eunbil · H40N46669C · 2016-12-05 00:00:00 — Elektronisk kopia med bilagor: Rapport från möte i Jordbruks- och fiskerådet Kvoter för vissa djuphavsbestånd: stödde kommissionens förslag till kvoter under förhandlingen. Kompromissförslaget stöddes enhälligt av rådet. För 10 av 19 bestånd beslutades om mindre kvotsänkningar än som föreslagits av kommissionen men sammantaget innebär beslutet ett avsevärt minskat fisketryck på dessa djuphavsbestånd. någonsin kunde man också besluta om en kvot för en djuphavsart i enlighet med målet om maximalt hållbar avkastning. har en liten kvot för skoläst som fångas som bifångst i det svenska räkfisket i . Kvoten uppgick under men kommer att minskas till 2017 och 2018. Förvaltningsplanen för : Förslaget till förvaltningsplan för presenterades av kommissionär . Ett stort antal MS kommenterade förslaget. Generellt fick förslaget stöd men många MS påpekade behovet av att hantera blandfisket och ansåg att föreslagna kontrolldelar skulle innebära oproportionerligt stora kostnader i förhållande till mervärdet. ansåg också att förslaget var för ambitiöst och att antalet arter som omfattades borde minskas. Expertgruppen för jordbruksmarknaderna: Expertgruppens ordförande presenterade de centrala förslagen i gruppens slutrapport, däribland EU-regleringar rörande otillbörliga affärsmetoder i livsmedelskedjan, riskhantering, undantag i konkurrenslagstiftningen och tillgång till kapital. Rapporten välkomnades av MS och många MS underströk vikten av att stärka lantbrukarnas position i livsmedelskedjan som några MS framhöll att frivilliga – alternativt nationella – åtgärder var att föredra. Analys av effekterna av frihandelsavtal på jordbrukssektorn: KOM presenterade rapporten i vilken de kumulativa effekterna av ingångna avtal jämte pågående och kommande FTA:s analyseras. De huvudsakliga resultaten pekade på att mejeriprodukter och fläskkött har goda framtidsutsikter som nötkött, ris och fjäderfä är sårbara sektorer. I diskussionen framhölls klimataspekter av handeln, att MS ska informeras och involveras i handelsförhandlingar, vikten av att upprätthålla EU:s produktionsmodell och att man i förhandlingarna beaktar känsliga sektorer. Rapporten kommer att diskuteras vidare på rådsmötet . Jordbruksforskning: Ett antal EU13-länder framhöll att forskningsmedlen är ojämnt fördelade mellan ”nya” och ”gamla” MS och efterfrågade åtgärder för att utjämna denna skevhet. I övrigt framhölls områdets betydelse och kopplingen till revideringen av . KOM redovisade att antal åtgärder och program som syftar till att bättre integrera EU13 i forskningsprogrammen som man underströk att excellens utgör den grundläggande principen för allokering av forskningsmedel. Rapport från möte med EU:s skogsdirektörer: rapporterade från det informella mötet mellan generaldirektörer för skogsbruk i EU som hade hållits i . gick in och informerade om att de stödde de slutsatser som tagits fram vid mötet. Djurskydd under transport: förklarade att det fanns stort behov av såväl förbättrad efterlevnad som en uppdatering av regelverket vid transport av levande djur. gav sitt uttryckliga stöd till , där några framförallt tryckte på behovet av kortare transporter till slakt, eller nya regler för transport av unga djur. KOM menade dock att efterlevnaden av befintlig lagstiftning måste förbättras innan de kunde överväga några nya regler. En EU-plattform för djurskydd: KOM redogjorde för arbetet med den kommande plattformen som de beräknade kunna sjösätta under det maltesiska ordförandeskapet. KOM framhöll att de ville ha bred representation i plattformen, inklusive transportörer, lantbrukare, forskare och naturligtvis medlemsstater. gav sitt uttryckliga stöd till detta arbete och den kommande plattformen. Afrikansk svinpest: PL informerade från en konferens om svinpest som hållits i . tog till orda och förklarade att det var angeläget att fortsätta arbetet med att begränsa smittspridningen och att utrota smittan. DE passade på att informera om