rfr · H40WRFR5 · 2016-12-16 00:00:00 — Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Riksdagstryckeriet, , 2016 anordnade en öppen utfrågning i om den aktuella penningpolitiken med riksbankschef och förste vice riksbankschef . I rapporten redovisas programmet, en utskrift av de stenografiska uppteckningar som gjordes vid utfrågningen och de bilder som visades av föredragshållarna under presentationerna. Program för finansutskottets öppna utfrågning om den aktuella Stenografisk utskrift från den öppna utfrågningen.......................................... Bilder från den öppna utfrågningen.............................................................. Program för finansutskottets öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Tid: 10–12 , förste vice riksbankschef , förste vice riksbankschef Frågor från utskottets ledamöter Stenografisk utskrift från den öppna utfrågningen Ordföranden: Jag hälsar riksbankschef och förste vice riksbankschef välkomna till denna utfrågning. Efter era presentationer får finansutskottets ledamöter möjlighet att ställa frågor, och ni får möjlighet att svara. , riksbankschef: för att jag tillsammans med får möjlighet att vara här och tala om penningpolitiken. Jag ska beskriva vår bild av den ekonomiska utvecklingen och vart konjunkturen är på väg som vi ser det . Jag ska tala om inflationsutsikterna och naturligtvis penningpolitiken och avsluta med några viktiga utmaningar och risker som vi har att hantera framöver. Låt mig börja med konjunkturutsikterna. Det här är i stort sett samma bild som jag hade förra gången, men jag har lagt en svart ram runt en del av pajdiagrammet. Det är alltså , , och euroområdet. Hur man än vrider och vänder på det är de våra viktigaste handelspartner. Det betyder att den allmänna ekonomiska utvecklingen i dessa länder alltid blir av stor betydelse för vad som sker i . Mot den bakgrunden, om man tittar på konjunkturutvecklingen och ser på vår bedömning, har vi samma mönster som vi har haft . När det gäller är tillväxten i den amerikanska ekonomin ganska god. Den har för övrigt varit god och betydligt bättre än i . Det är tyvärr ett mönster som har funnits där . I räknar vi med att man parkerar sig på en tillväxttakt på , och för våra handelsvägda länder blir det lite . Det innebär att återhämtningen i omvärlden fortsätter i måttlig takt. Ett skäl till att det har gått lite snabbare i vad gäller att plocka ihop bitarna efter den globala finanskrisen är nog att man valde att få ordning på bankerna mycket snabbare än vad som har skett i . Med en ny administration i är det givetvis en öppen fråga vad som händer på den kanten. Det är ytterst svårt att bedöma. Allmänt sett kan man säga att om skulle börja röra sig mer i protektionistisk riktning kan det aldrig vara bra för eftersom export och import är av svensk BNP. I viss mån påminner det som har hänt nu om sommarens diskussion om brexit, det vill säga det är en oväntad händelse men sedan lugnar det ned sig ganska snabbt på marknaderna. Efter det får man anpassa sig lite gradvis eftersom det är långsamma processer att skapa sig en ny bild av vad som händer med den allmänna ekonomiska utvecklingen i detta sammanhang. Låginflation är också enfaktor som vi och mångaandrahar levt med under . Ett sätt att beskriva detta för stora delar av världen är att titta på STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN som ju har en inflationstakt . Det är givetvis en viktig fråga för och har varit ett bekymmer också för oss. , och är exempel på länder där inflationstakten ligger på 1–. BRIC-länderna har betydligt högre inflation än så och särskiljer sig i det avseendet ganska mycket. Ett exempel på extremt hög inflation är . Där är inflationstakten . Jag tog med det för att vi ska påminna oss om den svenska diskussionen somhandlar omatt få upp inflationen till under ordnade former. Hur man skapar väldigt mycket inflation är välkänt, och där ska vi absolut inte hamna. Konsekvenserna av den låga inflationen och inflationstakten