rfr · H30WRFR16 · 2016-05-01 00:00:00 — Vi har sett inom både utbildnings- och forskningsutvärderingar att just tvärvetenskapliga insatser tenderar att ha svårigheter att passera nålsögat i olika typer av nationella granskningar. Jag håller därför helt med om att detta är en jätteviktig fråga. Om man ser på det från lärosätena, med anknytning till det som sa, tror jag att en viktig komponent för att hantera dessa ambitioner är just dialog. Lärosätenas uppdragsgivare, som i någon mening är regering och riksdag och i någon mening även forskningsfinansiärerna, behöver resonera om hur detta ska utföras. Det måste ske på olika sätt vid olika lärosäten och på olika sätt för olika kunskapsområden. Det är den kvalifikationsgraden i dialogen som jag tror är nyckeln för att komma till rätta med dessa frågor. Det vilar på regeringen, på finansiärerna och lärosätena att få till detta. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN , : Jag vill ta upp frågan om tvärvetenskap som jag tror är framtiden, som jag nämnde i mitt inlägg. Mycket av den forskning som vi kommer att se ligger mellan discipliner där discipliner sam- Däremot håller jag inte med om att det hanteras dåligt i dagens system. har på satt sökarljuset på just tvärvetenskap. relsen har avsatt extra pengar och extra resurser för att kunna bedöma den. visar sig att när man gör det disciplinärt, fast man låter disciplinerna samverka i bedömningen, fungerar bedömningen mycket bra. Vi är rätt säkra på att vi inte säger nej till goda tvärvetenskapliga ansökningar bara för att de är tvärve- Jag menar att vi i dagens bedömningssystem klarar av att hantera Forskarna själva ser verkligen att discipliner måste samverka. att om man har forskare som bedömer ansökningar fungerar detta mycket bra. Jag håller med om det som har sagts, och som var inne på, om att samverkan är mycket viktigt. Vi är många forskningsfinansiä- Jag tycker att har varit en bra pilot just för att visa att vi kan Att man utvidgar vårt gemensamma förslag till global forsknings- samverkan känns mycket viktigt. , Forte: Jag ska kortfattat ge ytterligare en kommentar. kan i bedömningen och i finansieringsprocessen är naturligtvis ett bra sätt att samverka mellan olika parter. Man måste faktiskt lägga mycket krut på hur man ställer samman bedömningspaneler och grupper. inte bättre än den input som man har gett från bedömargrupperna. stort ansvar för oss forskningsfinansiärer att lägga ett mycket stort arbete på att ställa samman dem på ett bra sätt, så att man verkligen stöder den tvärve- tenskapliga utvecklingen och så att den håller hög kvalitet framöver. När det gäller ytterligare samverkan och tvärvetenskap skulle jag vilja till- lägga att inom de områden som Forte representerar, nämligen välfärdens forskningsområden, är en lösning kombinationstjänster där vi kan ta efter mo- dellen från medicin som har varit så framgångsrik. Där har man ett ben i forsk- ningen och ett ben i verksamheten. Det är väl det som ligger bakom att svensk hälso- och sjukvård har så hög kvalitet och gott rykte. Den modellen borde vi genomföra med stor kraft inom och inom andra av välfärdens områden, där forskare kan ha ett ben i verksamheten och ett ben i forskningen. Då skapar vi också en karriärväg inom yrken som saknar sådana, nämli- gen inom den sociala sektorn. , : Eftersom vi har mycket samverkan med det om- kringliggande samhället tänkte jag ta upp detta. Vi har haft ett uppdrag med anledning av den proposition som har lagts fram att ta fram en pilot där vi ser på hur man kan mäta samverkan och ha det som en del när det gäller att fördela basanslag. När det gäller denna pilot har vi utvecklat ett system i dialog med lärosätena. Vi ser mycket lovande resultat. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN att man skulle kunna införa ett sådant system där man fördelar en del av basanslaget och har samverkan som fördelningsnyckel. Det tycker jag att man bör titta vidare på och ta med som ett förslag i den kommande propositionen. (M): Jag tackar för spännande föredragningar. Jag tackar även alla er andra som har skrivit de pm som har skickats in inför denna utfrågning. Jag gjorde samma reflektion som . Men jag tänkte nämna ytterligare ett ord som ofta återkommer och som inte heller är nytt i debatten, och det handlar om mobilitet. Jag ska rikta mina frågor lite tydligare. Min första fråga går till som representerar SUHF här. Vi talar ofta om mobilitet, och det har talats om det . Ändå är det faktiskt universitet och lärosäten som till stor del sitter på möjligheten att genomföra detta så att det blir verkstad. Vi talar just om meriteringen här. nämnde i sitt inledningsanförande att han talar mer om ledning, styrning och system. Men är inte detta också en fråga som SUHF borde omfamna för att faktiskt genomföra någonting där vi kan meritera både pedagogik och mobilitet i samband med rekryteringsprocesser? Det är en fråga. Jag undrar också, , om du vill ge respons på inlägg där han nämner att den stora resursförstärkning som har skett till universitet och högskolor har resulterat i färre resurser per forskare. Kan du kommentera det? Jag har också en fråga till . Kan du lite grann utveckla detta med samverkan och vetenskaplig excellens, eftersom det faktiskt inte är någonting som alla tar ad notam? Men det finns forskning som belägger detta, och jag undrar om du kan nämna någonting om det. Det är få av dessa anföranden som tar upp en viktig aspekt, nämligen den tråkiga utveckling som vi har i där så många företag flyttar sin forskning utomlands. från Formas tog upp det, och jag vet att många har detta implicit i sitt uppdrag. Men vilken är analysen? Hur möter forskningsfinansiärer och universitet och högskolor denna bedrövliga utveckling? Vi måste hitta vägar så att vi kan attrahera internationell forskarkompetens på olika sätt. Men vi måste ha en strategisk analys av hur vi får fler att faktiskt stanna kvar i . (L): Jag instämmer i mycket av det som frågade om. Men när det gäller mobilitet, som flera av er har lyft fram, vill jag bara komplettera fråga med vad ni andra anser vara det största hindret. Mobilitet är nämligen en ganska viktig del ur kvalitetssynpunkt. Flera av er nämnde också jämställdhet, som också är en rätt central del om man vill lyfta kvaliteten. hävdas det att det finns en motsatsställning mellan mobilitet och jämställdhet. Är det så? STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN , , SUHF: ställde två frågor. Den första har vi debatterat med och i en del andra sammanhang när det gäller denna resurs Man ska komma ihåg att det system som vi har, där enskilda fors- kare söker många enskilda projekt, leder till ett behov av personer för att ge- nomföra dessa projekt. Den andra förklaringen som jag också vill föra fram är att vi också har ett utbildningsuppdrag. När detta utbildningsuppdrag av olika skäl förändras ställer det krav på hur vi använder forskningsresurserna. vi byggt ut till exempel lärarutbildningen med över en halv miljard Det ställer krav på att anställa personer, som i sin tur ställer krav Vi har alltså denna kombination av forsknings- och utbildningsuppdraget som en förklaring och den enorma projektifiering av vår forskningsverksamhet som en annan förklaring. Sedan kan jag hålla med om frågeställningen att vi borde ta ett större ansvar för att resurssätta våra seniora forskare på ett bättre sätt, till exempel genom att koppla både postdoktorsanställningar och forskarutbildningsresurser till Jag håller alltså med om att denna fråga är viktig och behöver hanteras. Återigen, utan att gå i polemik med mina kollegor här, vill jag säga att ett större basanslag skulle göra oss till bättre arbetsgivare även i detta avseende. När det gäller mobilitetsfrågorna finns det en sorts målkonflikt. befordringsgång inom högskolesektorn, där vi från många lärosäten ändå står bakom principen att man ska kunna befordras inom ramen för sin anställning – man börjar som lektor och kan befordras. Denna princip om befordrings- gången