de fynd av fågelinfluensa som gjorts i landet och vilka åtgärder de vidtagit för att minska risken för smittspridning. Lumpy skin disease: BG informerade om en konferens om lumpy skin disease som anordnats i . framhöll behovet av vaccinationsprogram. Användning av geografiska beteckningar för jordbruksprodukter: EL förklarade att de ansåg att beteckningen ”grekisk” ofta används på ett felaktigt sätt, d.v.s. även på produkter som inte har tillräcklig koppling till . gav sitt stöd till medan någon framhöll att det kanske vore lämpligt att undersöka om konsumenter verkligen blir vilseledda av denna typ av märkning. Hormonstörande ämnen: NL bad KOM sätta samman en arbetsgrupp för att ta fram riktlinjer för de kommande kriterierna. såg positivt på detta förslag medan andra ansåg att detta kanske kunde göras på andra sätt än vad som föreslogs av NL. KOM tog tillfället i akt att förklara att deras förslag på kriterier syftat till att ge ett gott skydd mot hormonstörande ämnen, och att frågan skulle diskuteras vidare, först och främst vid ett möte . Antibiokaresistens: DK förklarade att de såg det som oroande att vissa medlemsstater haft en ökad antibiotikaanvändning . DK hade själv arbetat med att minska användingen och delade gärna med sig av sina erfarenheter. gav sitt stöd till DK och framförallt framhölls den kommande förordningen om veterinärmedicinska produkter som ett gyllene tillfälle att förbättra situationen. Landningsskyldigheten i NWW: UK presenterade frågan och menade att det fanns stor risk att vissa kvoter inte skulle kunna utnyttjas fullt ut då landningsskyldigheten införs fullt ut. Man menade att MS behövde större möjligheter till undantag från landningsskyldigheten för att kunna hantera frågan om begränsande arter. med fiskeintressen i NWW stödde detta och menade att dessa undantag behövde vara på plats eftersom man annars inte skulle kunna nyttja kvoterna fullt ut. uttalade stöd för att fortsätta ansträngningarna att genomföra utkastförbudet och påpekade särskilt behovet av att i första hand ändra incitamenten och fiskemönstren hos industrin. EHFF: Kommissionär uppmanade de MS som fortfarande inte genomfört sina handlingsprogram för att uppfylla grundkriterierna för att kunna utnyttja EHFF. Man betona de också att MS hade 2016 på sig att varefter man skulle inleda processen för att frysa utbetalningar för dessa MS. har redan uppfyllt alla kriterier och är inte berörd av detta. : På begäran av FR/PL/DE avhandlades i samband med handelspunkten (se ovan). Ett antal MS kunde ge sitt stöd till notens budskap om att MS ska informeras och involveras mer i förhandlingarna och att en överenskommelse inte ska vara asymmetrisk och att ett avtal ska respektera EU:s standarder och SPS-regleringar. V4+3: PL informerade om V4+3 mötet och framhöll slutsatserna om bland annat annat förenkling av CAP, CAP i halvtidsöversynen av MFF, afrikansk svinpest (ASF) och handel med jordbruksmark. Jaktdirektörsmöte: DE informerade om de slutsatser som tagits fram i samband med det informella jaktdirektörsmötet i . Bland annat framhölls vikten av en hållbar viltförvaltning och åtgärder mot ASF genom jakt på vildsvin. Eko: ORDF informerade om läget i trilogförhandlingarna om regelverket för ekologisk produktion och menade att man gjort stora framsteg. Ytterligare kompromisser måste göras och målsättningen är fortsatt en överenskommelse vid decemberrådet. KOM framhöll djurvälfärd och frågan om spår av otillåtna ämnen som centrala för en överenskommelse. Jordbruk och COP22: Punkten fördes upp på dagordningen på begäran av DE som informerade om arbetet med COP22 och ville i samband med detta understryka vikten av att frågan om livsmedelsförsörjning prioriterades under förhandlingarna i Marrakesh. Den svenska delegationen leddes av landsbygdsminister . För rapporteringen svarar , , , , och . 1) Godkännande av den preliminära dagordningen Förslaget till dagordning (14071/16) godkändes. 