rfr · H40WRFR1 · 2016-10-28 00:00:00 — Denna litteratur ger dock förhållandevis lite input till hur man skulle kunna värdera nyttan av ytterligare mobiltäckning i ett land som , där penetrationen är i princip fullständig i termer av antalet användare, där i prin- cip alla hushåll och arbetsställen har mobiltäckning och även de flesta andra områden där individer vistas i större utsträckning har täckning, även om det fortfarande finns områden som saknar fullgod täckning. Vi ser två möjliga vägar fram för att analysera problemet. Det första är att göra en kvantitativ studie av mobiltäckningens effekter på så fin geografisk nivå som det är möjligt, givet datatillgång (avsnitt 3). Detta kan sedan kom- pletteras med en mer kvalitativ diskussion om vilka effekter som ytterligare yttäckning kan ha. Såväl utbud som efterfrågan av högre bredbandshastigheter ökar; inte minst behovet av att kommunicera rörlig bild driver på kraven på högre datahastig- heter. Vissa samhällsekonomiskt viktiga användningsområden kräver dess- utom höga datahastigheter. Dessutom hävdar många att tillgången till mycket snabbt bredband kommer att driva utvecklingen av nya applikationer och tjänster som fordrar dessa hastigheter (3D-applikationer, VR mm.). BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR kostar det mer att bygga ut ultrasnabbt bredband (som fiber) än bredband med lägre hastigheter, speciellt i glest befolkade områden. Det finns en del evidens för effekterna av att bygga ut högshastighetsbred- band (i form av fiber). Däremot finns det mycket lite evidens för vad margi- naleffekterna är av högre bredbandshastigheter. Ett undantag utgörs av studier av i samarbete med ADL och , vilka påvisar positiva effek- ter på BNP-tillväxt och på hushållens inkomster. Vi kan dock på ganska goda grunder anta att högre bredbandshastighet medför ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser av liknande slag som tillgång till bredband, fast med avtagande marginaleffekt. Tillförlitlighet och robusthet i bredbandsnäten är en annan viktig kvalitets- aspekt, som också tas upp i andra delar av rapporten. Då beroendet av mobil- telefoni och Internet ökar, ställs krav på att it-infrastrukturen ska vara uthållig, tillgänglig och driftsäker. Föreliggande svenska utredningar verkar fokusera ningar som kan uppstå i näten och som är mer i fokus i forskningslitteraturen. Vidare följs tillförlitligheten i näten upp på ett mindre systematiskt sätt än ex- empelvis tillgången till bredband och datahastigheter. en viss oklarhet kring begreppet robusthet gör det svårt att göra en kvantitativ bedömning av robusthetens konsekvenser. Forskningslitteraturen har påvisat ganska starka positiva samband mellan till hur man skulle kunna värdera nyttan av ytterligare mobiltäckning i ett land som , där i princip alla hushåll och arbetsställen har mobiltäckning. Vi har identifierat ett fåtal studier somvisar på nyttan av bredband (i ). PTS (, 2015): ”PTS har letat, men inte lyckats hitta, nå- gon svensk studie av motsvarande kvalitet [som WWG] om nyttan av bred- band. Det utesluter dock inte att sådana finns varför det kan finnas anledning att komplettera …” Vi har sökt göra en sådan komplettering. Flera av de iden- tifierade svenska studierna har genomförts av Acreo (av Forzati och Matts- son). Det finns också en sammanfattning gjord av PTS (, 2015) som vi delvis utnyttjar i detta avsnitt.16 Acreo (Forzati et al., 2015) undersökte, på uppdrag av stad, sam- hällsekonomiska konsekvenser av fibernät i västra . Först analyse- rades de potentiella kostnadsminskningar för hemtjänst som ett välutbyggt fi- bernät kunde möjliggöra. Beräkningarna visade att (1) ett begränsat införande av digitala tjänster kunde frigöra , medan (2) ett mer ambitiöst införande kunde öka besparingen till mellan 400 16 Se också Kongaut & (2016) för en studie av mobil