rfr · H40WRFR2 · 2016-11-15 00:00:00 — att framställa anspråk mot mäklaren och näringsidkares behov av professionell hjälp vid en fastighetsöverlåtelse. Fastighetsmäklarinspektionen (FMI) utövar tillsyn över de fastighetsmäklare som är registrerade. Om en fastighetsmäklare inte uppfyller lagens krav på registrering eller handlar i strid mot lagen ska Fastighetsmäklarinspektionen utfärda en disciplinär påföljd. 1.2.3 Tvistlösning mellan konsumenter och fastighetsmäklare () är den instans som normalt prövar tvister mellan konsumenter och fastighetsmäklare. Nämnden kan pröva krav på skadestånd eller prisavdrag på mäklararvodet. är den nämnd inom mäklarbranschen som kan pröva en tvist om skadestånd eller nedsättning av provision mellan en konsument och en fastighetsmäklare. representerar emellertid inte hela branschen och det pågår diskussioner om att bilda en branschgemensam tvistlösningsnämnd enligt lagen (2015:671) om alternativ tvistlösning i konsumentförhållanden. I en granskning av den gamla fastighetsmäklarlagen som gjorde noterade revisionen att det saknades en kartläggning av konsumenternas upplevda problem. De problem som uppmärksammades i massmedierna i samband med den granskningen inkluderade förekomsten av lockpriser, tvivelaktiga budgivningar och att mäklaren framför allt företräder säljaren och inte bägge parterna i en fastighetsaffär.5 Förekomsten av dessa problem har fått förnyad aktualitet i massmedierna . Prisgapet mellan det begärda priset och slutpriset i framför allt storstadsområdena i har ökat kraftigt och antalet anmälningar till Fastighetsmäklarinspektionen om lockpriser var 2015 högre än under det tidigare . 1.3 Syfte, genomförande och avgränsning uppföljning inriktas på att beskriva och analysera hur olika aktörer ser på fastighetsmäklarlagen utifrån dess syfte, dvs. att både säljare och 5 (2007). köpare ska få ett tillfredsställande skydd och känna trygghet när en affär förmedlas av en fastighetsmäklare. I uppföljningen uppmärksammas också de problem som konsumenterna anser förekommer i samband med köp och försäljning av bostäder, samt omfattningen av dessa problem. Vidare sammanställs de erfarenheter som olika aktörer har gjort sedan antog den nya fastighetsmäklarlagen. Syftena med uppföljningen har varit att närmare belysa vilka konsekvenser/effekter lagen har fått när det gäller i första hand följande områden: •Säljarnas och köparas skydd i samband med fastighetsaffärer som förmedlas av en fastighetsmäklare. •Förekomsten av lockpriser och andra oklarheter vid budgivningen. •Fastighetsmäklarens information till säljaren och köparen om bl.a. deras rättigheter och skyldigheter. •Säljarnas och köparnas insyn i budgivningen och i de övriga uppgifter som fastighetsmäklaren utför. •Fastighetsmäklares förutsättningar att bedriva sin verksamhet, t.ex. mäklarens roll som en opartisk mellanman. •Registrering, tillsyn och disciplinära åtgärder som rör fastighetsmäklare, införandet av en ny påföljd – erinran – och utvecklingen av god fastighetsmäklarsed. Uppföljningen har gjorts på uppdrag av civilutskottet och arbetet har följts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Underlagen till gruppen har tagits fram av utvärderings- och forskningssekretariatet vid i samarbete med utskottskansliet. Uppföljningen har gjorts genom dokumentstudier samt intervjuer med och skriftliga frågor till olika aktörer. Inom ramen för uppföljningen har intervjuer med de centrala aktörerna inom området gjorts, t.ex. med företrädare för Fastighetsmäklarinspektionen, , och organisationer som företräder konsumenter. Enkät till köpare och säljare av småhus samt säljare av bostadsrätter För att fånga upp upplevda konsumentproblem replikeras i stort sett den studie som gjorde i sin granskning av den gamla fastighetsmäklarlagen.6 har gett () i uppdrag att göra en enkätundersökning med syfte att kartlägga säljares och köpares erfarenheter och eventuella problem vid köp och försäljning av småhus och bostadsrätter. Det