rfr · H30WRFR25 · 2016-01-01 00:00:00 — offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Riksdagstryckeriet, , 2016 kallade till en öppen utfrågning i om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden. Till utfrågningen inbjöds företrädare från regeringen, myndigheter, organisationer och näringslivet för att ge sin syn på hur piratkopiering och andra immaterialrättsintrång påverkar såväl näringsliv och konsumenter som samhället i övrigt. I det följande redovisas programmet, en utskrift av de uppteckningar som gjordes vid utfrågningen, de bilder som visades av föredragshållarna under deras presentationer och de promemorior som inbjudna myndigheter och organisationer sänt till utskottet inför utfrågningen. Program för näringsutskottets offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden................................... Stenografisk uppteckning från den offentliga utfrågningen............................ Bilaga 1 Bilder som visades av föredragshållarna under den offentliga Bilaga 2 Promemorior från inbjudna myndigheter och organisationer......... Program för näringsutskottets offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Tidpunkt: 9.00–11.40 , ordförande, näringsutskottet Immaterialrättens betydelse för innovation Samhällsvärdet av immateriell egendom , immaterialrättsansvarig, Svenskt näringsliv Svensk filmnäring, utmaningar och möjligheter Piratkopiors påverkan på konsumentledet , enhetschef, / samarbete med tull och åklagare , nationell samordnare, Hur vill kommissionen utveckla den digitala inre marknaden Regeringens arbete med immaterialrätt , justitie- och migrationsminister , vice ordförande, näringsutskottet Stenografisk uppteckning från den offentliga utfrågningen Ordförande under utfrågningen var (S) och vice ordförande var (M). Ordföranden: morgon allesammans! Mitt namn är , och jag är ordförande i näringsutskottet. Jag skulle vilja hälsa er alla varmt välkomna till näringsutskottets offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden! Ämnet för dagen ligger inom immaterialrättens område. Här finns många väldigt spännande och aktuella frågor. Det är ett nyckelområde för innovation, tillväxt och konkurrenskraft. Med immaterialrätt menas den rätt som man kan ha till immateriella tillgångar, alltså till saker som det inte går att ta på. Det kan exempelvis handla om rätten till en produkts utseende och form, till lösningen på ett tekniskt problem, till varumärken och till konstnärliga verk. Ett fungerande system för skydd av immateriella tillgångar gör det möjligt för den individ eller organisation som har utvecklat en ny idé eller skapat något kreativt att också tillgodogöra sig värdet av det som skapats. Då kan kunskap spridas och samhällen utvecklas, eftersom människor och företag kan satsa tid och pengar på att tänka, skapa och uppfinna nytt. vet vi att problemet med piratkopiering och andra immaterialrättsliga intrång är omfattande. Den digitala tekniken har gjort det lättare att framställa olovliga kopior av skyddade verk och att sprida dem på nätet. Tekniken har också gjort det lättare att handla med piratkopierade varor. Enligt statistik från uppmärksammades de europeiska myndigheterna på mer än 95 000 misstänkta fall av överträdelser på det immaterialrättsliga området. Syftet med dagens offentliga utfrågning är att dela kunskap och ge riksdagsledamöterna större inblick i hur piratkopiering och andra immaterialrättsintrång påverkar såväl näringsliv och konsumenter som samhället i stort. Under den första delen av utfrågningen kommer talare från olika myndigheter och organisationer att ge oss en inblick i immaterialrättens betydelse för samhället, hur näringslivet och konsumenter påverkas av immaterialrättsintrång och hur myndigheter arbetar för att hantera denna problematik. Som avslutning på den första delen, före pausen, kommer , chef för , att ge en bild av hur arbetet med den digitala inre marknaden ser ut. Efter pausen kommer justitie- och migrationsminister att ge oss