står i någon mening i konflikt med ambitionen att man ska röra på sig under sin karriär. Vi har alltså dessa två ambitioner som står i konflikt med Jag vet inte riktigt om vi är beredda att ge upp denna befordrings- princip som inte alla men många lärosäten ändå håller fast vid inom ramen för den självständighet som vi numera har. Sedan finns det en kulturell dimension i detta också, om hur systemet har Vi är nog många som ändå ser att detta behov av mobilitet finns där. Den breddade kompetensprövningen finns också där. Jag skulle vilja säga att det är en mycket bredare bedömning än bara forskningsmeriter vid tillsättning av tjänster. Man kan ge utrymme för både samverkan och utbildningsprestationer i bedömningarna, och det görs i mycket Vi är på båda dessa frågor som nämns. , Formas: Jag tänkte ta upp två frågor. Den ena handlar om Här tar jag med lite av mina egna erfarenheter från när jag job- bade på med dessa frågor . Zenecas lokalisering i var en bra och högre utbildning. hade tillräckligt många duktiga kemister var ett stort problem. Det gör att jag är så glad att man för samman dessa frågor till en proposition. rande delar var till exempel SciLifeLab, där man i gjorde en unik sats- ning som man ville finnas nära. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN De kortsiktiga forskningssamarbetena kan man lägga var som helst i hela världen. Men det måste vara ett långsiktigt samarbete och en mycket bra rekryteringsbas, både med sådana som kommer direkt från högskolan och med forskare som man kan ta in. När det gäller mobilitetsfrågorna har vi forskningsfinansiärer en del. Vi sätter bedömningskriterier. Vi skulle möjligtvis kunna lägga in mer när vi bedömer våra ansökningar vad gäller mobilitet. När det gäller mobilitet tror jag också att vi har varit för fyrkantiga. Då tänker jag på den internationella mobiliteten, där man kanske inte vill åka till under ett eller om man har småbarn och så vidare. Men om vi kan göra det på ett annat sätt och mer flexibelt tror jag att vi kan bidra till att öka mobiliteten. , : Samverkan handlar om flera områden. Men låt mig börja med att diskutera det i termer av samverkan mellan forskare. Här tror jag att det allra viktigaste är att det sker spontant och att forskarna själva söker samverkan med de forskare som de ser att de tjänar på att jobba tillsammans med. Här ska vi forskningsfinansiärer agera som en facilitator för denna typ av samverkan. Det är det bästa sättet att agera. Det var därför som jag nämnde starka forskningsmiljöer. Det är mycket centralt just för att skapa nya forskningsresultat att forskningsmiljöer bildas, gärna tvärvetenskapliga. Vår roll som forskningsfinansiär är att gå in och stödja miljöerna. Jag vet inte om det var detta som menade när det gäller just samverkan. Det kan även vara samverkan utanför akademin. (M): Min fråga gällde just detta, eftersom det är många som inte tror att samverkan gynnar den vetenskapliga excellensen. Men där vet jag att ni har en massa studier som faktiskt bekräftar det. , : Då tänker du på samverkan just utanför akademin. Där går det åt båda håll. Excellent forskning ger bidrag och kunskap till industrin. Industrin kommer med intressanta uppslag för forskningsidéer som skapas ute i industrin och som tas om hand av akademin. Denna samverkan är absolut central. , , SSF: Jag ska ge svar till och . Stiftelsen har mobilitetsstöd för att uppmuntra personer att röra sig mellan akademi och industri. Vi betalar lönen upp till . Det sker utlysning . Vi premierar också unga forskare som byter lärosäte när de ska etablera sig och bygga sin forskargrupp. Här är rörligheten mycket liten i . Vi funderar på att införa krav på att man ska ha gjort en internationell postdoktor för att komma i fråga för en meriteringstjänst om vi ska bidra till denna verksamhet. Men här har vi som finansiärer lite svårt, eftersom lärosätena har STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN ganska olika tjänsteordningar. Det är därför svårt att hitta