2) Godkännande av A-punktslistan (lagstiftande) 3) Godkännande av A-punktslistan (icke lagstiftande) 4) Förslag till rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheterna för unionsfiskefartyg med avseende på vissa djuphavsbestånd 13827/1/16 Rev.1 och 13009/16 + ADD 1 Kommissionen presenterade tidigare förslag till kvoter för dessa bestånd av djuphavsfiskar som behandlats i rådsarbetsgruppen inför rådsmötet. Kommissionär inledde med att tacka för det arbete som gjorts av ordförandeskapet och poängterade också att en ny tillträdesförordning kommer att träda ikraft snart. återstår samma utmaningar som förra gången dessa kvoter behandlades: Brist på data eller brist på analyser av existerade data samt det faktum att bestånden är mycket sårbara och återhämtar sig långsamt och att EU tidigare varit en starkt bidragande orsak till många av djuphavsbestånden fiskats ner fullständigt. Det finns dock också goda tecken som att skolästen återhämtat sig så att MSY kvoter nu kan sättas för vissa områden. Flera av dessa bestånd fiskas av småskaligt fiske med dålig lönsamhet vilket gör det än mer viktigt att förvaltningen förbättras så att ett hållbart fiske kan återupptas. Vella påpekade också att KOM har kontinuerliga konsultationer med för att inkludera dem i förvaltningen. När det gäller djuphavshajar har man föreslagit mycket små bifångstkvoter vilket absolut inte innebar att KOM kommer att återinföra ett riktat fiske mot dessa arter utan bifångstkvoterna följer av landingsskyldigheten. Avslutningsvis poängterade han att han hoppades att man skulle kunna komma överens om hållbara kvoter för dessa bestånd. ES, FR och PT betonade att kvotsättningen i hög grad har effekter på småskaliga fiskeflottor och att man bör minimera de negativa effekterna. ES konstaterade också att dessa fångster inte är de största men mot bakgrund av vetenskaplig rådgivning bör man sätta kvoter som tar hänsyn till socioekonomiska effekter men man betonade också att man ville se gradvisa förändringar av kvoterna vilket i viss mån motsvaras av kommissonen förslag. Även FR och PT ville se gradvisa minskningar. FR och PT framhöll även bifångstproblematiken i detta fiske och ville hitta lösningar för att hantera bifångsterna men att man stödde målet om MSY till 2020 där detta var möjligt. ES framhöll att man inte gärna såg att CECAF området skulle läggas till för kvotsättningen av dolkfisk och för skoläst ville man ha en mindre sänkning än de föreslagna . PT ansåg att den förslagna bifångstkvoten på för djuphavshajar var för låg och när det gällde fjällbrosme påpekade man att detta rörde sig om ett småskaligt fiske och ansåg att de kvotsänkningar som tidigare gjorts borde vara tillräckligt. PT ansåg också att en kvoten för dolkfisk i område IX och X borde vara oförändrad. PL, LV, UK och SE uttryckte stöd för kommissionens förslag med hänvisning till beståndssituationen för dessa bestånd och den vetenskapliga rådgivningen. DK uttryckte avslutningsvis stöd till kommissionens förslag men påpekade vikten av att ta hänsyn till genomförandet av landningsskyldigheten och eventuella socioekonomiska effekter av detta. Ordföranden tackade för kommentarerna och konstaterande att ett kompromissförslag kommer att läggas fram i slutet av dagen. Ordförandeskapet presenterade slutligen ett kompromissförslag om kvoter som antogs enhälligt av Rådet. hade gärna sett att beslutet legat mer i linje med kommissionens förslag men sammantaget innebär beslutet ett avsevärt minskat fisketryck på dessa djuphavsbestånd. någonsin kunde man också besluta om en kvot för en djuphavsart i enlighet med målet om maximalt hållbar avkastning. Detta gällde skoläst väster om . Kommissionär påminde om att för flera av dessa bestånd finns data som ännu inte analyserats och man uppmanar MS att bidra med kompletta analyser av dessa för att kunna göra bättre beståndsuppskattningar. För 10 av 19 bestånd innebar kompromissförslaget mindre kvotsänkningar än som föreslagits av kommissionen men för övriga följer beslutet kommissionens förslag. 