kan gälla information till säljare och köpare och deras insyn i 6 Den senaste enkäten har utökats med en fråga om vilken typ av pris som användes i annonsen vid försäljningen samt följdfrågor om slutpriset för objektet. Därutöver har en fråga kompletterats med ett svarsalternativ som rörde acceptpris. budgivningen samt förekomsten av lockpriser och andra oklarheter vid bud- Undersökningen inkluderar köpare och säljare av småhus samt säl- jare av bostadsrätter. Liksom i studie ingår således inte köpare av bostadsrätter i enkätstudien eftersom dessa inte finns registrerade i något Enkäten skickades som en kombinerad webb- och postenkätundersökning till 1 000 personer i respektive undersökningsgrupp, dvs. 3 000 personer to- talt.7 Urvalet till undersökningen 2016 motsvarande undersökningen 2006. Enkäten genomfördes april–. käten av 1 052 konsumenter, vilket motsvarar en svarsprocent på 35 procent.8 Urvalet grupperades efter typ av köp/försäljning samt region (region 1 stor- stadsområden, region 2 kommuner med mer än 75 000 invånare och region 3 övriga kommuner). Svarsprocenten ska jämföras med enkät som besvarades av 1 797 konsumenter. Vad som är en acceptabel svarsfrekvens varierar beroende på olika faktorer, t.ex. vilken målgrupp enkäten riktar sig till samt hur många frågor enkäten SCB uppger att en svarsprocent på 35–för enkäter som riktas till privatpersoner är normalt. Det bör poängteras att svarsprocenten för fem till ofta var väsentligt högre för motsvarande typer av enkäter. SCB konstaterar att det har gått mellan undersökningsomgångarna när det gäller privatpersoners erfarenheter av fastighetsmäklare och att jämfö- relser därför bör göras med försiktighet. Se bilaga 2 för en närmare beskriv- ning av enkätens metod. utvärderings- och forskningssekretariat skickade en enkät till landets samtliga konsumentvägledare. Utskicket gjordes till de kom- munala konsumentvägledare som finns registrerade i kon- Syftet med enkätundersökningen var att undersöka erfarenheter av eventuella problem som konsumenter upplever i samband med köp och för- säljning av småhus och bostadsrätter. Frågorna i enkäten var snarlika de frågor som skickades till konsumentvägledare i studie; syftet med detta var att kunna jämföra eventuella förändringar i konsumenternas upplevda problem med den gamla respektive nya fastighetsmäklarlagen. Liksom i granskning gick utskicket ut på personnivå, dvs. till respektive konsumentvägledare. Detta innebär att i vissa kommuner fick flera konsumentvägledare enkäten. Alla kommuner erbjuder inte konsument- vägledning till sina invånare och vissa kommuner samarbetar och ansvarar för flera kommuner än den egna. 7 Se bilaga 1 och exempel på enkätformulär när det gäller köpare av hus. ställdes till säljare av småhus och bostadsrätt. 8 Därutöver ingick objekt som inte ingår i populationen i urvalsramen, s.k. övertäckning. Övertäckningen i denna undersökning uppgick totalt till 159 personer som inte använt sig av mäklare, avlidit, flyttat eller själva inte anser sig tillhöra populationen. Totalt skickades enkäten till 293 adresser och av dessa svarade 129 konsumentvägledare på enkäten, dvs. en svarsprocent på . Knappt 20 konsumentvägledare lämnade som övrig kommentar att de har haft få eller t.o.m. inga frågor som rör fastighetsmäklare. Den faktiska svarsprocenten är i själva verket högre eftersom uppskattningsvis 20 av mottagarna av enkäten hade avslutat eller precis påbörjat sin anställning som konsumentvägledare. Det bör vidare noteras att det var möjligt att ange flera svarsalternativ, vilket innebär att antalet svar överstiger antalet besvarade enkäter. Av de svarande arbetade 30 stycken i storstadskommuner medan majoriteten, 92 stycken, arbetade i övriga landet. Detta ska jämföras med enkät som skickades ut via till sammanlagt 320 adresser. Totalt svarade 144 konsumentvägledare på enkäten, dvs. en svarsprocent på . Av dessa svarade 8 att de inte har haft några frågor som rör fastighetsmäklartjänster. I