regeringens syn. Därefter följer frågestunden, där ledamöter från näringsutskottet har möjlighet att ställa frågor. Med den korta introduktionen tycker jag att vi kör igång direkt. Jag ber , generaldirektör för , att inleda. STENOGRAFISK UPPTECKNING FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN , PRV: är ett innovativt land med många duktiga innovatörer och kreatörer. Vi är också ett framgångsrikt land. Det beror bland annat på att vi har väl fungerande system som stimulerar innovation och kreativitet. Det finns många drivkrafter för kreativitet och innovation. En av dem är möjligheten att skaffa sig immateriella rättigheter för det som man har skapat. De immateriella rättigheterna finns till för att skapa en möjlighet att få tillbaka de investeringar som man har gjort i det man har skapat, till exempel när man tagit en idé, utvecklat den vidare och satt den som en produkt på marknaden. De immateriella rättigheterna gör också att man skapar sig bättre möjligheter att försvara sina tillgångar när de utsätts för hot. Det är också viktigt att de används för att kunna bygga vidare på och fortsätta att utveckla innovationerna och samhället. Den här informationen, som är kopplad till de immateriella rättigheterna, är i sig också en viktig drivkraft för just innovation och kreativitet. Immateriella tillgångar, som till exempel kunskap av olika slag, affärsstrategier, företagshemligheter, kundregister, relationer och så vidare, står för av ett företags värde. En del av de här immateriella tillgångarna kan skyddas genom användandet av immateriella rättigheter, såsom patent, varumärken, mönster och upphovsrätt. Immaterialrätten skapar möjligheter att skydda de immateriella tillgångarna och ger större möjligheter att försvara sina rättigheter. Om man inte använder sig av de möjligheter som immaterialrätten skapar har man mindre möjligheter att vara framgångsrik i att försvara sina rättigheter och tillgångar. Immaterialrätten är ett av flera viktiga affärsstrategiska verktyg. En undersökning visar att de immaterialrättsintensiva eller IPR-intensiva företagen står för av alla jobb i , av totala bnp och av all export. Undersökningen visar också att av bnp kommer från upphovsrättsintensiva företag. Det är en stor andel, större än i länder som . vet vi att handeln med piratkopierade och förfalskade produkter och varor blir allt större och får allt större påverkan på samhället, på företagen samt på innovatörer och kreatörer. För innovativa företag ökar givetvis också risken för att råka ut för piratkopiering och förfalskning. En annan undersökning visar att den ekonomiska påverkan bara i av piratkopiering inom området kläder, kosmetika, leksaker och sportartiklar utgör i förlorad försäljning och 4 000 förlorade arbetstillfällen. Enligt senaste rapport omsätter handeln med piratkopierade varor lika mycket som den illegala droghandeln. är ett av världens mest it-mogna länder. Vi handlar och befinner oss på nätet mycket mer än man gör i de flesta andra länder. Digitaliseringen och utbudet av varor, musik, film, skrivet material etcetera på nätet har skapat nya och enklare vägar att få tillgång till den här typen av material. STENOGRAFISK UPPTECKNING FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN på att använda dessa möjligheter, men detta har också en baksida. hört mycket enklare och billigare att sprida piratkopierade produkter och material på nätet, och e-handeln står för den största delen av handeln med piratkopierade och förfalskade varor. EU:s varumärkes- och designmyndighet har gjort en undersökning av ung- domars uppfattningar om upphovsrättsskyddat material och deras sätt att han- tera det på nätet. Det är ingen uppmuntrande läsning för . av alla ungdomar i laddar olagligen ned upphovsrättsskyddat material Undersökningen var riktad mot ungdomar, men det är långt ifrån bara ungdomar som gör det här. Med tanke på att av bnp kommer från upphovsrätts- intensiva företag är det här med att ladda ned illegalt material från