bredband genererar ett positivt konsumentöverskott, vilket inte syns i • Bredband har en positiv effekt på (ny)företagande (antalet arbetsställen tenderarattökairegionermedbättrebredbandstillgång),mersåiglesbygd i anslutning till tätorter än i mycket glest befolkad landsbygd. • Bredband har en positiv effekt på hushållens medianinkomster. varierar beroende på utbildningsnivå och demografi. • Bredband har en positiv effekt på bostadspriser. • Bredband har en positiv effekt på företags omsättning (om de har högut- bildad arbetskraft). 2.6 Konsekvenser av it-infrastrukturens kvalitet: bredbandshastighet, tillförlitlighet och mobil taltelefonitäckning Kvaliteten på en kommunikationsförbindelse kan mätas i ett antal dimen- sioner, exempelvis täckning, tillförlitlighet, datahastighet och fördröjning. Olika marknadssegment och applikationer ställer olika krav på dessa. Mobila applikationer (ofta kombinerade med positioneringstjänster, exempelvis rutt- planering) ställer ofta krav på yttäckning. Samhällskritiska applikationer stäl- ler ofta krav på hög tillförlitlighet. Interaktiva applikationer (som telefoni, vi- deokonferenser och interaktiva spel) tillåter inte alltför lång eller ojämn för- dröjning. Den vanligaste och viktigaste kvalitetsparametern är i de flesta fall datahastighet (ibland kallat bandbredd). Vi börjar denna genomgång med att diskutera behovet av högre bredbandshastigheter samt en genomgång av forskningsläget kring effekter av högre bredbandshastigheter (avsnitt 2.6.1), därefter tillförlitlighet (avsnitt 2.6.2) och täckning (avsnitt 2.6.3). 2.6.1 The need for speed – behov och effekter av högre bredbandshastighet 2.6.1.1 Behov av högre hastighet Behovet av högre bredbandshastighet drivs delvis av att mängden datatrafik på Internet ökar mycket snabbt, nästan exponentiellt, inte minst i de mobila näten (se ex. Figur 2-7 nedan). En stor del av ökningen kommer från rörliga bilder som strömmas eller laddas ned i näten. FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA Figur 2-7 Total global trafik i de mobila näten (exabytes ) 2015–2020 Källa: (2016) På europeisk nivå talar man ibland om (vanligt) bredband (144 kbps–), snabbt bredband (30–) och ultrasnabbt bredband (>100 Mbps).Teknikutvecklingengårsnabbt,vilketinnebärattallthögrehastigheter möjliggörs. går utvecklingen mot att användarna också efterfrågar allt högre datahastigheter. Utvecklingstrender som driver på kraven på band- bredd inkluderar följande (, 2015): •Antal mobilabonnemang och framförallt användningen av smartmobiler ökar mycket snabbt vilket leder till en nästan exponentiell ökning trafik- mängd i de mobila näten. •Allt fler produkter och tjänster tillhandahålls över Internet. •Konsumtionen av strömmande video, IPTV och P2P-video ökar allt mer, vilket också ställer allt större krav på snabbare bredbandsförbindelser. •Nya avancerade applikationer somexempelvis telemedicin ökar kraven på bandbredd. •Framväxten av sakernas Internet (Internet of things) och molnbaserade tjänster (cloud computing). •AnvändarnaförväntarsigiallthögreutsträckningensnabbInternetförbin- delse och är inte beredda att vänta mer än 2–på atten webbsida skall ladda ned; de förväntar sig video med hög kvalitet och snabb filöver- föring och använder ofta flera applikationer . Några exempel på olika applikationer och deras krav på datahastigheter och andra kvalitetsaspekter visas i figuren och tabellerna nedan. BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR Tabell 2-7 Nästa generations applikationer som bredband möjliggör streaming (HDTV) Ultra high definition video streaming (UHDTV) Video on demand (VoD) Smarta hem, byggnader och Virtuella klassrum/presenta- tion (CAD) Digitala arkiv och digital dis- Remote network services/ Virtuell sport (sport på di- Emergency dispatch and co- Webcasting (t.ex. riksdagsde- Källa: Ezell et al. FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA Tabell 2-8 Behov av datahastigheter för olika bredbandsapplikationer Medelupplösta videokonferenser (640x480P) 384–1 200 384–1 200 kbps Strömmande video (720P) Standardupplöst television, SDTV (720x480 interlaced) Grundläggande HD-videokonferenser (1280x720-upp- 1,2– 1,2– Telenärvaro: högupplösta HD-videokonferenser , HDTV (1440x1080 interlaced) Telenärvaro: mycket hög upplösning HD- videokonferenser (5760x1080) Källa: Ezell et al. Figur 2-8 Krav på datahastigheter och kvalitet för onlineapplikationer Källa: Anpassad från Heng & Laskawi (2014) Ur figuren kan utläsas att framförallt medicinska applikationer kan komma att ställa stora krav på såväl datahastigheter som kvalitet, vilket illustreras mer i detalj i tabellen nedan. BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR Tabell 2-9 Krav på datahastigheter för olika telemedicinska applikationer Källa: Baserat på Enck & (2009) Det är svårt att bedöma vilket behov av datahastighet och kvalitet hos bred- bandsförbindelsersomfinnsidagslägetochframtiden.Deflestaapplikationer, även strömmad video, behöver i allmänhet inte mer än 10 Mbps15, oftast mindre än så. För familjer med tre samtidiga användare av sådana tjänster bör därför räcka mer än väl. Dock tar en sådan bedömning inte hänsyn till de högre krav som vissa avancerade applikationer ställer, inte heller det faktumatt framtida applikationer sannolikt kommer att kräva större bandbred- der. Förutom strömmad video och interaktiva spel i underhållningssyfte, ford- rar andra videorelaterade tjänster (videosamtal, undervisningsapplikationer) samt ett antal kritiska industriella och säkerhets- och hälsorelaterade applika- tioner höga datahastigheter. Ett flertal studier, rapporter och inlagor driver tesen att man på nationell nivå bör stödja en utbyggnad av mycket snabbt bredband till stora delar av befolkningen (exempelvis Ezell et al., 2009). Andra (exempelvis Ingenious, 2010) menar att man, ur ett samhällsekonomiskt perspektiv, bör prioritera att bygga ut grundläggande bredband till alla, därefter snabbt bredband, och att utbyggnadavsupersnabbtbredbandiexempelvisglesbygdärsvårareatträkna 15 Se exempelvis (2013). FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA hem samhällsekonomiskt (till följd av kombinationen mindre efterfrågan och högre kostnader). 2.6.1.2 Forskningsläget kring nyttan av högre bredbandshastighet I förhållande till den relativt omfattande litteraturen om effekter av bredband i allmänhet är effekterna av högre bredbandshastigheter mindre beforskade. Det finns ett antal studier som sökt utreda effekter av höghastighetsbredband (dock inte i förhållande till bredband med lägre hastigheter). Forzati & Matts- son (2011 och 2012) visade i en studie av fibertillgång på kommunnivå i Sve- rige 2007–2010 en signifikant påverkan på sysselsättning () och på befolkningstillväxt (något högre). Med fallstudier visar de också hur exempel- vis minskat sina kommunikationskostnader med 45 miljoner tack vare fibernät. Vidare visade de att och minskade sina kommunikationskostnader och att antalet företag ökade i avfolkningsbygder efter installation av fiber. (2010) beräknar de ekonomiska effekterna av om skulle uppnå sina bredbandsmål 2020. Den totala kostnaden för detta skulle vara och leda till nästan en miljon arbetstillfällen (968 000) och extra i BNP-tillväxt. Plum (2008) genomförde för den brittiska en cost–benefit-konsekvensanalys av 80-procentig fibertillgång i och fann betydande positiva effek- ter. SQW (2013b) gjorde en omfattande analys av en rad ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser av högre bredbandshastigheter i Storbritan- nien(jämförtmeddehastighetersomvartillgängliga2008).Detärdockoklart hurmyckethögrehastighetersomstudienbaseradesinaresultatpå.Effekterna prognostiserades . Bland resultaten kan noteras att högre bredbandshastigheterbedömdesökaGVA(Gross Value Added –totalmerom- sättning i ekonomin dvs. i princip BNP) med 17 miljarder GBP (varav cirka 6,3 miljarder GBP som en följd av publikt finansierade insatser), vilket mot- svarar0,07procentenhetersökningperår.Störredelenavdennapåverkanför- med produktivitetsförbättringar hos företagen. Vidare bedömdes netto- effekten på antalet arbetstillfällen vara 56 000. (2014) visade i en studie av konsekvenserna av högre bredbandshas- tigheter på företag i staten , att högre bredbandshastigheter hade en sig- nifikant påverkan på etablering av jordbruksrörelser och andra glesbygdsföre- tag, men däremot inte på hälsovård och myndigheter. Dini et al. (2012) ge- nomför en tänkvärd cost–benefit-analys av de samhällsekonomiska konse- kvenserna av ultrasnabbt