bilaga 3 redovisas de frågor som skickades till konsumentvägledarna. Uppföljningen omfattar enbart enskildas köp och försäljning av villor, bostadsrätter och fritidshus där en fastighetsmäklare har anlitats. Frågan om näringsidkares skydd vid köp och försäljning av fastigheter ingår inte i uppföljningen. •I kapitel 2 redogörs kortfattat för fastighetsmäklarlagstiftningen. •I kapitel 3 beskrivs centrala aktörer när det gäller tillsynen över fastighetsmäklarbranschen och branschen i sig. •I kapitel 4 redogörs kortfattat för delar av de interna föreskrifter och riktlinjer som gäller vid Fastighetsmäklarinspektionens tillsyn över fastighetsmäklare, samt statistik när det gäller tillsynsärenden mot registrerade fastighetsmäklare. •I kapitel 5 redovisas vilka instanser som konsumenterna kan vända sig till för att få uppkomna tvister prövade. Förutom och beskrivs också , även om den inte tar ställning i ekonomiska tvister mellan konsument och fastighetsmäklare, och den branschgemensamma tvistlösningsnämnd som håller på att utvecklas.9 •I kapitel 6 beskrivs konsumenternas upplevda problem i samband med köp och försäljning av bostadsobjekt. Fokus i redogörelsen är den enkät som skickades till köpare och säljare av småhus samt säljare av bostadsrätter 9 Därutöver kan konsumenter vända sig till de allmänna domstolarna för att lösa uppkomna tvister med fastighetsmäklare. Liksom i (2007) studie saknas uppgifter om antalet mål i allmänna domstolar mellan köpare eller säljare och fastighetsmäklare eftersom det skulle kräva en insamling från samtliga tingsrätter. respektive den enkät som skickades till landets samtliga konsumentvägledare. •I uppföljningen har det framförts synpunkter på lagstiftningsfrågor som olika aktörer upplever som hinder, begränsningar eller på andra sätt problematiska. I kapitel 7 redogörs för vissa av dessa synpunkter på gällande lagstiftning. En fullständig redogörelse av de synpunkter som lämnats redovisas i bilaga 7. •I det avslutande kapitel 8 redogörs för uppföljningens iakttagelser och slutsatser. 2.1 lagstiftning och utredningar antog den första lagen om regler för fastighetsmäklare.10 Lagen trädde i kraft den 1 juli 1984.11 ställdes inga särskilda krav i lagstiftningen på den som ville ägna sig åt fastighetsmäklarverksamhet. blev emellertid den som ville arbeta som fastighetsmäklare tvungen att registrera sig hos , som fick ansvaret för tillsynen över registrerade mäklare.12 antog en ny fastighetsmäklarlag13 och ersattes lag av lag.14 inrättades med uppgiften att ansvara för registreringen av och tillsynen över fastighetsmäklare.15 Kort tid efter att fastighetsmäklarlag hade trätt i kraft beslutade lagutskott att utvärdera effekterna av den nya lagen för att bedöma om syftet med den hade uppnåtts. gav en arbetsgrupp i uppdrag att genomföra utvärderingsprojektet. Arbetsgruppen, som bestod av sammanlagt sju ledamöter från samtliga partier som var representerade i utskottet, inledde sitt arbete . Resultatet av utvärderingen presenterades i betänkandet Utvärdering av fastighetsmäklarlagen, m.m.16 Med anledning av vad som framkom i utvärderingen föreslog lagutskottet ett tillkännagivande till regeringen som innebar bl.a. att den organisatoriska ordning som valts för tillsynsfunktionen borde ses över. Utskottet föreslog vidare ett tillkännagivande om en ändring i fastighetsmäklarlagen med innebörden att den som förmedlar en företagsöverlåtelse där en fastighet ingår i rörelsen ska själv – utan att vara registrerad fastighetsmäklare – kunna hantera förmedlingsuppdraget utan att säljaren tvingas att vända sig även till en fastighetsmäklare. beslutade i enlighet med vad utskottet föreslog. Med anledning av tillkännagivanden tillkallade den dåvarande regeringen en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av tillsyn över fastighetsmäklare.17 Uppdraget redovisades 1999 i ett utredningsbetänkande Fastighetsmäklarlagen – effektivare tillsyn.18 Utredaren påtalade vissa brister i fastighetsmäklarlagen och föreslog att lagen skulle ses över. tillkallade den dåvarande regeringen en särskild utredare med uppdrag att se över fastighetsmäklarlagen. Utgångspunkterna för utredarens uppdrag var att lagstiftningen ska ge konsumenter ett gott skydd anpassat 1983/84:16, bet. 1983/84:LU10. 