varandra. skulle gärna vilja söka en sådan samverkan. Vi har i vårt inspel föreslagit att lärosätena ska återinföra att man sparar pengar, så att professorer kan åka på en sabbatical . Det är ett inter- nationellt mycket välprövat system. Men någonstans försvann dessa pengar. De har kanske använts till att anställa fler personer eller forska mer, vilket är Men rörligheten har minskat. (KD): Jag tackar för nyttiga presentationer. Jag vill ställa min fråga till på som nämnde både international- isering och jämställdhet. Då undrar jag hur ni upplever att efterfrågan på svenska forskningsresultat är vid en internationell jämförelse. När det gäller jämställdhet sa du att vi ska göra gemensamma ansträng- ningar för att jämställdheten ska öka. Vad skulle lämpliga åtgärder eller inci- tament kunna vara för att få fler kvinnor att välja en forskningskarriär? (C): Jag tackar för mycket bra föredragningar. vilja lyfta fram ett annat perspektiv när det gäller tidigare frågor som har ställts, och det är kopplat till samhällsnytta och innovationer. Vi fick en rapport från kopplad till att var mycket dåligt på detta. Trots att vi har mer resurser får vi inte ut mer samhällsnytta och innovationer. Jag ställer min fråga till från . Vad ser ni som det absolut viktigaste kopplat till innovationsmiljöerna? skapsrådet eller någon annan kanske har något inspel kopplat till att vi ska få ökad samhällsnytta av de forskningsresultat som kommer fram, men också in- novationer och företag. , : Detta är ett svar även på fråga om flytten av företag. Det som vi ser som möjligheter och som vi har jobbat med långsiktigt på är först och främst de strategiska innovationspro- grammen som lanserades i samband med den förra propositionen. skapat en mycket nära samverkan mellan akademi, näringsliv, industri och of- Här samlas alla centrala innovationsaktörer för att själva sätta en agenda som syftar långsiktigt när det gäller vad ska leva av och hur vi ska få konkurrenskraftiga industrier på lång sikt. De första startades redan Som ni alla förstår är det komplexa förhandlingar. Det handlar om att få fram gemensamma prioriteringar. Vi bedömer att detta arbete har en stor po- tential, och här jobbar vi tillsammans med Formas och inom olika områden. På detta sätt skapar vi dessa klistriga miljöer, som vi sä- Det handlar dels om att få hit företagen, dels om att behålla de företag som Detta ser vi som ett mycket bra sätt. När det gäller mobilitet mellan akademi och näringsliv har vi startat ett pro- gram för att ge incitament, precis som , för att få lite kortare mobilitet mellan företag och akademi. Vi har startat ett pro- gram, och vi tror att vi kan skala upp detta. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Jag ska säga något om utmaningsperspektivet, som nämnde i sin presentation – att använda utmaningar för att ta fram nya innovationer. Här spelar offentlig sektor en helt central roll, bland annat för att verkligen kunna testa de nya idéerna. När nya städer byggs och när nya system skapas inom vården, plocka då in företag och akademi för att hjälpa till att utveckla nya idéer så att vi skapar innovationer framöver. Det har vi alltid varit duktiga på, och det måste vi vara duktiga på framöver. Jobba alltså med utmaningarna och se offentlig sektor som en kraft för innovation och ge incitament för det. Där har vi ett program som heter Utmaningsdriven innovation. Där finns det mängder med spännande projekt. Det jobbar vi gärna vidare med. , : Jag börjar med frågor. Den första handlade om internationalisering. När man är ute och reser internationellt uppfattas som en mycket intressant partner när det gäller forskningssamarbete. Jag tror att vi har mer att ge där och att vi kan hitta fler strategiska partner utomlands som kan ge en fördel forskningsmässigt. Satsa lite mer på det i den andan. och de 200 miljoner som vi har fått därifrån är mycket bra. Om man också kan få till något liknande globalt kan vi verkligen utnyttja den po– tential som vi har som en