bredband, men söker inte kvantifiera de ekonomiska konsekvenserna. Economics (, 2010b) analyserade olika scenarier för genomsnittliga datahastigheter i . De bedömde bland annat att en ökning av bredbandshastigheten från till skulle leda till en ökning av BNP på och från till BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR men att det skulle ta för sådana effekter att realiseras. dömde dessutom konsekvenserna av två scenarier, där de genomsnittliga has- tigheterna ökade från dåvarande i till respektive och92Mbps,vilketresulteradeiBNP-ökningarpårespektive4,9 %och7, vilket motsvarar 114 respektive . (2011) argumenterar dock för att de samhällsekonomiska effekterna av ultrasnabbt bredband i form FTTH är överdrivna. tarna extrapolerar mycket av litteraturen effekterna av grundläggande bred- band (som i sig är fragmentariskt påvisade) till snabbare bredband på ett fel- aktigt sätt, och blandar ihop korrelation med orsakssamband. viktigt att kontrollera regressionerna för variabler som normalt är associerade med ekonomisk tillväxt, t.ex. investeringar och arbetskraftens utbildningsni- Sammantaget hävdar de att mer forskning behövs för att påvisa nytta, och de varnar för alltför stora statliga subventioner av fiberbredbandsutbygg- Det finns nästan inga studier somstuderar den inkrementella konsekvensen av högre bredbandshastigheter baserat på observerade data. gör undantagen ett par studier genomförda av i samarbete med Er- icsson och ADL (Rohman & , 2012 och 2013 samt et al., Rohman & (2012) och et al. (2013a)använde data för och fann attför ett genomsnittligt OECD-land skulle en dubble- Det bör dock observeras att detta var en hypotetisk och simulerad Rohman & (2013) och et al. (2013a) visade i en studie av och (, , ) på signifikanta ökningar av hushållens månadsinkomster som ett resultat av högre bredbandshastigheter, speciellt i och speciellt vad gäller ökningar på lägre nivåer (0,5–och 4–). På högre nivåer fann studien inga signifikanta Dessa resultat stöder hypotesen om att effekterna av bredband följer något slags S-liknande mönster där (beroende på vilken teknikmognad landet eller regionen har) de positiva effekterna ökar snabbare efter en viss nivå på bred- Eventuellt finns det ett tröskelvärde, som är högre för än BIC-länder eller mer generellt för mer utvecklade och tek- nikmogna regioner än andra. FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA Figur 2-9 Effekter av högre bredbandshastigheter på hushållens månads- inkomster Källa: Anpassad från et al. Vikanförväntaossattkurvanförflyttarsiguppåtåthögerallteftersomenregi- on bättre kan tillgodogöra sig de positiva effekterna av bredbandshastigheter (pilen i figuren). 2.6.2 Om robusthet och tillförlitlighet Som redovisats i andra delar av rapporten, ställs krav på att it-infrastrukturen ska vara uthållig, tillgänglig och driftsäker, vilket blir allt viktigare då beroen- det av mobiltelefoni och Internet ökar. PTS menar att det är särskilt angeläget att näten är säkra och robusta inte minst i glesbygden där infrastrukturen ofta är begränsad. Den digitala agendan menar att samhällets arbete för driftsäker- het är nödvändigt för att vidmakthålla stabilitet och säkerhet i Internet- och telenäten som i allt högre omfattning utgör en mycket viktig samhällsinfra- struktur. PTS (2015) gör en risk- och sårbarhetsanalys för elektronisk kommunika- tion, med fokus på allvarliga negativa konsekvenser för samhället, dvs. mer allvarlig påverkan på befolkningens liv och hälsa, samhällets funktionalitet och grundläggande värden eller upphov till betydande skador påegendomoch miljö.Studienbedömersannolikhetenförattsådanakonsekvenserskalluppstå och graden av allvarlighet hos dessa. Större incidenter inom området elektroniska kommunikationer rapporteras till PTS. Enligt PTS (2015) inträffar mellan 25 och 50 händelser med betydande störningar och avbrott i elektronisk kommunikation som följd. Av dessa har endast en mindre del nationell påverkan, och påverkan på interna- tionell kommunikation är ovanlig. Antalet kända nätsäkerhetshändelser som påverkar konfidentialitet och riktighet är lägre. BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR Enligt Bredbandsforums arbetsgrupp för robusthetsfrågor (, 2013) fanns 2013 flera brister i arbetet