5) Förslag till och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för demersala bestånd i och de fisken som utnyttjar dessa bestånd och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 6762007 och rådets förordning (EG) nr 1342/2008 -Föredragning av kommissionen 13828/16 + Cor. 1 och 11636/16 ADD 1 Kommissionär inledde med att påpeka att det nuvarande förslaget bygger på Östersjöplanen och att denna först kunde antas efter svåra diskussioner med . Han hoppades att detta arbete ska bereda vägen för även denna plan. Vella menade att planen kommer att säkerställa att målen i CFP nås med MSY, landingsskyldigheten och kan optimera förvaltningen. Fiskeindustrin tycker ofta att landningsskyldigheten är en börda men förhoppningsvis kommer planen att bidra till att denna kan implementeras på ett konstruktivt sätt. För bestånd som man inte har data för kommer försiktighetsansatsen att tillämpas. Förslaget har genomgått en veteskaplig prövning och bygger på dessa rekommendationer från ICES. Vella påpekade också att regionaliseringen innebär att regioner också kan utveckla modernare förvaltningsmetoder. Vella betonade att planen bör antas inte minst för att kunna genomföra landningsskyldigheten. Avslutningsvis konstaterade att nordsjöplanen kan leverera ett hållbart fiske till gagn för fiskeindustrin såväl som för fiskbestånden. SE, NL, DK, PL, UK, LT, ES välkomnade planen. BE och UK uttalade sig mer försiktigt. NL, DK, BE, ES betonade särskilt behovet av att ta hänsyn till blandfisket och påpekade att det fanns ett behov av att även rådgivningen från ICES är mer baserad på blandfisken och fiskesegment. Man uppmanade KOM att fortsätta att försöka finna lösningar på detta. När det gäller kontrolldelarna påpekade SE, DE, DK, UK, LT, FR att kraven i det nuvarande förslaget är för långtgående och kommer att leda till oproportionerliga kostnader för MS med begränsat mervärde. SE påpekade vikten av att planen kan anpassas till ändrad vetenskaplig rådgivning och SE, NL, DE, UK, PL framhöll vikten av att planen baseras på vetenskapliga underlag och utformas för att nå målen i den gemensamma fiskeripolitiken. DK ansåg att planen innehöll för många arter medan SE, DK, BE ansåg att systemet med grupper är för komplicerat. Kommissionär tackade för kommentarerna och konstaterade att man är överens om att det behövs ett nytt verktyg för att genomföra fiskeriförvaltningen. Han påpekade också att när det gällde Östersjöplanen tog detta att förhandla fram och menade att flera principer därmed redan beslutats genom Östersjöplanen och man bör följa dessa även för denna plan. Planen är också menad att se till att man undviker begränsande arter och ger möjligheter till MS att regionalt utveckla förvaltningen. Om förhandlingen av planen tar finns risk att planen inte kommer på plats vilket kommer att drabba fiskeindustrin såväl som allmänheten. Ordförande tackade för kommentarerna och konstaterande att rådet noterat de synpunkter som framkommit. a) Resultaten av det informella mötet mellan generaldirektörer för skogsbruk i EU -Information från ordförandeskapet ORDF informerade om mötet och om det yttrande man enats om vid mötet. ORDF:s förhoppning var att detta yttrande skulle kunna bidra till EU:s diskussioner på det skogliga området. HU förklarade att de stod bakom slutsatserna och AT påpekade att dessa diskussioner var viktiga, inte minst i förhållande till kommande genomförande av . SI framhöll att de var tveksamma till de diskussioner som handlade om återbeskogning/reforestation eftersom många MS redan hade gjort mycket på detta område. SI hade redan skoglig täckning och hade inga planer på att plantera mer skog. SE och FI påminde om den nationella kompetensen rörande skogsfrågor. FI framhöll att vi ändå måste vara lyhörda för andra politik-områden som berörde skogen. SE betonade behovet av att beakta de internationella aspekterna och behovet att se till vilka åtgärder som skulle ge bäst klimatnytta på lång sikt. KOM (Andriukaitis) höll med om att detta