nätet och streama det inte något litet snedsteg. Det är faktiskt ett ganska stort snedsteg som får väldigt stora konsekvenser. Illegala webbsidor omsätter stora summor pengar, och de går inte till dem som skulle ha haft pengarna, det vill säga innovatörerna och kreatörerna, utan till organiserad brottslighet. Varför är det då så många som gör det här? Jo, det beror starkt på bristande kunskap och förståelse för hur viktigt det är att inte göra det. vad som händer när man gör det. Det beror också på att vi har ett utbrett synsätt och en utbredd uppfattning att det faktiskt inte är ett brott att ladda ned pirat- kopierat och förfalskat material från nätet. Det är tyvärr ett väldigt utbrett syn- Innebörden och konsekvenserna förstår man ännu tydligare om man beaktar det jag sa i början: att immaterialrättsintensiva företag står för av jobben, av vår totala bnp och av all vår export. – det gäller både allmänheten och företagen – har låg kunskap och förståelse för de immateriella tillgångarnas och immaterialrättens betydelse för tillväxt och konkurrenskraft. Det är också därför som regeringen gav PRV och i uppdrag att genomföra insatser för att öka kunskapen hos offentliga aktörer, näringslivet och allmänheten och öka förståelsen för hanteringen av immate- I samma beslut fick PRV i uppdrag att undersöka hur stort problemet med upphovsrättsintrång i den digitala miljön egentligen är och ut- ifrån det genomföra informations- och kunskapssatsningar riktade mot allmän- heten för att öka förståelsen för upphovsrätten, minska upphovsrättsintrången i den digitala miljön och öka intresset för att konsumera upphovsrättsligt skyddat material genom lagliga alternativ. Det här ska PRV göra tillsammans med andra aktörer. Ordföranden: så mycket. Då lämnar vi ord och bild till , STENOGRAFISK UPPTECKNING FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN , : Jag utkom för ett litet tag sedan med skriften Samhällsvärdet av immateriell egendom. Det jag kommer att säga ligger ungefär i linje med det vi hörde. Hur skapas tillväxt? Det är rätt intressant att debatten bland akademiker om hur tillväxt skapas – och den sipprar ned till politikerna och andra experter – väldigt länge utgick från att ekonomier består av två : arbete och fysiskt kapital. Den här bilden kanske verkar lite förenklad. Det kanske låter som något man trodde , men det här var den dominerande ekonomiska teorin . Då visade en rad studier, framför allt kanske en studie, att av skillnaden i tillväxt mellan olika utvecklade ekonomier inte berodde på hur mycket man investerade i fysiskt kapital utan på hur man använde sina investeringar, att det är kunskap och innovation som driver moderna ekonomier. Så hade det varit även tidigare – man hade bara inte riktigt insett det. Då började den diskussion vi har om kunskapsekonomier. Vad är då kunskapsekonomin? Är det så att vi alla är mycket smartare än man var , sedan eller ? Ni i rummet är säkert det. Men det är inte bara våra kunskaper som ökar, utan det handlar i mycket hög grad om organisatorisk kunskap. Stora organisationer – det kan vara inom forskningen eller inom näringslivet – investerar i kunskap. Det kan handla om programkod eller design. Det kunskapskapitalet är väldigt viktigt. Jag ska nu visa en bild där man försöker uppskatta kunskapskapitalet som andel av det fysiska kapitalet i olika länder. Det första vi kan se är att kunskapskapitalet som andel av det fysiska kapitalet har ökat i alla länder man har tittat på. Det andra vi kan se är att kunskapskapitalet var viktigare än det fysiska kapitalet i vissa länder, som och . Kunskapskapitalet är svårare att mäta i och med att kunskap är många olika saker. Ni vet att det finns annan kunskap också, som man bygger upp långsamt, idéer och så. Men den del av kunskapskapitalet som verkligen kan mätas som kapital, konkreta investeringar i kunskap, var i vissa länder viktigare än det fysiska kapitalet. Också låg långt före. Dessutom ser vi mönstret att de ekonomier som är mest kunskapsorienterade