med robusthet och driftsäkerhet inom fiber- Det saknades en gemensam syn på, förståelse och kompetens gäl- lande robusthet som fenomen och begrepp. Det rådde även brist på tydliga krav för driftsäkerhet och robusthet och det ställdes inga särskilda krav på Arbetsgruppen initierade därför ett antal åtgärder kring standardisering, begreppsutredning, framtagande av Robusthetsguiden Begreppet robusthet är inte allmänt vedertaget i branschen och det finns konsekvenserna av tillförlitlighet/robusthet, borde ett bredare synsätt applice- ras än vad exempelvis PTS gjort. Lehr et al. (2011), Bujlow et al. (2012) och Baltrunas et al. (2014) föreslår ramverk och metoder för att analysera och mäta (2011)konstaterarattdetfinnsmånga sätt att se på begreppet tillförlitlighet (reliability) och att det inkluderar aspekter som att användaren skall kunna ”lita på något”, konsekvens och för- utsebarhet samt att nät/tjänster skall fungera utan avbrott. Graden av tillförlitlighet påverkas i sin tur av många faktorer såsom nätverks- arkitektur (redundans, reservströmetc.) och operatörernas rutiner. lever användarna att näten inte är tillförlitliga, fast den bristande tillförlitlig- heten kan ha sin orsak i andra faktorer som deras utrustning, mjukvara, appli- kationer och inställningar (Lehr et al., 2011). Lehr et al. (2011) menar också att tillförlitlighet har ett antal viktiga eko- eller betydande kostnader för användaren. Upplevda avbrottsrisker kan leda tillattkundernaförhandlartillsigbättretillförlitlighet(genomSLAs–Service Level Agreements).Detärocksåviktigtattföljauppochmätatillförlitligheten, annars riskerar man att dysfunktionella marknader utvecklas. tioner (exempelvis samhällskritiska sådana) ställer mycket högre krav på till- Avsaknad av adekvata marknadsmekanismer för att ta betalt för högre tillförlitlighet kan leda till olika typer av marknadsmisslyckanden och opportunistiska beteenden hos marknadens aktörer. också att man ofta överskattar riskerna för mycket allvarliga avbrott (katastro- fer),ochisåfalltenderarattöverinvesteraförattskyddasigmotdessa.Mindre tillförlitlighetsproblem, däremot, är lättare att observera och (förutsatt att det finns information tillgänglig) därför är det troligare att marknaden hittar en relativt effektiv jämvikt (Lehr et al., 2011). mycket starkt till, och står delvis i konflikt med, nätneutralitet, eftersomen väl är tillåten enligt nätneutralitetsprincipen i alla situationer och länder. Lehr et al. (2011) går också igenom olika principiella sätt att mäta tillför- litlighet (användarbaserad, dedikerad mätutrustning, operatörernas rapporter) och föreslår att man mäter med tillförlitlighet med avseende på: (1) tillgänglig FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA förbindelse (ja/nej), (2) prestanda (exempelvis hastighet och fördröjning) och (3) Internets kärntjänster och applikationer (e-post, webb, VoIP-video, DNS). Dessa parametrar kan sedan mätas i termer av sannolikheter, frekvenser för vilka otillräcklig tillförlitlighet inträffar. Bujlow et al. (2012) ger en mer teknisk översikt över hur tillförlitlighet (och kvalitet generellt) kan mätas. Baltrunas et al. (2014) gör också detta samt re- dovisar även data från en studie i av operatörernas tillförlitlighet på olika nivåer i näten (med klart mätbara skillnader mellan operatörerna som resultat). Slutligen, i en omfattande studie för (SamKnows, 2013)genomfördesenstudieavbredbandskvalitetochtillförlitligheti30euro- peiska länder, med avseende på parametrarna (1) verklig och annonserad has- tighet i nedlänk och kvoten verklig/annonserad hastighet, (2) hastighet upp- länk, (3) latency (fördröjning), (4) packet loss (tappade paket), (5) DNS reso- lution and failure rate,(6)webbsurfande(hurlångtidensidatarattladdaned) och(7)VoIP-kvalitet(Jitter).IförhållandetillandraländerpresteradeSverige förhållandevis men inte påfallande väl, för de parametrar där svenska resultat fanns tillgängliga. 2.6.3 Effekter av mobil taltelefonitäckning Det föreligger en ganska omfattande litteratur kring de ekonomiska effekterna av mobiltelefoni och av mobil telekommunikation. Denna har påvisat ganska starkapositivasambandmellanframföralltmobilpenetration(andelavbefolk- ningen) och BNP (t.ex. [2011] och Deloitte et al. [2012]).