var en viktig fråga, inte minst i förhållande till jobb och tillväxt men också i arbetet med att komma bort från kol-beroendet. Vidare var det mycket angeläget att EU fortsatte arbeta mot avskogning, inte minst globalt. b) Djurs välbefinnande under transport -Information från den svenska delegationen med stöd av den österrikiska, belgiska, danska, tyska, luxemburgska och nederländska delegationen ORDF informerade att de hade för avsikt att ha en gemensam diskussion för de två djurskyddsfrågorna (8 b och 8 c) samt uppmanade MS att inte ånyo lyfta kända ståndpunkter rörande plattformen. Däremot inbjöds KOM att informera om sitt arbete med plattformen. KOM (Andriukaitis) påminde om att frågan om plattformen varit uppe på rådet i både , och att KOM arbetat vidare med plattformen . De hade för avsikt att inrätta plattformen och ha ett första möte under det kommande maltesiska ordförandeskapet. KOM hoppades på bred representation i plattformen där såväl lantbrukare, konsumenter, transportörer, djurskyddsorganisationer, forskare m.fl. skulle delta. Att samtliga MS var välkomna såg KOM som självklart. KOM hade noterat det stora intresse som fanns för att såväl inrätta plattformen som för att senare delta i arbetet. Därefter fick SE ordet för att informera närmare om sin not rörande djurtransporter, vilken redan hade fått stöd från flera MS. SE förklarade att det var upprörande och oacceptabelt att vi år såg samma problem vid transport av levande djur. SE tryckte på att alla hade ansvar för att se till att operatörerna följde våra gemensamma regler, och att det var hög tid att få ett slut på transporter som bröt mot reglerna. Men att bara få en bättre efterlevnad av nuvarande regelverk var inte tillräckligt. SE påpekade att det fanns vetenskapligt stöd för att uppdatera regelverket, inte minst när det gällde transporttider och viloperioder, utrymmen, fodring och vattning samt reglerna för transport vid höga temperaturerer. SE påminde om att detta var en fråga som engagerade EU:s medborgare och uppmanade KOM att ta fram ett förslag om nytt regelverk för djurskydd under transport. SE såg även positivt på att KOM arbetade vidare med att inrätta en plattform, vilket SE såg som en god möjlighet att förbättra djurskyddet. LU, DK, DE, AT, NL, SI och UK uttryckte sitt fulla stöd till initiativ och ansåg att det var hög tid att se över regelverket. HU, FI, IT och IE höll även de med om vikten av bättre efterlevnad men ställde sig mer tveksamma till behovet av nya regler. LU förklarade att de som transitland hade stor kunskap om hur djurtransporter utfördes. De hade sett en förbättring , men det var ännu inte tillräckligt bra. Framförallt behövde transporttiderna ses över. LU framhöll att detta även var en fråga om att tillse att operatörerna kunde verka på samma villkor. Även SI förklarade att de var ett transit-land och ansåg att situationen hade förbättrats , dock var det fortfarande inte tillräckligt bra, inte minst när det gällde ett harmoniserat genomförande av regelverket. UK:s utgångspunkt var att djur skulle slaktas så nära uppfödningsplatsen som möjligt, men om de måste transporteras så skulle det vara under goda förhållanden. Också HU föredrog att man transporterade produkter istället för levande djur och ansåg i allmänhet att djurskydd var en viktig fråga. HU kunde eventuellt stå bakom förbättrade regler om det fanns tydligt vetenskapligt stöd för att detta behövdes. IE framhöll att man måste se på djurens hela liv och inte fokusera på transporten. På hölls de flesta djur i extensiva system vilket IE menade var viktigt för deras välmående. När det gällde just transport hade IE nationella regler som i vissa fall gick längre än EU:s gemensamma regler, bl.a. tilläts inga transporter under högsommar p.g.a. risken för överhettning. Mycket skulle kunna förbättras genom bättre utbildning av transportörer och bättre efterlevnad av befintliga regler. Detta borde kunna diskuteras i plattformen. CZ menade att en analys måste göras av