attraktiv partner i forskningssamarbete internationellt. När det gäller jämställdhet och framför allt professorer – det är män och kvinnor som är professorer – hade vi en utlysning som var en ögonöppnare, åtminstone för mig. Det gällde en rådsprofessor, som vi kallar det. I princip kan bara professorer söka. Vi utlyser tio sådana bidrag . Resultatet blev att åtta män och två kvinnor fick detta. Man behöver inte vara jättepolitiskt korrekt för att tycka att det egentligen är en skandal att det är så. Då insåg jag att vi själva som forskningsfinansiär inte kan göra så mycket åt detta. Vi måste samverka. Det är klart att vi kan lägga ned bidragsfonden och säga att vi inte stöder professorer. Men det känns som att ge avkall på kvalitet för mycket. Här måste vi verkligen se till att i samverkan med lärosätena hitta sätt att underlätta för kvinnliga forskare att göra karriär och nå professorsgrad. Jag har inga svar på detta. Det är någonting som och jag får diskutera vidare. Jag vet till exempel att detta kommer att tas upp i . Vi har också inlett diskussioner med SUHF om att denna fråga ska tas upp tidigare än i just . Det ligger alltså högt på vår agenda. Det finns inga lätta lösningar. Men vi måste jobba med det, och vi måste jobba tillsammans – finansiärer och lärosäten. Ordföranden: ska det bli ett antal korta inlägg – per talare. Först ger jag ordet till , som är enhetschef för hållbar el på Ener- , : Tack för inbjudan! STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN När det gäller de globala utmaningarna vet vi att av växthusgas- utsläppen kommer från energisektorn. saknar 1 miljard människor världen över tillgång till modern energi. Det här är givetvis en utmaning som även påverkar och hänger ihop med andra utmaningar såsom migrationsström- mar, säkerhetspolitik och välfärd – både lokalt och globalt. i världsledande forskare inom energiteknik och miljöteknik, till exem- pel inom nya solcellstekniker, generatorteknik och processkunskap. De här perspektiven knyts alltså ihop i energiforskningen och energiinno- Vi har redan hört att varje utmaning också kan rymma ett frö till en En nyckel för att få till innovationerna och nyttan i samhället är det breda uppdrag som har . Batteriforskning kan vara ett ex- Längst upp på bilden som visas kan vi se ett exempel som ska illustrera För att ta fram nya batterikemier för att öka hållbarheten på batterierna, livslängden, krävs grundforskning som kan ge nytta för batteri- forskningen men också ge spinoffer i andra sektorer. Det räcker dock inte att ha bra batterier. Vi ska veta hur vi kan integrera dem i till exempel elbussen som vi kan se uppe till vänster på bilden. Hur länge kommer bussen att leva? Hur ska vi ladda? sin tur befinner sig i ett system med kollektivtrafik. Hur påverkar det resvanor om vi kan ha en busshållplats inomhus? Elbussen är tyst och avger inga utsläpp under drift. Hur kan vi få fler män att Det är mest kvinnor som gör det . kar det här stadsplanering? Och så vidare. Alla dessa frågor är integrerade, hänger ihop, och måste kunna hanteras som en helhet. Vi har en stor fördel: För varje krona staten satsar på energiforskning lägger privata aktörer till nästan lika mycket, vilket växlar upp medlen så att betydligt mer forskning utförs. har varit med och betalat för det här projektet. Utmaningen är som sagt global. Just nu samarbetar svenska forskare och utvecklingsföretag med indiska parter på i för att skapa hållbara mikronät. Människor som har haft en dieselgenerator eller ingen modern energi alls ska kunna få tillgång till hållbar energi i små nät. handlar inte om kunskapsöverföring. Det handlar om kunskapsutbyte. karna och utvecklingsföretagen lär sig också någonting som kan vara till nytta för oss på hemmaplan. Hur skapar vi mikronät i om vi till exempel behöver backup på sjukhus? Det är inte så olika som man tror . dessutom exportmöjligheter för företagen. Vi har strukturerat upp framtiden i fem utmaningar. Jag talade om in- novation för jobb och klimat