också tenderar att vara mer välutvecklade. kommer en del siffror att upprepas, men som vi hörde finns en ganska stor del av jobben i de näringar som intensivt utnyttjar immateriell egendom. Vad är det då för näringar? Det är inte bara fråga om företag som tillverkar mobilappar och dataspel. Det är fråga om kunskapsintensiv tillverkning, kunskapsintensiv industri, kunskapsintensiva tjänster, film, musik och mode. Som vi hörde gäller det av exporten och av det ekonomiska värde som produceras i . De här branscherna är i mycket stor utsträckning de som driver ekonomin och skapar exportintäkterna som gör det möjligt för oss att ha råd med enklare tjänster privat samt ha råd med välfärden. De är alltså väldigt viktiga i ekonomin. Det är inte bara höga siffror; de verksamheter som utnyttjar immateriella investeringar är i ganska hög grad motorn i ekonomin. Dessutom är fysiska investeringar kunskapssökande. STENOGRAFISK UPPTECKNING FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN förenklat: fick en region eller ett land fysiska investeringar, och sedan följde kunskapen efter, men är det tvärtom. Där det finns kunskap, där kommer fysiska investeringar. Det är kunskap i form av kvalificerade med- arbetare samt organisatorisk kunskap i olika former. Låt oss titta på betydelsen för innovativa företag av det man kan göra för att skydda sina kunskapsinvesteringar! Det är olika saker man kan göra. del av detta är inte politikens ansvar alls. Tidsmässigt försprång används av väldigt många kunskapsintensiva företag; de är först med någonting. varumärke är viktigt; man går till de innovativa företag som är kända. Företagshemligheter är viktiga. Att innovationen är komplex och svår att stjäla Sedan kommer patent, upphovsrätt och designskydd. komma ihåg att vissa företag behöver patent, vissa designskydd, vissa inget- Det beror på vad man gör. Är det mode man utvecklar? Det krävs olika former av skydd. Många av dem sköter företagen själva, men vissa av dem är system vi skapat politiskt för att skydda idéerna. vi inte skyddar idéer kommer det företag som stjäl ett annat före- tags idéer att vinna, eftersom de inte har investerat någonting. Då får man nå- got av ett tjuvarnas paradis. var immateriellt värdeskapande trögrörligt. Visst, de enkla jobben kunde försvinna till , men inte utveckling av nya produkter och så. stannade givetvis kvar i . Det som är lite oroväckande för konkurrenskraft är att det inte är så längre. alltmer rörliga över gränserna. Det kan vara så att de länder som utbildar flest ingenjörer, som skyddar kunskapsinvesteringar, tar till sig kunskapsjobben. Svenska storföretags kunskapsintensiva jobb har skapats utomlands under Jag visar en bild av utvecklingen för investeringarna i forskning och ut- Det är bara en del av kunskapsinvesteringarna, men det är den del vi Vi ser att , som är ett superkunskapsintensivt samhälle, har börjat halka efter lite. Nästan alla andra europeiska länder investerar en större andel av sin bnp i forskning och utveckling än . lite, vilket är ganska tydligt, även om vi fortfarande ligger långt före. viktigt att hamnar i topp, tycker jag. På nästa bild har jag skrivit de sju nyckelelementen för innovation enligt Global Innovation Index och listat sex element. Det är många saker som krävs Det krävs investeringar i människors kunskaper och investe- ringar i forskning och utveckling i offentlig regi. Det krävs ett ekosystem för it-stöd till nya företag och en massa andra saker. Ett av de sju nyckelelementen är skydd för immateriell egendom, som vi pratar om. Det är inte en sak vi gör för att sedan hela vår ekonomi ska fixa sig så att vi blir framgångsrika, men det är en del av det som krävs för att ska bli ett ännu kunskaps- intensivare land än vi är . Ordföranden: så mycket. Jag ger ordet till , som är STENOGRAFISK UPPTECKNING FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN , : Jag tackar så mycket för inbjudan och möjligheten att tala här. Som vi har hört ligger svenska företag i