bredbandsanvändning i . FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA Båda scenarierna förutsatte en omfattande fi- berinfrastruktur (Forzati et al., 2015 och , 2015). Enligt (2015) är det dock svårt att följa hur resultaten härletts. I samma rapport (Forzati et al., 2015) analyserade Acreo också sambandet mellanfiberbredbandochekonomiskutvecklingiallmänhetochfannettstarkt samband mellan fiber och både sysselsättning och företagande. När det gällde sysselsättning fann studien att sambandet var starkare i tätbefolkade kommu- ner (kommuner med hög urbaniseringsnivå), där en högre fiberpenetra- tionvarkorreleradmed3%högresysselsättning.Motsvarandeeffekterikom- muner med låg eller medelhög urbaniseringsnivå var . Summerat över hela västra (433 000 invånare) betydde detta att högre fiberpenetration var korrelerad med, allt annat lika, 10 000 nya jobb vilket motsvarar i ökad BNP, vilket i sin tur skulle generera 784 miljoner extra skatteintäkter, cirka 35 nya företag och 7,4 miljoner färre mil bilkörning , vilket i sin tur motsvarade mindre CO2-utsläpp (Forzati et al., 2015 enligt , 2015). Acreo genomförde (på uppdrag av ) en studie (Forzati & , 2014) som uppskattar besparingen av införande av it- tjänster i äldreomsorgen (). De årliga nettobespa- ringar som genereras när enbart av hemtjänsttagarna använder digitala tjänsterberäknadestill(1)2,4–4miljonerförenglesbygdskommunmed8 000 invånare, (2) 16–25 miljoner för en mellanstor stad med 90 000 invånare och (3) 42–63 miljoner för en storstad med 500 000 invånare. Studien analyserade också ett scenario med ett mer omfattande införande av digitala tjänster (till av antalet hemtjänsttagare ). De årliga nettobesparingarna blev då (1) 34 miljoner för en glesbygdskommun med 8 000 invånare, (2) 220 miljoner för en mellanstor stad med 90 000 invånare och (3) 590 mil- joner för en storstad med 500 000 invånare. Resultaten skalades sedan upp till nationell nivå med hänsyn till kostnadsskillnader för olika kommungrupper vilket gav resultatet att för kunde nettobesparingen (av användandet av digitala tjänster) för hemtjänst uppgå till sammanlagt 53 miljarder –2020 (Forzati & , 2014 enligt , 2015 och , 2015). Som nämnts ovan (avsnitt 2.6.1.2) visade Forzati & (2011 och 2012) i en studie av fibertillgång på kommunnivå i –2010 en sig- nifikant påverkan på sysselsättning, minskade kostnader i landsting och kom- muner och ökat antal företag i avfolkningsbygder. De gjorde även en investe- ringskalkyl för att ansluta alla bostäder med fiber till en kostnad av 39 miljar- der kronor, där break-even skulle uppnås efter , och är avkast- ningen 1,5 gånger investeringen. Vidare gjorde också samma forskare (, 2013) en studie omdesamhällsekonomiskaeffektersomStokabgenererarförStockholm.Sto- kabharunderdesenaste20åreninvesteratisnittöver250 miljonerkronorper år. Uppräknat till nivå uppgår investeringarna till totalt 5,4 miljarder kronor.Studienvisarattinvesteringarnahaftinverkanpåstadensit-utveckling BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR och etablering av it-relaterad verksamhet, men också att investeringarna gene- rerat stora ekonomiska vinster för samhälle, företag och enskilda medborgare somuppgåtttillungefärtregångerinvesteringensstorlek(Forzati&Mattsson, Dessa var följande: • ackumulerade vinst är . • Neutral fiber har stimulerat marknaden. • Företagens lägre kostnader för bredband värderas till cirka 75 miljoner • Bostadsföretagens ackumulerade bredbandsinvesteringar uppgick till näs- • För de kommunala bostadsföretagen i (knappt 100 000 lägen- heter) har fiberanslutning inneburit ökat bruksvärde till ett värde på 1,85 miljarder kronor samt ökade hyresintäkter på över 30 miljoner . Dessa effekter täcker nästan fullt bostadsföretagens investeringar. • Investeringarna har stimulerat 4G/LTE-utbyggnad. • Besparingar för kommunen och på uppstod åren 