globalt. Vi tror också att vi behöver ett helt för- nybart energisystem för att uppnå långsiktig hållbarhet och för att möta kli- Energisystemet måste vara flexibelt och robust, så att det levererar energi när vi behöver den. Givetvis ska detta helst skötas resurseffektivt, utan onödigt slöseri med resurser. Vi måste även ta hänsyn till aktörerna. vänder energin och hur och varför? Vilka regelverk behövs för att åstadkomma Och vad behöver jag eller vi här i salen göra som individer? STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN För att lösa dessa fem sammanflätade utmaningar krävs det ett helhetsgrepp och ökade forsknings- och innovationsinsatser. Som flera har nämnt tidigare krävs det mer tvärvetenskap men också mer tvärsektoriell forskning där man involverar flera sektorer. Jag nämnde exemplet med kollektivtrafiken tidigare. Det behövs mer internationella insatser, så att vi kan växla upp svenska insatser med internationella medel, kunskapsutbyte och exportmöjligheter. Här finns det goda möjligheter att samverka med exportstrategier och andra synergieffekter. Vi behöver mer samverkan, som flera kollegor har nämnt. Det finns redan mycket samverkan. Vi kan fortsätta göra mycket själva, men det kan också behöva uppmuntras av politikerna, apropå frågan tidigare. Forskning och innovation löser givetvis inte allt. Men om vi kan få till detta tror vi att vi har goda chanser att lösa klimatutmaningen, kapa de av utsläppen, ge hållbar energi jorden över och gynna svenskt näringsliv, svensk akademi och svenska medborgare. , Rymdstyrelsen: Tack för inbjudan! Rymdstyrelsen är en myndighet som har förmånen att arbeta med ett brett spektrum. Som ni kan se på bilden som visas jobbar vi med alltifrån att säkra tillgång till samhällsviktig rymdinfrastruktur som vi jobbar med att utveckla konkurrenskraftiga rymdföretag i och starka svenska forskargrupper. Vad menar vi med samhällsviktig rymdinfrastruktur? Jo, är vi helt beroende av till exempel kommunikationssatelliter, navigationssatelliter – som även ger tids- och jordobservationer – vädersatelliter, satelliter som används för katastrofhantering och liknande. Det här tar vi fram i ett europeiskt samarbete. Vi arbetar till genom den europeiska rymdorganisationen och till resterande del på nationell basis, då med att stärka svenska rymdföretag och svensk forskning. Vi fördelar medel till dem där medlen gör bäst nytta. Vi representerar i internationella rymdsammanhang. Och vi informerar en hel del. Vi jobbar mot framför allt barn och ungdomar med att se till att intresset för naturvetenskap och teknik bibehålls. I sammanhanget är det också viktigt att känna till att kom med en rymdutredning , den första . Den är viktig när man tittar på en forsknings- och innovationsproposition. Det som utredaren skriver handlar egentligen inte om något nytt vägval. Han kommer fram till att svensk rymdverksamhet står på en stabil grund men att det naturligtvis finns vägar för att förbättra den. En viktig del är att skapa en nationell rymdstrategi. är ett av få länder som har avancerad rymdverksamhet, stark forskning, men inte en egen rymdstrategi. Vi måste skapa en sådan strategi, där vi väljer väg . Vi i Rymdstyrelsen har ställt oss bakom i stort sett allt som utredaren har kommit fram till i utredningen, bland annat att nyttan för samhället måste sättas än mer i centrum för svensk rymdverksamhet, utan att man gör avkall på STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN svensk grundforskning i rymden. Rymdverksamheten kan bidra i ännu högre grad till ökad innovation och tillväxt, förutom de samhällstillämpningar som den ger automatiskt. Även svensk försvarspolitik, säkerhetspolitik och utrikes- politik måste beaktas och vara med när man pratar om svensk rymdverksam- Rymdforskningen är central för att vi ska förstå vårt liv på jorden, inte bara utifrån hur liv skapades och hur vi kom till. Den är även central för att vi ska förstå vår framtid. När det gäller klimat och miljö är det helt