framkant vad gäller digitalisering och innovationsförmåga. De här faktorerna spelar stor roll för att kunna behålla den globala konkurrenskraft som är beroende av. Skydd av intellektuella immateriella rättigheter är en viktig fråga för det svenska näringslivet. För att de regelverk som skapas eller omformas inom immaterialrätten ska kunna gälla och vara förutsägbara behöver de regler man tar fram vara enkla, teknikneutrala – i den mån det går – och principbaserade. Det här är inte minst viktigt för mindre företag, som har begränsade administrativa resurser och kanske inte har samma muskler bakom sig som större företag. Som vi har hört är piratkopiering ett stort problem. Globalt beräknade 2009 att den illegala handeln med piratkopierade varor omsatte . En utkommen rapport från och pekar på att den siffran nu är . Det är alltså ett problem som inte är på väg ner, utan snarare på väg upp vad gäller både värde och omfattning. gjorde en studie bland OMXS30-bolagen i . Vi frågade vilka problem de hade haft med immaterialrättsintrång och piratkopiering. Alla bolag som deltog i studien hade haft problem med immaterialrättsintrång. hade utsatts för piratkopiering eller förlorat intäkter på grund av piratkopiering. uppgav att de bedömde att det här var ett problem som skulle öka . sa att de hade sett en ökning . Detta är alltså ett globalt problem och ett problem för det svenska näringslivet i både större och mindre företag. Piratkopiering kan allmänt förstås vara ett problem; man hör lite grann på benämningen att det är någonting som är negativt laddat. Men för många, speciellt kanske yngre personer, är det inte uppenbart vad problemet är. Man ser inte den uppenbara kopplingen mellan legitim handel, legitim produktion, trygga arbetsvillkor samt hälsa och säkerhet för konsumenter. Inte minst riskerar den mer indirekta kopplingen till varumärkessystemet att urholkas om piratkopiering blir något spritt, omfattande och accepterat. Varumärken bär med sig information till konsumenter om att producenten garanterar en viss nivå av kvalitet på varan eller tjänsten. Vid fel finns det möjlighet för konsumenten att få någon typ av upprättelse eller få pengarna tillbaka. Det här har vi inte när det gäller piratkopierade produkter, och som konsument tar man en risk om man väljer att köpa piratkopierade produkter. De här argumenten, även vad gäller konsumenters hälsa, arbetsvillkoren i produktionen och annat, behöver nå ut till konsumentledet. Man kan diskutera lagstiftning och rättsvårdande myndigheters insatser, men konsumentledet behöver information, upplysning och argument om varför piratkopiering är negativt. Från näringslivets sida tror vi att det är viktigt att i argumentationen skilja på de argument som gäller för fysiska varor och dem som gäller för digital piracy. Upphovsrätten är annorlunda: den är inte en del av det traditionella STENOGRAFISK UPPTECKNING FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Den uppkommer på ett annat sätt och skyddas också på ett annat sätt. sker det en översyn av upphovsrätt, copyright och en- forcement-direktivet på EU-nivå. Det är också viktigt att komma ihåg att väl- digt många av de här reglerna är harmoniserade. stöder en harmonisering av reglerna på europeisk nivå, alltmer även på global nivå, givet att harmoniseringarna gör att reglerna går i rätt riktning och att regelverket fungerar allt bättre. Överlag stöder vi den follow the money-prin- cip som har föreslagit att man ska följa vad gäller över- synen av Ipred-direktivet. När det gäller digital piracy tror vi att det behövs en viss balans i insatserna från myndigheter, polis och åklagare. De ska förstås beivra och motverka brott, men inte belasta legitima företag och branscher. Det här är en balansgång även vad gäller fysisk piratkopiering. Man får skilja på strukturomvandlings- utmaningar, som legitima etablerade verksamheter och affärsmodeller har, och Överlag vill vi framhålla att självreglering och frivilliga modeller, speciellt i förhållande