11Lag (1984:81) om fastighetsmäklare. 12Fastighetsmäklarinspektionen (2015e). 1994/95:14, bet. 1994/95:LU15. 14Fastighetsmäklarlagen (1995:400). 15Fastighetsmäklarinspektionen (2015e). 1997/98:LU15. till nuvarande förhållanden vid affärer som avser det egna boendet och att fas- tighetsmäklare ska ges goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet.19 Fas- tighetsmäklarnämnden väckte i skrivelser frågan om omfattningen av nämn- dens tillsyn och om ett byte av namn på myndigheten.20 Även Mäklarsamfun- det framförde under ärendets beredning i särskilda skrivelser synpunkter på överlämnade en rapport till regeringen om till- synen över fastighetsmäklare och enskildas möjligheter till tvistlösning.22 övergripande slutsats var att syftet med fastighetsmäklarlagen inte hade nåtts fullt ut. Rapporten innehöll rekommendationer om ändringar i Rapporten överlämnades i de delar som av- såg fastighetsmäklarlagen till . utredningen lämnade betänkandet Fastighetsmäklaren och kon- sumenten med förslag till en ny fastighetsmäklarlag.23 Fastighetsmäklarnämn- den undertecknade ett samarbetsavtal med i augusti 2007.24 genomförde Statskontoret på regeringens uppdrag en myndighets- analys av , vilken överlämnades till regeringen i au- gusti 2010.25 I rapporten konstaterades att fastighetsmäklarlagen till vissa de- lar var begränsande för nämndens tillsyn. Dels saknades det krav på mäklare att dokumentera vad som händer i uppdraget, dels avsåg nämndens tillsyn en- bart den enskilda mäklarens handlande. Statskontoret ansåg att tillsynen be- hövde bli mer proaktiv och utgå från riskanalyser. Med anledning av Statskontorets uppdrag gjorde regeringen bedömningen att det inte fanns någon anledning att föra över någon del av Fastighetsmäk- larnämndens verksamhet till en annan huvudman. tid att myndighetens verksamhet borde förstärkas med anledning av den nya fastighetsmäklarlagen (2011:666) och förslog därför en anslagsökning till myndigheten för att kunna bedriva en mer aktiv tillsyn samt att myndighetens namn skulle ersättas med Fastighetsmäklarinspektionen fr.o.m. 2.2 Regeringens proposition om en ny fastighetsmäklarlag föreslog den dåvarande regeringen att en ny fastighetsmäklarlag skulle ersätta lagen från 1995.27 Den nya fastighetsmäklarlagen skulle, liksom fastighetsmäklarlag, gälla för förmedling som riktas till eller ut- 19 Dir. 2005:140. 20 Ju2007/9293/L2 och Ju2010/4858/L2. 21 Ju2010/536/L2 och Ju2010/7579/L2. 22 (2007). 23 SOU 2008:6. 24 Fastighetsmäklarinspektionen (2015e). 25 Statskontoret (2010). 26 Proposition 2011/12:1 utg.omr. 2010/11:15. förs åt både konsumenter och näringsidkare. Förslaget syftade till att ge enskilda trygghet i samband med fastighetsaffärer som förmedlas av fastighetsmäklare. skulle goda förutsättningar skapas för mäklare att bedriva sin verksamhet. Regeringen föreslog tydligare regler om mäklarens roll som opartisk mellanman. En nyhet i förhållande till lag var att mäklaren fick något ökade möjligheter att ägna sig åt annan verksamhet än fastighetsförmedling, dvs. sidoverksamhet, utan att det ska anses rubba förtroendet för mäklaren. Det klargörs att mäklaren inom ramen för god fastighetsmäklarsed särskilt ska beakta uppdragsgivarens ekonomiska intressen. Mäklaren får inte i anslutning till förmedlingsuppdraget köpa en fastighet som mäklaren har eller har haft i uppdrag att förmedla och inte heller förmedla en fastighet till eller från någon närstående, t.ex. ett syskon. Mäklaren ska vara skyldig att föra anteckningar över förmedlingsuppdraget och upprätta en förteckning över de anbud som lämnas på fastigheten. Dokumentationen ska överlämnas till säljaren och köparen. Vidare föreslogs regler som förbättrar informationen