situationen. Hur stora var egentligen problemen, och berodde dessa på dålig efterlevnad eller på att lagstiftningen var undermålig? Först efter en sådan analys skulle CZ kunna ta ställning till behovet av ett nytt regelverk. CZ ställde sig även fortsatt tveksamma till nyttan med en plattform. Även NL stödde det svenska initiativet samt tackade KOM för att de arbetade vidare med plattformen och bad dem fortsätta med en hög ambitionsnivå. Vidare påminde NL om att de under sitt ORDF hade samlat in MS:s prioriteringar kring vilka områden som plattformen borde prioritera. Också DK, LU, DE, UK, FR, HU och ES uttryckte sitt stöd för plattformen. DK framhöll att de ansåg att plattformen skulle kunna bidra till bättre och mer harmoniserad kontroll av djurskyddslagstiftningen, vilket de menade även var viktigt ur ett konkurrensperspektiv. DE såg mycket positivt på att KOM arbetade med plattformen; ett initiativ som startats av ett fåtal MS och som hade brett stöd. DE ansåg att detta var en fråga om etik men också om att leva upp till konsumenternas höga förväntningar avseende djurhållning inom EU. FR informerade om att de fokuserade på djurskyddsfrågor och hade tagit fram en ambitiös nationell strategi. Plattformen var ett viktigt forum för kommande diskussioner så länge dessa enbart rörde redan befintlig lagstiftning. EU hade redan världens strängaste lagstiftning på detta område och det fanns inga skäl för ytterligare bestämmelser. Detta fick stöd av HU och ES, där ES framhöll betydelsen av att all diskussion måste baseras på fakta. KOM ansåg att det i grunden fanns stor samsyn kring behovet av ett gott djurskydd. Just djurskydd under transport var dock en svår och komplex fråga där grundproblemet handlade om dålig efterlevnad av befintliga regler. KOM menade att det fanns tillräckligt med möjligheter i nuvarande regelverk för att MS myndigheter skulle kunna göra de kontroller som behövdes för att tillförsäkra bra efterlevnad. Regelverket gav också utrymme för avskräckande straff, vilket KOM ansåg att MS måste börja använda sig av i större utsträckning. KOM framhöll vidare att de inte hade för avsikt att uppdatera nuvarande regelverk innan det som redan fanns var helt genomfört, även i praktiken. KOM menade dock att de ändå kunde och skulle bidra, samt framhöll vad de själva redan arbetade med för att få en bättre och mer harmoniserad efterlevnad. Där ingick de regelbundna expertmöten de anordnade med MS; speciella ”studiebesök” där de åker till en MS som haft problem, för att kunna stötta och hjälpa till; ett kommissionsbeslut för att förbättra och harmonisera rapporteringen samt ett pågående pilotprojekt där KOM planerar sprida information om bästa praxis. skulle de fokusera på export, vilket de även gjort inom ramen för sitt BTSF program (better training for safer food). Avslutningsvis nämndes att det var möjligt att transporterna också skulle komma upp för diskussion inom plattformen, men det fanns många viktiga frågor att diskutera där. c)Lägesrapport om EU-plattformen för djurs välbefinnande -Muntlig information från kommissionen, på begäran från den belgiska, danska, tyska, nederländska och svenska delegationen Diskuterades som punkt 8 b). d)Resultat av ministerkonferensen om afrikansk svinpest () -Information från den polska delegationen PL informerade om resultatet av en ministerkonferens om afrikansk svinpest (ASF) som anordnats i . En slutsats hade varit att sjukdomen var svår att bekämpa men att det också var svårt att mildra de ekonomiska effekterna av sjukdomen. PL arbetade vidare med att förhindra smittspridning och som ett led i detta skulle de minska antalet vildsvin i regionen. RO pekade på vikten att ha en buffert zon mellan EU-MS och tredje land samt uppmärksammade behovet av ekonomiskt stöd, vilket LT och ES instämde i. DE informerade att de också drabbats av smittan vilken utgjorde ett hot mot hela sektorn. De har drabbats av liknande sjukdomar tidigare och vet att det är mycket svårt att bekämpa och utrota.