1996–2012. • upphandling av utbyggnad, drift, material, planering etc. har ge- nererat en ekonomisk aktivitet hos leverantörsindustrin som uppskattades • ”Jobbvärdet” i termer av tillväxt, nya jobb, genom bland annat avancerade produkter och tjänster och högre IKT-kompetens, och effektivisering och ökat företagande beräknades till . publicerade 2015 en rapport (, 2015) av stadsnätens och kom- munala näts betydelse för utvecklingen av snabbt bredband. nehöll svenska fallstudier, bland annat en regressionsstudie på Enligt denna är fiberpenetrationen i positivt korrelerad med ett antal samhällsekonomiska variabler. Rapporten lyfter fram att högre fi- berpenetration korrelerar med (1) mindre personbilstransporter och invånare, (2) högre sysselsättning, (3) ett nystartat företag per 12 000 invånare. Alla dessa effekter var starkare i områden med hög grad av Det bör också nämnas att det finns gott om praktiska svenska exempel och fallstudier som visar på nyttan med bredband. A-focus (2011) visade genom 15 konkreta exempel (företag, hushåll och offentlig verksamhet) hur bredband med hög hastighet bidrar till att skapa nytta. Utifrån de observerade effekterna i fallstudierna lyfter man fram sex övergripande nyttor (minskat avstånd, snabbare affärsprocesser, mobilt arbete, platsoberoende, differentiering och innovation) vilka sedan kan delas in i mer detaljerade nyttor, av vilka några visas i Tabell 2-10. FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA Tabell 2-10 Exempelnyttor och typ av effekter Ökade intäkter, minskade kostnader, ökad omsättning Nöjdare kunder, mer attraktiv arbetsplats Ökad sysselsättning, ökad säkerhet Mindre CO2-utsläpp, mindre pappersförbrukning Ökad flexibilitet, mindre stress Källa: a-focus (2011) Somvisats tidigare i föreliggande rapport finns andra svenska studier somdis- kuterar andra specifika typer av effekter av bredband, exempelvis ()(Jägerbrandetal.,2014)som2014diskuterade om och hur it påverkar miljön, och refererade till andra svenska studier (Arn- falk et al., 2009) som visar att ungefär en tredjedel av den reseminskning som man kan åstadkomma med distansarbete äts upp av ökat annat resande. Även (2010) pekade på att it har potential att bidra till minskad miljöpåverkan genom att effektivisera offentlig verksamhet, som ökad it-användning ger en negativ miljöpåverkan i formav energianvändning, kemikalieanvändning, transporter och avfall. BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR 3 Konsekvenser av bredbandshastighet: svensk studie 3.1 Syfte och upplägg Syftet med innevarande avsnitt är att kvantitativt utreda konsekvenser av en god respektive bristfällig it-infrastruktur för olika utvecklingsalternativ för den svenska it-infrastrukturen. Avsnittet fokuserar på konsekvenser av ökade bredbandshastigheter på livskvalitet – via ekonomiska, sociala och miljömäs- sigaindikatorersomBNP,inkomster,sysselsättning,företagande,utbildnings- nivå, studieresultat och bilkörning. Den bakomliggande studien genomfördes . Figur 3-1 visar principiellt sambanden mellan it-infrastrukturens kvalitet och olika konsekvensvariabler. Figur 3-1 Principiell figur av konsekvenser av it-infrastruktur och sam- band som testats i studien Vi testar således främst bredbandshastigheters påverkan på följande indikato- rer: •Utbildning: Bredband med höga hastigheter kan potentiellt påverka ut- bildning (indikerat genom studieresultat). Givet motstridiga resultat i tidi- gare forskning har vi ingen hypotes om i vilken riktning. •Demokrati/engagemang: Hypotes om att höghastighetsbredbandsan- vändning kan leda till ökat engagemang i samhällsfrågor (testat med indi- katorn valdeltagande). •BNP: Hypotes om icke-linjär positiv påverkan på bruttoregionprodukt (BRP). •Sysselsättning: Hypotes om samtidiga komplementära och substituerande effekter på sysselsättning. Troligen ökar efterfrågan på