rfr · H30WRFR22 · 2016-01-01 00:00:00 — öppna utfrågning om lärarbrist Riksdagstryckeriet, , 2016 kallade till en öppen utfrågning i om lärarbrist. Till utfrågningen inbjöds myndigheter, organisationer m.fl. för att ge sin syn på dessa frågor. I det följande redovisas programmet och en utskrift av den stenografiska uppteckningen som gjordes vid utfrågningen. Program för öppen utfrågning om lärarbrist Tidpunkt: –12.00 Plats: Andrakammarsalen, 10.00Inledning av utbildningsutskottets ordförande (S) 10.05Utbildningsdepartementet, minister för högre utbildning och forskning, 10.20Universitetskanslersämbetet, avdelningschef . Hur många behöver examineras från lärarutbildningen för att täcka behovet? Tillgången på behöriga lärare samt arbete på området 10.45Olika vägar till lärarutbildning (. – , utbildningschef, och , föreståndare för –– , projektledare och nationell samordnare för projektet vidareutbildning () –– , utbildningsledare och nationell samordnare för projektet lärare () 11.15Nätverket för kommunala lärcentra (), , campuschef Lärcentras roll för lärarutbildningen 11.25Hur klarar skolhuvudmännen lärarförsörjningen? –Kommuner och Landsting (SKL), direktör PROGRAM FÖR ÖPPEN UTFRÅGNING OM LÄRARBRIST –Idéburna skolors riksförbund, ordförande 12.00Korta inlägg (. 12.55Avslutning av utbildningsutskottets vice ordförande Övriga inbjudna att svara på ledamöternas frågor: Universitets- och högskolerådet, Elevkårer, elevråd – , Skolinspektionen, , , LO och TCO . Stenografisk utskrift från den öppna utfrågningen Ordföranden: välkomna allihop till Andrakammarsalen och till utbildningsutskottets öppna utfrågning om lärarbrist! Om ni tycker att det ser lite glest ut i delar av salen beror det på tågförseningen. Det kommer ett antal ledamöter till som droppar in så fort de bara kan. Annars är vi alla väldigt glada över att ni är här . Helt objektivt tycker jag att vi har fått till ett väldigt bra program. Det är många viktiga och intressanta talare, och jag tycker att det på något sätt synliggör det faktum att ska vara den plats som synliggör samhällsutmaningar och får människor att mötas men också konstruktivt tar vara på nya, goda idéer. När jag besöker skolor kan man i samtalet inte komma förbi att råka nämna att det saknas ungefär 50 000 lärare till 2020. Man hinner säga det, och så märker man liksom hur någonting går igång: Vänta – hur många sa du att det var? Till när då? Hur sjutton ska ni lösa det? Sedan är diskussionen igång, och framför allt är frågorna väldigt många. I många av de här skolorna har man en problematik när det gäller att hitta de lärare som behövs, med rätt behörigheter. Finns man inte nära ett lärosäte är problemet med att lyckas locka, rekrytera och behålla duktiga, kompetenta lärare ännu större. Utmaningen känns verkligen överallt i vårt samhälle, skulle jag säga. Är man förälder och har barn i skolan undrar man hur det ska gå till. Kommer ens barn att ha behöriga lärare? Hur kommer det egentligen att bli? Är man lärare undrar man om man ska få nya kollegor, annars blir jobbet ännu tyngre. Många av oss som är i den här salen nu tänker ju på hur vi ska kunna bidra, för någonstans är det den enskildes vilja och engagemang som gör att man söker sig till en lärarutbildning och också stannar kvar. En del av svaren hoppas jag verkligen att vi ska få lyssna till . Framför allt hoppas jag att vi kan se det här som ett gemensamt avstamp och att vi ska skaffa oss en gemensam bild av hur det faktiskt ser ut. Jag har nöjet och glädjen att få bjuda upp vår första talare, ansvarig minister som är högskole- och forskningsminister men också särskilt ansvarig just för lärarfrågorna. Statsrådet (S): Tack så mycket! Jag vill också tacka för ett väldigt gediget program som utskottet har jobbat fram. Jag delar det som utskottsordförande sa om att detta är en väldigt viktig möjlighet för oss att brett både få samla oss och också diskutera angelägna samhällsutmaningar, och det är svårt att tänka sig en mer angelägen samhällsutmaning än den svenska skolan och det svenska utbildningssystemet. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Vi vet ju att vi har dragits med sjunkande kunskapsresultat och en lärarbrist som har vuxit . Bakom dessa siffror ligger också det faktum att vi har en utmaning när det gäller statusen på läraryrket och attraktiviteten i att både bli lärare och vilja förbli lärare. I går tog vi emot delbetänkande. Där talades det, väldigt viktigt, om att vi just behöver samla oss. Det har ju pågått lite av ett blame game, där man har försökt att hitta antingen sin favoritreform som ska lösa allting i ett trollslag eller hitta sin hatreform som man säger förstörde allting. Sanningen är dock att det snarare är många saker som har samverkat till att vi är här , och gör ett ypperligt arbete med att försöka bena ut flera saker som behöver åtgärdas för att vi ska kunna vända kunskapsresultaten och öka både statusen och attraktiviteten i det viktiga läraryrket. Vi behöver göra många saker, och vi behöver göra det tillsammans, för att klara lärarförsörjningen på både kort och lång sikt. Det som är viktigt att säga om det här är, precis om underströk, att siffrorna verkligen kan förskräcka när man hör dem. Vi visste redan när vi tillträdde som regering att det fanns en befarad lärarbrist på 60 000 . har de siffrorna reviderats, och de revideras kontinuerligt, för det beror lite på hur stora barngrupperna kommer att bli . Just nu kan man säga att det kan vara uppemot 60 000 lärare som saknas till 2020. Det kan också vara 50 000. Men det är inte det som är det viktiga, utan det viktiga är att vi nu gör insatser som både ger snabba resultat och också långsiktigt stärker lärarutbildningen, läraryrket och arbetssituationen i skolan så att vi också vänder resultaten. De sjunkande resultaten handlar väldigt mycket om att skolan har förlorat sin kompensatoriska möjlighet att kompensera för det som elever inte har med sig hemifrån. Det är alltmer relaterat till dina föräldrars utbildningsbakgrund hur du klarar dig i den svenska skolan. För oss som har varit med ett tag var det här någonting som vi var väldigt stolta över i det svenska skolsystemet: att det klarade att kompensera och att det faktiskt var fokus på elevens kunskaper snarare än föräldrarnas kunskapsbakgrund. Tyvärr ser vi att det har blivit alltmer relaterat till varandra, men vi ser också att högpresterande elever har sjunkit i kunskapsresultat. Detta har allt som allt gjort att har sjunkit till exempel i . Det gäller inte minst det viktiga ämnet läsförståelse, som ju är grunden för alla andra ämnen. Det behöver vi verkligen ta krafttag för att vända, och det är också någonting som regeringen gör. Som sagt var har de här frågorna varit kända sedan vi tillträdde, och därför har vi också jobbat med dem sedan dag ett. Men bristen har som sagt växt till följd av ökade barnkullar. Om man ska försöka bena ut lite vad lärarbristen egentligen består av kan man väl säga, som jag sa, att det har varit ett lågt söktryck till lärarutbildningen, även om det har ökat . Den nya lärarutbildningen har tagits emot hyfsat väl, och vi ser att söktrycket är på väg upp. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Detta har också möjliggjort att vi kan bygga ut lärarutbildningen. kommer regeringen att bygga ut lärarutbildningen med ungefär 2 300 nya plat- Vi tillför också kvalitetsmedel för att stärka kvaliteten i lärarutbildningen, inte minst den lärarledda tiden. Det pågår försök med övningsskolor för att garantera hög kvalitet i den verksamhetsförlagda delen av utbildningen. arbetet mellan högskolor och universitet och skolhuvudmän blir också allt bättre, inte minst när det gäller samarbetet kring övningsskolor. fler samarbeten som stärks, men mer behöver göras. Jag tog emot utredning för ganska precis . visade han att efter det att lärosätena fått en fullständig autonomi, alltså själv- bestämmande över dimensioneringen av utbildningarna och även utformandet av utbildningarna års högskolereform, är det i huvudsak så att man klarar både att dimensionera antalet platser och också att utforma utbildning- arna så att det motsvarar inte bara dagens behov utan även framtidens behov. Det finns dock två utbildningar som sticker ut där man inte riktigt klarar di- mensioneringen, och det ena är just lärarutbildningen. Den andra är vårdut- rekommendation