är att vi har låga räntor i både och omvärlden. Man kan alltid resonera om den är noll eller lite lägre i euroområdet. I är den lite högre än noll. Mest sannolikt är att man höjer räntan i . Själva ligger vi på −0,5. Tittar man på kronans växelkurs visavi euro och dollar ser man tydligt att kronan har försvagats. Det kostar fler kronor än tidigare att köpa eller en euro. Många argument har framförts för varför det är på detta sätt. Ett sätt att se det är att svenska räntor har sjunkit jämfört med utländska räntor , men det hoppar ganska mycket upp och ned. Ett annat argument är att makrostatistiken har varit något svagare än vad vi tidigare räknade med. kan vi notera att penningpolitik rimligtvis har haft effekt på växelkursen eftersom vi har en extremt låg ränta och eftersom vi också gör betydande obligationsköp. Det innebär att avkastningskurvan i ligger väldigt lågt. Det som spelar stor roll i detta sammanhang om man blickar framåt är hur inflationen påverkas när växelkursen rör sig. Går vi ser ni att vi har en period när kronan stärks en hel del under ungefär . Den perioden sammanfaller med en fallande inflationstakt. Därefter försvagas kronan, sedan stärks den igen och försvagas ånyo. Det innebär att det från vårt perspektiv när det gäller inflationen och inflationsmålet är viktigt att en förstärkning av kronan sker gradvis. är det inte orimligt att utgå från en sakta förstärkning av kronan eftersom det går bra för svensk ekonomi jämfört med många andra länders ekonomier. Att detta hänger ihop på ett tydligt sätt ska jag ge några exempel på. Låt oss titta på importpriserna och växelkurserna. Här återges växelkursförändringarna och importprisförändringarna på tolv månaders bas, och man ser att dessa hänger nära ihop. Det innebär att om kronan försvagas blir importen dyrare, vilket innebär att vi får en högre inflationstakt. Sambandet är alldeles uppenbart starkt. För att gå vidare mot inflationen så är det så att varupriser har ett stort importinnehåll. Den genomsnittliga varuprisökningen har varit fallande. För att i en sådan värld kunna få upp inflationen till STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN behöver tjänstepriserna stiga med bra mycket . period har tjänstepriserna i genomsnitt stigit med . Det som också är karakteristiskt för denna figur är att stiger både varupriser och tjänstepriser, även om båda kurvorna är väldigt Man har alltså perioder när det går både uppåt och nedåt i detta sam- Väger vi ihop detta får vi en linje som ser ut som på bilden, vilket inte är Ska vi ha hela konsumentprisindex, för detta är inte hela konsumentprisindex, får vi lägga till livsmedelspriser, energipriser och ränte- Då får vi hela KPI. Framöver har vi just frågeställningen: Vad ska åstadkomma prisökningar i svensk ekonomi när varupriserna har stigit förhållandevis lite? Jo, det ska komma från tjänsteprissidan, och då behöver tjänstepriserna stiga Tjänster är rätt mycket inhemskt producerade, och då behöver man hålla en hög efterfrågan i den inhemska ekonomin för att åstadkomma är vår bedömning att inflationen är på väg mot men att det tar lite att nå vårt inflationsmål på än vi tidigare Bakgrunden till detta är att vi har en fortsatt stark svensk konjunktur. Vi har haft en synnerligen stark konjunktur och tillväxt . växten kommer inte att ligga på lika hög nivå men ungefär på den nivå som svensk ekonomi förmår prestera i genomsnitt. Vi har också en stigande infla- tion i omvärlden. Septemberutfallet var mycket lägre än vad vi föreställde oss. på lägre tjänstepriser, till exempel lägre priser på inrikesflyg, tågresor, bilut- hyrning och flyttjänster. För sedan fick vi en ny inflationssiffra, och den får vi ta oss en noggrann titt på. Den avvikelsen var bara ungefär en tiondel jämfört med vår prognos, vilket innebär att inflationstakten mätt som KPIF rör sig kring 1,5 I det avseendet är vi alltså inte så långt från vårt inflationsmål. Så till penningpolitiken. Vårt senaste beslut är att låta reporäntan ligga kvar på −0,5. Vi säger också att sannolikheten för ytterligare en räntesänkning har Vi fortsätter med våra obligationsköp. Det innebär att vi fram till har köpt statsobligationer för ungefär 245 miljarder, vilket är ett mycket betydande belopp eftersom svensk statsskuld tack och lov är förhål- landevis liten jämfört med många andra länders. Vid vårt senaste möte sa vi också, och det syns tydligt i protokollet återgett på lite olika sätt, att vi är beredda att fortsätta med dessa köp givet den analys som pågår och som vi återkommer till inför vårt beslut . Mätt somen andel av BNP är det inte lika stora köp somEuropeiska central- banken gör, men mätt som andel av statsskulden är det väldigt mycket större köp än vad gör. Den väldigt expansiva penningpolitiken är en viktig förklaring till att vi har en stark konjunktur. Tittar vi på detta i tillväxttermer kommer att ligga STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN på en tillväxt som är över eller i närheten av . Hela har vi en sakta fallande arbetslöshet. Den sakta fallande arbetslösheten är en process som vid det här laget har pågått . Men tittar vi på arbetsmarknaden ser vi att det har hänt en del . Det har framför allt att göra med den alltmer tilltagande tudelningen som vi har på arbetsmarknaden. I utsatta grupper – äldre 55–, personer med låg utbildning, utomeuropeiskt födda och personer med funktionshinder – är arbetslösheten hög medan den faller kraftigt bland välutbildade. har jag inte med en sådan graf, men tittar man på vakanser och dylikt bekräftas också denna bild. Jag har talat om det faktum att vi å ena sidan behöver låga räntor men att låga räntor å andra sidan också innebär risker och att dessa risker måste hanteras så att det inte kommer surt . Dessvärre talar den analys vi gör för att hushållens skulder stiger stadigt, vilket inte är bra eftersom de har ökat . Därutöver fungerar inte vår bostadsmarknad i en rad olika avseenden, vilket är välkänt och diskuteras i alla möjliga tonarter vid det här laget. Det leder till stadigt stigande skulder. Därför behöver man hantera dessa frågor genom att till exempel införa ett skuldkvottak och se över ränteavdragen. Vi det här laget finns det dessutom många andra åtgärder som är väl beskrivna på annat håll. Att till exempel avskaffa ränteavdragen helt och hållet vid nuvarande räntenivå motsvarar en räntehöjning på ungefär en halv procentenhet. Jag tror inte att skulle avstå från att höja räntan med en halv procentenhet det behövs. Detta behöver man ha med sig i bagaget när man funderar på de här frågorna. Stiger inflationen, vilket ju är vår förhoppning, kommer givetvis även räntorna att stiga . Då behöver man vara beredd att hantera det. Summa summarum: är inflationsuppgången på väg. Vi är på väg mot en inflation på , men för att nå dit behöver inflationstakten ett fortsatt kraftfullt stöd. , förste vice riksbankschef: för att jag får vara här! Jag håller med om den bild som riksbankschefen presenterar, och jag ställer mig bakom de bedömningar som vi har gjort i penningpolitiken. Jag kommer att fokusera på betydelsen av inflationsmålet och varför vi nu ändå ser att inflationen är på väg upp mot . Inflationsmålet är ju under diskussion, och vi har kritiker som ibland säger att vi borde skrota inflationsmålet och använda av oss något annat i stället i penningpolitiken. Vår bedömning är att inflationsmålet är värt att försvara. Inflationsmålet har funnits , och vår bedömning är att det har tjänat svensk ekonomi väldigt väl. Det har varit en gemensam pelare i löne- och prisbildningen. Vi har sett en betydligt lugnare utveckling vad gäller både priser och löner som inflationsmålet har varit på plats. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN fått mindre variation i inflationsutvecklingen och en bättre samhällsekonomisk Vår bedömning är att det är viktigt att vi inte bara för att det är svårt att få upp inflationen efter finanskrisen ger upp det mål som ändå har tjänat Låt mig visa lite statistik över hur det har sett ut. hade vi stor variation i inflationen. Under vissa perioder hade vi tvåsiffrig in- Efter inflationsmålets införande har inflationen kommit ned till betyd- ligt lägre nivåer – för låg efter finanskrisen och det har också varit mindre Vår bedömning är att inflationsmålet och att inflationsförvänt- ningarna har präglat företags och hushålls syn på prisutvecklingen längre fram har varit till god nytta och även bidragit till högre tillväxt och en större köp- kraft för hushållen. Den röda kurvan visar nominella löner och den blå reala löner. och 80-talet hade vi ganska höga löneutfall men inflationen var också hög. innebar att de reala lönerna var lägre än vad vi har upplevt efter inflationsmå- Under den senaste 15–har vi haft en reallöneut- Det visar att vi har haft god nytta av inflationsmålet och inflationsmålets Det har varit bra för svensk ekonomisk politik. såg vi dock, trots att vi hade haft en jämn inflationsutveckling , att inflationsförväntningarna var på väg ned. att bedömde att penningpolitiken behövde göras ännu mer expan- Vi bedömde också att vi behövde signalera värdet av inflationsmålet, just för att få upp inflationsförväntningarna igen. Detta sker då vi generellt sett har väldigt låga räntor. vänstra diagrammet visar långa räntor i , och . långa räntorna har gått ned mot mycket låga nivåer. Det är inte framför allt föranlett av penningpolitiken, utan det handlar om Sparandet har i många länder varit större än investering- På högra sidan ser ni styrräntorna för , euroområdet och . Många centralbanker har dels haft väldigt låga styrräntor, dels kompletterat styrräntesänkningar med stora obligationsköp, precis som vi har Vi jobbar på att få upp inflationen. Men det är i en lågräntemiljö och en låginflationsmiljö där det har krävts en mycket expansiv penningpolitik, inte bara för svensk del utan också i omvärlden. Vår bedömning är att den mycket expansiva penningpolitiken har haft den effekt som vi har velat uppnå. På vänstra sidan ser ni inflationsförväntning- Vi mäter dem regelbundet i olika grupper i samhället. Det här är en sam- manvägning av samtliga aktörer. Vi mäter vad man tror om inflationen på ett, För vår del är de långsiktiga inflationsförväntningarna, på Vi har haft en uppåtgående trend i alla tidslängder, men som jag sa är de femåriga viktigast. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN På högra sidan ser ni hur de svenska marknadsräntorna har utvecklats i takt med att penningpolitiken har blivit mer expansiv. Som ni ser har marknadsräntorna följt med ned. Det är den så kallade transmissionsmekanismen, alltså att vi ska få ned ränteläget och öka efterfrågan i ekonomin. Vad talar då för att inflationen ska stiga? Vi tittar på många olika indikatorer, men det viktiga är att det finns en ökad efterfrågan på arbetskraft. På vänstra sidan ser ni att det är allt fler företag som uppger att de har brist på arbetskraft och att det är svårt att få tag i rätt kompetens. I vår senaste penningpolitiska rapport har vi en fördjupning på just detta område. Det finns historiska samband som säger att om vi har ett högt resursutnyttjande i ekonomin – de höga bristtalen är just ett sådant exempel – talar det för att inflationen kommer att stiga längre fram. Det kan ta innan inflationen får fäste. Vi tycker dock att det går lite långsamt. Vi har goda indikationer i ekonomin på att det är hög aktivitet, men det tar lite än normalt för inflationen att stiga. Här spelar sannolikt strukturella faktorer in. Det är hög konkurrens på marknaden, och många företag i vår företagsenkät uppger att den höga konkurrensen i , från utlandet och via webbhandeln på internet, dämpar prisutvecklingen och gör det svårare att höja priserna. Det finns dock tydliga tecken på att inflationen kommer att höjas i takt med att tillväxten fortsätter att vara god, och vi har en allt bättre arbetsmarknad i , vilket riksbankschefen tidigare visade. Vår bedömning är att inflationen kommer att stiga eftersom det finns grundläggande förutsättningar för