vissa typer av jobb (och i vissa sektorer), medan den minskar för andra. FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA •Antal företag: Hypotes om ökat antal företag, nystartade företag och ar- betsställen. •Inkomster: Analogt som för sysselsättning. Inkomsterna torde öka för vissa typer av yrkeskategorier men inte för andra. •Huspriser: Hypotes om positivt samband. •Bilkörning: Hypotes om minskad bilkörning som resultat av ökade möj- ligheter till distansarbete. Medför i sin tur en minskad miljöbelastning, ge- nom minskade utsläpp av växthusgaser. Alla data är på kommunnivå. Initialt avsågs att använda data på mycket detal- jerad geografisk nivå, då forskarna hade tillgång till bredbandsdata på ned till rutor om 250 gånger . Tyvärr var det inte möjligt att inom ramen för projektets budget få tillgång till ekonomiska eller effektvariabler på motsva- rande geografiska nivå.17 Därförbegränsades studien till de datapå nivåsomfinnsfritttillgängligaochsomkundeidentifierasavforskarna.Sedan 2003 (då bröts ut ur ) finns 290 kommuner i . Därefter harenbartmarginellaförändringarskettsomexempelvisnamnbytenochkom- munkodsbyten. En hypotes har varit att bredbandets effekter kan vara olika beroende på kommuntyp. Exempelvis skulle vissa effekter kunna visa sig tydligare i städer (urbaniseradekommuner)änpålandsbygd.Därföranvändevioss,imöjligaste mån, av SKL:s kommungruppsindelning (Tabell 3-1). Vi hade dock inte möj- lighetatttestamodellernaförallatyperavkommuner,varförvideladeinkom- munerna i storstäder och större städer (34 st.) samt övriga (256 st.) i ett första steg. I vidare forskning kan denna indelning göras mer finmaskig. Kommuner med en folkmängd som överstiger 200 000 invånare Kommuner där mer än 50 pendlar till arbetet i någon an- utpendlingsmålet ska vara nå- gon av storstäderna. Kommuner med 50 000– 200 000 invånare samt en tät- 17 Exempelvis hade anskaffning av nödvändiga data från SCB på SAMS-nivå kostat . SAMS står för Small Areas for Market Statistics och är en indelning som har skapats av SCB. Antalet SAMS‑områden uppgår till cirka 9 200. BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR Kommuner där mer än 50 pro- cent av nattbefolkningen pendlar till arbetet i en annan kommun. ska vara någon av de större stä- derna i grupp 3. Kommuner där mer än 40 pro- cent av nattbefolkningen pendlar till en annan kommun. Kommuner där antalet gästnätter på hotell, vandrarhem och cam- pingar överstiger 21 per invå- nare eller där antalet fritidshus överstiger 0,20 per invånare. mer av nattbefolkningen mellan 16 och är sysselsatta inom tillverkning och utvinning, energi och miljö samt byggverk- samhet (SNI2007). Kommuner med en tätortsgrad mindre än åtta invånare per Kommuner med mer än 300 000 personer inom en radie på 112,5 Kommuner med mindre än 300 000 personer inom en radie Not: Indelningen är sekventiell i så måtto att först kontrolleras om kommunen tillhör grupp 1, därefter grupp 2 etc. Källor: Anpassad från SKL (2010, 2016) 3.2.1 Bredbandsdata (per kommun) Tabell3-2gerenöversiktöverdebredbandsdatasomanväntsistudien.Notera att PTS bredbandskartläggning innehåller statistik såväl för flerår somför fler variabler. Dock är statistiken och tidigare inte jämförbar 2010–2015 och har därför exkluderats. mäter dessutom PTS tillgång till bredband som en andel av hushållen istället för som andel av befolkningensomtidigare,varförjämförbarheten2015ochtidigareårförsäm- ras. Vidare finns statistik om tillgång till bredband om minst respek- tive , men tillgången är för den relevanta perioden och uppvisar därför inte tillräcklig variabilitet för en statistisk analys. Dessutom finns statistik om tillgång till bredband om minst men denna inklu- derar alltför få år för att kunna generera statistiskt säkerställda resultat. FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA Tabell 3-2 Bredbandsdata (per