är just att vi måste stärka samverkan med Vi måste se till att universitet och högskolor jobbar tillsam- mans med huvudmännen mycket tätare. Ni kommer senare här att få höra att universitetskanslern och har föreslagit att univer- sitet och högskolor också måste samarbeta med varandra för att dimensionera lärarutbildningen så att det inte är så att det är för få sökande till exempel till en bristämneslärarutbildning, och så läggs den ned överallt i regionen i stället för att universitet och högskolor samarbetar med varandra. Det här är frågor som vi nu tittar vidare på. Ett verktyg som vi redan har gett och i uppdrag att ta fram är mer detaljerade prognoser för lärarbehovet framöver. Detta ska kunna fungera som ett verktyg för just regional samverkan mellan huvudmännen och våra lärosä- Men det kommer som sagt var inte att gå att utbilda bort den akuta bristen. Det tar i snitt att utbilda en lärare, och vi har den här bristen redan här och och de kommande fyra åren. Vi behöver alltså göra fler saker. höver öppna upp fler vägar in till läraryrket. Det gör vi bland annat genom att bygga ut den kompletterande pedagogiska utbildningen, KPU, och också ge- nom speciella möjligheter för dem som redan har en ämnesutbildning i de så Detta gäller framför allt naturvetenskap. moderna språk också, och vi får titta på om det finns fler sådana bristämnen där vi behöver ge särskilda möjligheter för lärare att som man blir anställd som lärare i dessa ämnen kunna läsa in den kompletterande pedago- Vi har också lagt fram ett förslag om att vi ska ha en särskild KPU för Det här kan ju synas vara en ganska lite grupp och en liten satsning, men det handlar om 50 platser . platser användas för att få fler forskarutbildade att bli lärare och de också STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN skulle anställas som till exempel lektorer i skolan skulle det innebära en fördubbling av antalet lektorer i grund- och gymnasieskolan. finns det ungefär 240. Att ha fler lärare med forskarbakgrund tror jag också är en viktig kvalitetsförstärkning i svensk skola. De får möjlighet att läsa in sin kompletterande pedagogiska utbildning med ett utbildningsbidrag. Vi har också lanserat snabbspåret för dem som kommer med utländsk examen och lärarbakgrund för att de fortare ska kunna både validera och komplettera sin utbildning i syfte att nå svensk lärarlegitimation. Vi har också tittat på möjligheten för dem att de lär sig svenska och gör valideringen och kompletteringen också kunna börja jobba i den svenska skolan till exempel som studiehandledare för nyanlända elever. På det här sättet tillför vi också nya vuxna till skolan som kan bidra till att avlasta lärarna men också stödja de nyanlända eleverna. Vi kommer att fortsätta titta på de här frågorna, inte minst inom ramen för . Där tittar vi också på hur vi ska göra ämneslärarutbildningen mer attraktiv. Det finns ingen utbildning i vårt system som har genomgått fler förändringar än lärarutbildningen, och jag är väldigt försiktig när det gäller att ändra återigen. Men här ser vi att vi behöver göra i alla fall någon mindre förändring för att göra ämneslärarutbildningen lite mer attraktiv. Den som vi har minst söktryck på är ämneslärarutbildningen 7–9, och det tittar vi nu på. En utredare har lagt fram förslag om en mer attraktiv ämneslärarutbildning, och behöver vi jobba för att förankra detta både hos parterna och här i för att kunna göra en förändring. Vi tittar också på hur vi ska stärka just språkutvecklingsuppdraget i alla lärarutbildningar. Det har vi nu lagt in i utredningen för , därför att, som jag sa, språket är nyckeln till allt lärande, och här behöver vi göra någonting så att alla lärare, oavsett vilket ämne de kommer att undervisa i, har en kompetens för ett språkutvecklande arbetssätt. vill jag bara säga att det är mycket som vi kan göra med hjälp av våra lärosäten och mycket vi kan göra för lärarutbildningen för att få fram fler kompetenta och duktiga lärare. Men vi behöver också se till att det är ett attraktivt yrke som man vill ha. Därför var jag väldigt stolt över att kunna presentera Lärarlönelyftet som är en pusselbit i att göra det till ett mer attraktivt