det. Det finns dock en viss osäkerhet om hur snabb denna inflationsuppgång kommer att vara. Men har vi tydliga tecken på en inflationsuppgång. En av orsakerna till att det tar så är den osäkerhet som många hushåll och företag upplever inför framför allt det som händer i omvärlden. Ut- vecklingen i med beslutet att träda ut ur EU har påverkat företagens och hushållens bedömningar, likaså presidentvalet i . Det pågår också diskussioner om hur stabilt det europeiska banksystemet är och hur väl det kan stödja den reala europeiska ekonomin för att få igång tillväxten. Allt detta måste vägas in, och det är svåra bedömningar som vi och våra kollegor i omvärlden sliter med . Dock är bedömningen som sagt att det finns grundläggande förutsättningar för inflationen att stiga. Men eftersom vi har dessa osäkerheter är vår beredskap fortsatt hög för att göra penningpolitiken mer expansiv om det skulle behövas. Låt mig också påminna om att hushållens skuldsättning riskerar att påverka svensk ekonomi längre fram på ett mycket negativt sätt. Därför är det viktigt att se över åtgärder för att dämpa skuldsättningen så att den inte fortsätter i den takt vi ser. Vad gäller penningpolitiken är det viktigt för oss att fortsätta att ge kraftfullt stöd till svensk ekonomi och se till att vi har den goda tillväxt som behövs för STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN att nå en inflation på och för att inflationsförväntningarna ska stabi- Vår bedömning är att inflationsmålet är ett viktigt ankare för svensk eko- Ordföranden: för föredragningarna! har ledamöterna möjlighet att ställa frågor till riksbankscheferna. Eftersom vi går efter partiernas storleks- ordning ställer jag själv den första frågan. Med historiska mått mätt har vi en extrem penningpolitik med negativa rän- tor och väldigt stora obligationsköp. Som har nämnts är inte en- sam om att driva en sådan politik; det gör många andra centralbanker också. Det framgår av det riksbankschefen säger att mycket av penningpolitiken i praktiken går ut på att påverka valutakurserna för att därigenom få upp infla- Vad gäller den svenska kronan ser vi en tydlig försvagning . är i vilken utsträckning detta är en konsekvens av den extrema penningpoliti- ken eller om det finns andra faktorer som spelar roll. att allt hänger ihop på ett mycket tydligt sätt, men den senaste försvagningen av kronan tycks snarare hänga ihop med brexit och den turbulens som det skapade än med penningpolitiken. Det är väl en ganska typisk reaktion i en Man kan därför fråga sig om det är klokt att fortsätta att föra en extrem penningpolitik, och till och med annonsera en ännu mer extrem penningpoli- tik, med de risker som det för med sig om det ändå är andra faktorer som spelar större roll för växelkursen – som ju på sätt och vis ska göra jobbet för att få Min fråga till handlar om resursutnyttjandet. gäller de inflationsutfall vi ser, senast på , och era bedöm- ningar av resursutnyttjandet finns det många förklaringar till varför det inte får fart på inflationen givet den bedömning av resursutnyttjandet som ni gör. det rimligt att anta att ni gör en felaktig bedömning av resursutnyttjandet ef- tersom ni inte får upp inflationen? Eller beror det bara på de andra faktorerna? Kan det ligga något i er egen bedömning som gör att det blir fel? Vice ordföranden: Det finns etablerade och välkända skäl till den nuvarande penningpolitiken och lågräntepolitiken, och jag tycker att riksbankscheferna gör god rättvisa åt argumenten. Det finns också välkända invändningar som hörs i debatten, såsom möjliga problem med en kombination av pen- ningpolitiken, den höga tillväxten och finanspolitiken och – kanske mer precist – risken med skuldsättning, framför allt i bostadssektorn, liksom tillgångspri- ser, bubbelrisker och sådana saker. Jag tycker att allt detta företräds väl i dis- kussionen om penningpolitik. En sak som jag, ironiskt nog, tycker lyser med sin frånvaro i är Denna diskussion tycker jag mig STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN se mer av på andra håll, både i länder i ECB-området och i . Vi får en del förutsedda men ändå problematiska fördelningspolitiska konsekvenser när tillgångspriser drivs upp och människor som har precis sådana tillgångar tjänar bra på penningpolitiken medan andra människor tvärtom riskerar att bli förlorare. Jag har inte sett så många resonemang kring fördelningskonsekvenser i rapporter. Jag skulle vilja höra era resonemang och hur ni ser på den sortens problem i penningpolitikens spår. , riksbankschef: för frågorna! Den första tolkar jag som frågeställningen: vi i för mycket? Nej, jag tycker inte det. Vi gör så gott vi kan och gör den bästa bedömning vi över huvud taget kan komma fram till vid var tid. Inflationen är på väg upp mot , även om det har dröjt lite för länge innan det inträffar. Min uppfattning är att penningpolitiken å ena sidan påverkar växelkursen, men å andra sidan är det svårt att säga hur mycket. Just växelkursprognoser är bland det svåraste man kan ge sig på. Om man tittar på de prognoser vi har gjort ser man att kronan faktiskt har gått åt andra hållet, det vill säga försvagats. Detta är rimligtvis, precis som sa, en konsekvens av ökad osäkerhet, för det är så det brukar vara när det händer saker i vår omvärld. kommer vi inte ifrån att med den utveckling vi har haft i världen och vårt inflationsmål har vår slutsats varit att det inte är dags att ge upp inflationsmålet, där av den penningpolitik som förs och det fokus som har legat på växelkursen. Vi kan också se att kronan har stärkts ganska mycket , efter den stora deprecieringen i samband med den globala finanskrisen. Under den tiden visade det sig vara helt omöjligt att få upp inflationstakten till . Det var under precis den tidsperioden som inflationen blev lägre och lägre, inte enbart på grund av växelkursskäl utan av en rad olika skäl. Om jag hoppar över till fråga om fördelningskonsekvenser och vad som saknas i den diskussionen har naturligtvis all ekonomisk politik, inklusive penningpolitik, någon form av fördelningskonsekvens. Vår uppfattning är dock att alla nog har nytta av om vi kan åstadkomma en ekonomisk utveckling i svensk ekonomi som är sådan att vi klarar vårt inflationsmål. till den penningpolitik som har förts och som har bidragit till att arbetslösheten har fallit ganska stadigt under får man säga att det knappast är en fördelningskonsekvens som är negativ i någon mening. har vi den svåra frågan om tillgångspriser och vad som händer på den kanten. Det är ju så med ekonomisk politik att den sällan blir fullständigt perfekt. Ekonomisk politik är att välja, och då måste man göra det. Givet den målfunktion som vi har tilldelat 2 procents inflation har vi valt därefter. Det har lett till god ekonomisk utveckling i svensk ekonomi i vid mening, och det tror jag faktiskt att alla har haft stor nytta av. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN , förste vice riksbankschef: Jag börjar med sons fråga om resursutnyttjandet. Det är en högst berättigad fråga eftersom det tar att få upp inflationen. Vi har dock i vår penningpolitiska rapport försökt redovisa hur vi resonerar. Som jag sa tittar vi på en mängd indikatorer, och det finns goda skäl att tro att de historiska sambanden mellan resursutnytt- jande och inflation gäller. Däremot är vi i ett besvärligt läge, och vi har sannolikt strukturella faktorer som också spelar in. Det är därför svårt att säga hur snabbt vi kan få upp in- Men med det senaste KPI-utfallet ligger KPIF på 1,4 och vi har haft Så vi är på väg upp. Jag kan sedan lägga till att vi har ju en ekonomi som är lite tudelad. innebär att inhemsk efterfrågan i går bra och att vi hoppas att det ska bli ett bättre läge för exportindustrin. Förhoppningsvis kommer den europe- iska tillväxten igång bättre så att det blir större efterfrågan på svensk export. Detta kommer att bidra till att vi får ytterligare högre bristtal här och att re- sursutnyttjandet stiger i industrin. Vår bedömning är dock att sambanden har