till säljare och köpare. Mäklaren blir skyldig att i fler avseenden lämna information skriftligen, t.ex. om en köpares ansvar för att undersöka fastigheten. Den beskrivning av fastigheten som mäklaren ska ge en konsument (objektsbeskrivningen) ska innehålla ytterligare uppgifter, t.ex. om gemensamhetsanläggningar och driftskostnader. Särskilda regler för bostadsrätter föreslogs, bl.a. om vilken information objektsbeskrivningen ska innehålla. Dessutom föreslogs att det i den nya lagen skulle anges inom vilken tid en köpare eller säljare som vill kräva skadestånd av mäklaren ska underrätta henne eller honom. Även den bortre tidsgränsen när fordringar mot mäklaren inte längre får göras gällande skulle tydliggöras genom den nya lagen. Det föreslogs även att påföljderna återkallelse av registrering och varning skulle kompletteras med en ny påföljd, erinran. I propositionen slogs det fast att mäklaren inte bör vara skyldig att ange ett bedömt marknadsvärde på ett förmedlingsobjekt. Regeringen ansåg att eventuella problem med lockpriser i första hand skulle hanteras inom ramen för god fastighetsmäklarsed och god marknadsföringssed. Regeringen gjorde bedömningen att det inte bör införas en möjlighet för mäklare att på förhand kunna få ett bindande besked från om ett särskilt handlande är förenligt med god fastighetsmäklarsed eller inte. Regeringen konstaterade att det kan uppstå problem med att förutse räckvidden av ett sådant förhandsbesked och att vad som är god fastighetsmäklarsed även fortsättningsvis bör utvecklas genom domstolarnas och praxis. Utskottet tillstyrkte i sitt betänkande regeringens lagförslag och avstyrkte en motion.28 beslutade i enlighet med utskottets förslag. I motionen29 ifrågasattes att fastighetsmäklaren i förhållande till både säljare och köpare ska inta en ställning av opartisk mellanman och gjordes gällande att ett tydligare och mer renodlat partsförhållande skulle gynna konsumentintresset samt stärka mäklarnas yrkesetiska anseende. Utskottet konstaterade att regeringens förslag innebar att fastighetsmäklarens verksamhet och ställning som opartisk mellanman hade värnats och utskottet intog samma ståndpunkt som regeringen. Mot den bakgrunden fanns det inte något skäl att närmare överväga frågeställningen om man ska överge den grundläggande tanken i fastighetsmäklarlagen om att mäklaren så långt som möjligt ska vara en opartisk mellanman som förmedlar kontakt mellan parterna. Som en övergripande handlingsnorm gäller att fastighetsmäklaren ska utföra sitt uppdrag omsorgsfullt och i allt iaktta god fastighetsmäklarsed. Nedan redovisas några av de viktigaste förändringarna i och med ikraftträdandet av den nya fastighetsmäklarlagen den 1 juli 2011.30 Särskilt tillvarata uppdragsgivarens ekonomiska intressen Fastighetsmäklaren ska liksom tidigare tillvarata både säljarens och köparens intresse. I 8 § fastighetsmäklarlagen tydliggörs fastighetsmäklarens skyldighet att inom ramen för de krav som god fastighetsmäklarsed ställer särskilt beakta uppdragsgivarens ekonomiska intressen. Detta klargörande innebär således att mäklaren i rent affärsmässiga överväganden står närmaste sin uppdragsgivare. Förbud mot viss förmedling Fastighetsmäklaren får enligt 11 § fastighetsmäklarlagen inte i anslutning till förmedlingsuppdraget köpa en fastighet som mäklaren har eller har haft i uppdrag att förmedla. Förbudet gäller endast i anslutning till det aktuella uppdraget. Om fastigheten överlåtits eller förflutit sedan mäklarens uppdrag upphörde, är mäklaren normalt inte förhindrad enligt bestämmelse att förvärva fastigheten. I 12 § fastighetsmäklarlagen finns ett förbud mot förmedling på uppdrag av närstående. Denna förändring innebär därmed att samma regler gäller vid förmedling till och från närstående. 2010/11:CU12. 2010/11:C3. 