yrke. Vi vet att de svenska lärarnas ingångslöner håller ungefär det snitt som vi har i övriga EU men att löneutvecklingen är för låg. Lärarlönelyftet syftar just till att ge parterna ett verktyg för att kunna förbättra löneutvecklingen. Det får inte användas för nyrekrytering av lärare utan är just till för att de lärare som har varit länge i skolan och tagit ett särskilt ansvar för skolutveckling och måluppfyllelse ska kunna få ett extra lönepåslag. Vi har karriärtjänstreformen som också ska göra det, men sist och inte minst handlar det också om själva arbetssituationen och arbetsmiljön i skolan och att låta lärare få tid att vara lärare. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Det sista är inte minst viktigt. av lärarna tycker att administrativa uppgifter tar för mycket av deras tid. De vill fokusera på det de är utbildade för, och dessa möjligheter tycker jag att vi ska vara noga med att ge dem. De är utbildade för att undervisa och för att planera undervisning, men de ska också ha tid för kollegialt lärande, det vill säga att hinna samspråka med sina kollegor för att på det sättet själva hitta lösningar på de svåra undervisningssituationer som de ibland ställs inför eller på hur de bättre ska kunna nå måluppfyllelse när man träffar en ganska heterogen elevgrupp, så som den svenska skolan ser ut. Att avlasta lärarna med till exempel lärarassistenter och andra yrkesgrupper i skolan så att lärarna får ägna sin tid åt undervisning är en av de viktigaste saker vi kan göra, både för att göra yrket attraktivt så att man vill bli lärare och för att man ska vilja förbli lärare. Av dessa 60 000 som vi kommer att sakna är det ungefär 30 000 som förväntas gå i pension, och något som är viktigt att komma ihåg nu är att göra det möjligt för en lärare som gått i pension att kunna återvända till läraryrket eller kanske kunna stanna kvar. Att hitta lösningar på det är också ett bra sätt för att få seniora lärare som kan hjälpa till med undervisningen och klara den här samhällsutmaningen som vi har, men det kan också handla om att vara stöd och handledare för nya lärare. Jag tycker att det här är en fantastisk resurs som vi har, och att möjliggöra att just kunna vara kvar i skolan lite längre som lärare eller återvända tror jag är en väldigt positiv del som kan stärka det här arbetet som ligger mitt framför oss. I detta tror jag att vi kan enas, inte minst här i , om att utmaningen är gemensam och också avgörande för framtid. Det handlar om att vända de sjunkande skolresultaten, se till att alla barn har möjlighet att lyckas i skolan oavsett bakgrund och oavsett föräldrarnas bakgrund, men också att möta lärarförsörjningen och se till att läraryrket är det viktigaste och också det bästa och mest stimulerande yrket på svensk arbetsmarknad. Ordföranden: så mycket för den inledningen och inramningen! välkomnar jag avdelningschef . Jag tänkte också – det slog mig inte bara – att när det är en minut kvar så knackar jag till lite. Det kan vara bra att veta att då har man en minut kvar så att man är uppmärksam . Låter det okej? , : Tack för att UKÄ får möjlighet att vara med på den här utfrågningen med ett så viktigt tema! Även om ministern redan har varit inne på det ska jag försöka bidra lite grann med basfakta kring lärarutbildningen. UKÄ har inom ramen för sitt ansvar för statistik, analys och uppföljning inom högskolan satt ett ökat fokus på lärarutbildningsfrågorna . Vi tycker att det är oerhört centralt, och det som jag ska försöka belysa STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN här och är att relatera omfattningen av lärarutbildningen till det behov som bedöms finnas när det gäller lärare. Jag tänker ta er igenom de här stegen. Först tittar vi lite grann på inflödet i lärarutbildningen, det vill säga nybörjarna. Därefter tittar vi på de examinerade, alltså utflödet. Men eftersom vi inte kan se den lärarutbildning som startade särskilt tydligt i statistiken ännu har vi valt att titta särskilt på avhoppen i lärarutbildningen, alltså gå in i den utbildning som pågår just nu och se vad vi kan dra för slutsatser när det gäller utflödet framöver. Det blir en väldigt kort genomgång