kommun) PTS (2016) band om minst 10 Mbps (% av folk- PTS (2016) band om minst 10 Mbps (% av arbets- PTS (2016) band om minst 100 Mbps (% av folk- PTS (2016) band om minst 100 Mbps (% av arbets- kollen (n.d.) snitt år) (Mbps) Källor: PTS (2016), Bredbandskollen (n.d.) samt data tillhandahållna av PTS Det kan också noteras att Bredbandskollen även mäter hastigheter för fasta bredbandsförbindelser. Den geografiska positioneringen är dock (till skillnad från för mobila surfhastigheter som använder mobilernas positionering) inte tillräckligt tillförlitlig för att använda på nivå18. För mer informa- tion om PTS och Bredbandskollens metodik för insamling av data se exem- pelvis (2015) och (2016). I bilaga B visas några tabeller och figurer med fördjupad information om de brandbandsdata som använts i studien 3.2.2 Övriga data (per kommun) Gällande övriga data sökte vi en mix av relevanta ekonomiska, sociala och miljömässiga effektvariabler, samt ett antal relevanta demografiska och andra kontrollvariabler. Alla dessa stod inte att finna fritt tillgängliga. Exempelvis lyckades vi inte finna data om sjuk- och hälsovård på nivå. 18 Personlig kommunikation med Bredbandskollen. BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR Tabell 3-3 Övriga data per kommun tistik/Statistik-efter-amne/Be- gure=116442#c_li_26051 sen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START sen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START (beräknad): löne- sen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START (2000–2014) sen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START UFUF0506/Utbildning/?rxi Bredbandskartläggning 2015, ta- bellbilaga (PTS, 2016) /be/sok/etjanster/sta- tistik/statistik-1.3538 och /be/sok/etjanster/sta- ringsgren (16–, sen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA ling sålda småhus, sen.scb.se/pxweb/en/ssd/START df3bf990e978%20(2000-2014) Betyg/resultat på nationella prov åk 9, ris/ris.export_stat.form?psLock- tistik/Statistik-efter-amne/Nat- kenskaper/#c_li_NR0105A Körsträcka (mil) per /rus/Sv/statistik-och- brukning/Pages/default.aspx Valdeltagande (%) i sen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START Not:Merpartenavdessadatahämtadesundermars2016,förutomkörsträckor,BRPperkom- mun och valdeltagande som hämtades . Metoden har varit en ekonometrisk multipel regressionsanalys. Modellen kan beskrivas enligt följande: •QoS står för den beroende variabeln (ex. BNP) BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR • i står för område (ex. kommun) • t står för tid (år) • Broadbandspeed är mobil nedladdningshastighet • CoverageandReliabilityärandelenhushålloch/ellerarbetsplatsersomhar tillgång till bredband om minst respektive • Z står för områdesspecifika fasta effekter • X står för andra demografiska, sociopolitiska och ekonomiska variabler. Notera att ett flertal av effektvariablerna omvandlats till logaritmer. Modell a) testar påverkan av mobila datahastigheter och täckningsgrad för fast bredband om och , men modell b) har eftersläp- ning i den fasta täckningsgraden. Mot bakgrund av datamängden med tvärsnittsbaserade tidsserier så kan de statistiska uppskattningarna ha utelämnade variabler vilket kan skapa sned- effekter (bias). Dessa snedeffekter kan bero på kommunspecifika förhållan- Därför kan de resultat som ges av enkel minstakvadratmetodanalys (or- dinary least square method) bero på skillnader mellan kommuner vilka är svåra att skilja ut och som korrelerar med både beroende och oberoende vari- Ett vanligt sätt att kontrollera detta så kallade endogenitetsproblem är att använda fasta effekters eller slumpeffekters variansanalys/modell (fixed ef- fects/random effects model). En modell med fasta effekter konstanthåller de genomsnittliga värdena av varje enhet (i detta fall kommuner). fektsmodell så antas all variation mellan kommuner