30Se bilaga 5 Fastighetsmäklarlagen (2011:666). Enligt 14 § fastighetsmäklarlagen får en fastighetsmäklare inte ägna sig åt förtroenderubbande verksamhet. Genom lagen har mäklaren fått något ökade möjligheter att ägna sig åt annan verksamhet än fastighetsförmedling, dvs. sidoverksamhet, utan att det ska anses rubba förtroendet för mäklaren. Enbart det faktum att mäklaren får ersättning för en annan verksamhet än förmedling av fastigheter får inte rubba förtroendet för mäklaren. Detta gäller med begränsningen att ersättningen är obetydlig och att mäklaren tydligt upplyser säljaren och köparen om sidoverksamheten och dess storlek. Av 16 § fastighetsmäklarlagen framgår det att fastighetsmäklaren i förväg ska upplysa tilltänkta köpare om hur säljaren avser att genomföra försäljningen. Informationen kan t.ex. gälla om en budgivning planeras och hur den kommer att genomföras. I förarbetena till lagen klargörs att säljaren själv bestämmer till vem han eller hon vill sälja och att instruktionerna till mäklaren kan ändras när som helst. I samma paragraf förtydligas också fastighetsmäklarens upplysningsplikt om de uppgifter om fastigheten som kan antas vara av betydelse för en köpare. I 20 § fastighetsmäklarlagen finns ett dokumentationskrav som innebär att fastighetsmäklaren ska föra anteckningar över förmedlingsuppdraget och upprätta en förteckning över de anbud som lämnas och bl.a. ange anbudsgivarens namn, det belopp som bjudits och den tidpunkt anbudet lämnades. Dokumentationen ska överlämnas till säljaren och köparen när uppdraget slutförts. Mäklaren ska dessutom enligt 16 § fastighetsmäklarlagen skriftligen upplysa köparen om dennes ansvar när det gäller undersökningsplikten och dess omfattning. Det betonas vidare att fastighetsmäklaren ska verka för att köparen före köpet gör eller låter göra en sådan undersökning. Vidare har den obligatoriska objektsbeskrivningen utökats (18 § fastighetsmäklarlagen). Objektsbeskrivningen ska innehålla uppgift om bl.a. fastighetens driftskostnader och uppgift om fastigheten har del i en eller flera gemensamhetsanläggningar. Därutöver har det införts en särreglering när det gäller objektsbeskrivningar för bostadsrätter. Från att tidigare ha varit skyldig att tillhandahålla en boendekostnadskalkyl, låt vara att den skyldigheten kunde avtalas bort, räcker det nu enligt lagen att fastighetsmäklaren erbjuder en skriftlig beräkning av boendekostnaderna. En fastighetsmäklare som uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter sina skyldigheter i samband med uppdraget ska ersätta den skada som till följd av detta drabbar köparen eller säljaren (25 § fastighetsmäklarlagen). eller säljare som vill kräva skadestånd ska inom skälig tid underrätta fastig- hetsmäklaren om detta (26 § fastighetsmäklarlagen). De allmänna reglerna om preskription i preskriptionslagen ska tillämpas på fordringar enligt fastighets- mäklarlagen (27 § fastighetsmäklarlagen). Det innebär att preskription även gäller för fordringar enligt fastighetsmäklarlagen Påföljdssystemet när Fastighetsmäklarinspektionen utövar tillsyn över de fas- tighetsmäklare som är registrerade har förutom de tidigare påföljderna återkal- lelse av registreringen och varning kompletterats med en ny påföljd, erinran (29 § fastighetsmäklarlagen). Fastighetsmäklarfrågor bereds inom av civilutskottet. ansvarar för fastighetsmäklarlagen och Fi- nansdepartementet ansvarar för att ta fram regeringens regleringsbrev för Fastighetsmäklarinspektionen. 3.2 Statliga myndigheter och kommuner Fastighetsmäklarinspektionen (FMI) är den statliga myndighet som hanterar frågor om registrering, tillsyn och disciplinära åtgärder som rör fastighetsmäklare. FMI uppger att man svarar på frågor från konsumenter, mäklare, blivande mäklare, konsumentvägledare, journalister och andra intressenter. In- spektionen hanterar ca 800 ansökningsärenden, ca 300 avregistreringsärenden, mellan 400 och 500 tillsynsärenden och ca 1 000 ärenden som rör formella krav. FMI:s bedömningar i tillsynsärenden ligger till grund för utvecklingen av god fastighetsmäklarsed.31 Den som vill bli registrerad som fastighetsmäklare ska ansöka om det skriftligen hos FMI.