till mellanhänder, intermediärer, är att föredra i den mån det går. Vi ser att det här är ett ökande problem för hela näringslivet. se över hur regelverken är utformade, hur det fungerar internationellt, i vilken mån regelverken behöver harmoniseras och vilka insatser som behövs för upp- Ordföranden: då mycket. Då går vi vidare till , som är ord- förande för Film- och TV-branschens samarbetskommitté.Varsågod. , Film- och : Jag är ord- förande i Film- och , som på uppdrag av filmavtalets parter arbetar för att minska olovlig spridning av film och tv. att börja med vill jag rikta ett stort tack till utskottet, som tagit initiativ till Särskilt glad är jag över att denna hearing hålls just i närings- Utmaningarna för svensk film behandlas ofta inom ramen för kultur- Vi tycker nu att det är särskilt angeläget att vi får möjlighet att adres- sera frågan här. Det finns ett växande intresse för svensk film och tv. Man kan säga att svensk film och tv befinner sig i en guldålder. Svenska filmer och tv-serier når Det finns en mängd legala digitala tjänster som Viaplay och SVT Play samt internationella HBO och Netflix med flera. någonsin har svensken sett så mycket film som . Men trots detta sjunker har vi totalt backat , vilket Det stora tappet har skett på den så kallade eftermarknaden, som innehåller intäkter från såväl fysisk hyr- och köp- film som digitala tjänster. STENOGRAFISK UPPTECKNING FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Skulle vi se på bara den fysiska eftermarknaden är tappet ännu mer dramatiskt. De legala tjänsterna har ingen möjlighet att plocka upp detta tapp, för vi befinner oss i en situation där vi har en illegal konkurrens. Bakom statistiken gömmer sig en dyster bild för svensk film. På bilden ses tre svenska filmer som hade premiär . Alla hade en halv miljon besökare på bio. Siffrorna visar hur eftermarknadsintäkterna har sjunkit drastiskt; det är fritt fall. Varför sjunker filmnäringens intäkter trots ett växande intresse? Jo, de illegala tjänsterna underminerar den digitala marknaden för film och tv, och är värst i . Piracy är ett globalt problem, men det drabbar särskilt . Som ni säkert förstår får det konsekvenser när en tredjedel av befolkningen ser film och tv via illegala tjänster som inte ger en krona i ersättning till de kreatörer som ligger bakom. Uppskattningsvis förlorar branschen , motsvarande en fjärdedel av slutkundsintäkterna, på grund av piracy. Jag ska inte gå in på hur denna undersökning har gjorts, men jag berättar gärna om den efter hearingen. Vad är viktigast att ta med sig när vi går härifrån ? Jo, att trots ett rekordintresse för svensk film sjunker branschens intäkter. Illegala tjänster underminerar eftermarknaden. Intäkterna från de legala digitala alternativen kan inte kompensera för tappet från traditionell hyr- och köpfilm. Förklaringen är alltså ganska enkel. Naturligtvis finns det en väg framåt. Folk är oerhört intresserade av att se våra filmer och tv-serier. Det gäller bara att hitta sätt att slippa den illegala konkurrensen. Vilken marknad skulle acceptera en konkurrens av sådan storskalighet? Precis som våra nordiska grannländer och andra länder runt om i tror vi att det är angeläget att spärra accessen till de illegala tjänsterna. Det är en effektiv metod. En studie visar till exempel att var tredje piratanvändare i slutade att använda illegala sajter efter att tillgången hade spärrats. I har internetoperatörerna vägrat, och har saken hamnat i domstol. Inför grovt upphovsrättsbrott och teknikneutral lagstiftning. Illegal streamning måste hanteras vare sig det sker i hemmet eller av den som anordnar detta. Det måste finnas en näringspolitisk tillväxtstrategi för de immateriella näringarna. Vi måste få ett samarbete mellan , och för att lösa detta. Ordföranden: så mycket. Då lämnar jag ordet till , som är enhetschef på /. STENOGRAFISK UPPTECKNING FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN , /: Tack för inbjudan! ska berätta lite om hur och praktiskt ar-