vara slumpmässig och okorrelerad med de oberoende och beroende variablerna som ingår i analysen. För varje typ av analys genomförs ett så kallat Hausmanntest för att bedöma vilken grundmodell som anses bäst. I alla aktuella statistiska körningar så be- fannsdenfasta effektmodellen varaöverlägsen,varförresultatennedanendast är baserade på den fasta effektmodellen. Den fasta effektmodellen kan bättre hantera skillnader mellan kommuner men det kan även finnas systematiska skillnader inom en kommun. pel kan kvaliteten på en bredbandsanslutning vara beroende på en tidsfaktor – hur länge bredbandsanslutningen har funnits eller vilket år den upprättades. För att kontrollera tidsberoende variation har en så kallad dummyvariabel för tid (t) införts i vissa statistiska körningar. Dessa körningar med tidsdummy antar att det finns systematiska skillnader mellan kommuner . nom att kontrollera för tid har därmed analysen reducerat problem med tids- beroende former av utelämnade variabler. Modellen har även testats genom ett så kallat Breush-Pagan Lagrange mul- tiplier-test (LM) för att tillförsäkra att modellerna saknar heteroskedasticitet. Dess motsats, homoskedasticitet, innebär att en sekvens av slumpmässiga va- riabler har samma , dvs. att ingen snedvridande tendens föreligger i FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA 3.4 Resultat och analys Resultaten redogörs för nedan under rubrikerna Sociala/samhälleliga effekter, Ekonomiska effekter och Miljömässiga effekter. Notera att mycket statistik, formler och regressionsresultat återfinns i bilagan. 3.4.1 Sociala/samhälleliga effekter: studieresultat och politiskt deltagande Somindikeratsiavsnitt2.4.4såvisarlitteraturenpåblandadeeffekteravbred- band på utbildningsresultat, som indikerat av resultaten för årskurs 9 på de nationella proven i engelska, svenska och matematik, enligt nedanstående ek- vation.19 •i står för geografiskt område (kommun) •t står för tid (år) •Grades står för resultat på nationella prov i respektive ämne. •Speed är mobila datahastigheter •Coverage and Reliability är procentuell andel av befolkningen som har tillgång till en viss bredbandshastighet (minst eller ) •Z står för områdesspecifika fasta effekter •X står för andra demografiska, sociopolitiska och ekonomiska variab- ler. Grundläggande deskriptiv statistik för effektvariabler och övriga variabler vi- sas i Tabell 3-4 Tabell 3-4 Beskrivande statistik Resultat i matematik på 19 Av utrymmesskäl redogör vi inte för de använda ekvationerna i de följande avsnitten. BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR Resultat i svenska på Resultat i engelska på Dendeskriptiva statistikenvisarattdetfinnsenkorrelationmellanexempelvis provresultat och mobila datahastigheter (se bilaga B.2.1), men att större delen av variationen uppvisas vid låga datahastigheter. Vår modell avser utreda hur mycket av denna variation som kan förklaras av just bredbandets kvalitet. FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA Tabell 3-5 Nationella provresultat: regressionsresultat 0,12*** 0,05*** -0,05*** 0,10*** 0,04*** -0,10*** 0,08*** 0,05*** -0,02** 0,04** 0,04*** -0,07*** (0,016) (0,007) (0,008) (0,022) (0,009) (0,010) (0,018) (0,008) (0,009) (0,021) (0,009) (0,010) 3,05*** -0,19 1,22*** 2,56*** -0,67 -0,88** (0,548) (0,317) (0,381) (0,643) (0,427) (0,433) -0,08 -0,18 -0,15 (0,213) (0,284) (0,202) (0,288) -0,01 -0,03** 0,08*** -0,01 -0,04** 0,06*** -0,03* 0,05** -0,03** 0,03* (0,026) (0,014) (0,026) (0,026) (0,014) (0,020) (0,029) (0,015) (0,022) (0,029) (0,015) (0,019) 0,18*** -0,05*** 0,17*** -0,06*** 0,18*** -0,03 0,17*** -0,05** (0,017) (0,018) (0,017) (0,019) (0,016) (0,019) (0,017) (0,019) -0,21*** 0,35*** -0,23*** 0,33*** -0,15*** 0,35*** -0,20*** 0,33*** (0,050) (0,031) (0,052) (0,034) (0,053) (0,031) (0,055) (0,034) -6,52*** 2,51** 9,31*** -8,47*** -1,91 1,92*