här, men jag vill rekommendera ett antal rapporter som vi har gjort på området som ligger på vår webb. Vi har författaren här i bänkraden också. Om vi börjar med att titta på inflödet, nybörjarna, ser vi en färgglad bild. Ni ska egentligen inte fokusera på färgerna, men för att anknyta till det ministern sa så kan de här färgerna tjäna som en illustration till den reformiver som gällt lärarutbildningen. Vi har alltså statistiskt försökt följa de olika generationerna lärarutbildningar, och därför ser det ut som det gör, men jag tänker ändå att vi ska koncentrera oss på nivåerna. Det här är alltså en bild som visar nybörjarna –höstter- minen 2015, och det är den senast tillgängliga statistiken. Vi ser att inflödet har legat i snitt på 8 000–10 000 nybörjare. Det varierar lite grann över åren, och vi ser en svag uppgång när det gäller inflödet. Det är 8 000–10 000 , och så är det 2 000–3 000 som börjar lärarutbildningen om vårarna. Vi vet också att det ser väldigt olika ut, att det är olika söktryck och olika intresse för lärarutbildningarna, men det här är den lite grova bilden. Om vi går över och tittar på utflödet, de examinerade, varierar det också lite grann . Detta är en bild över läsåren 1993/94 till 2014/15. Färggladheten här handlar om kvinnor och män. Då ser vi också att utflödet, om ni kan läsa den vänstra stapeln, ligger runt ungefär 8 000 examinerade. Inflödet var 8 000–10 000 plus 2 000–3 000. Vi kan alltså se att det inte är ett lika stort utflöde som det är ett inflöde. Examensfrekvens mäter vi, oavsett längden på utbildningen i det här fallet, genom att efter att de startade följa upp dem som har varit nybörjare på ett lärarprogram. Tittar man på det ser man att det är som har kommit ut med en examen från lärarutbildningen. Det är alltså inte samma inflöde som utflöde. Jag går inte in på ämnena i examina här, men vi vet att det ser väldigt olika ut för olika ämnen hur stort antalet examinerade är. Detta har vi fördjupat oss i i en rapport som handlar om hur man skulle kunna tänka när det gäller en ämnesvis dimensionering av lärarutbildningen. Det ryms inte riktigt här, men det är en lika intressant fråga att fördjupa sig i. Som jag var inne på inledningsvis syns inte den nya lärarutbildningen som startade så tydligt i den här statistiken . Många av lärarutbildningarna är ganska långa, och studenterna tar en del tid på sig igenom, vilket vi också kan döma av examensfrekvensen efter uppföljningstiden. Vi har i stället valt STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN att gå in och titta på den nya lärarutbildningen och vad vi kan tro om genom- strömningen i den. Vi har då tittat på det som vi kallar avhopp. Avhopp är ett ganska svårt begrepp i den svenska högskolan med den fria strukturen och de fria val man Men det vi har gjort är att titta på dem som började lärarutbildningen Sedan har vi sett efter när de senast var registrerade och, utifrån när de senast var registrerade, försökt göra en bedömning av hur troligt det är att de har hoppat av och hur troligt det är att de faktiskt fullföljer lärarutbild- Ni förstår ju att det är ganska grova mått vi rör oss med här, men när det gäller dem som bara finns registrerade termin 1 och 2 och sedan inte finns registrerade bedömer vi att det är ett mycket troligt avhopp. Det är den mörkblå Här ser ni de olika lärarutbildningarna och att det varierar i vilken mån vi bedömer att det finns en stor andel troliga avhopp. Ministern har redan varit inne på ämneslärarutbildningen mot årskurs 7–9, och det är där vi ser att den största andelen troliga avhopp finns. Sedan finns det en grön sektion som vi inte har sett i statistiken de senaste terminerna men där det är osäkert huruvida man kan tro att de hoppar av eller har andra anledningar till att inte synas som registrerade. Den ljusblå delen är den glädjande delen, där vi tror att det finns en stor möjlighet att de är kvar i lärarutbildningen. Det som inte syns här är att vi också har tittat på KPU:n, alltså den kom- pletterande pedagogiska utbildningen. Om man nu tycker att det här är lite oroväckande så ser det bättre ut där. Den går också att hitta i våra rapporter. Det är ett litet antal vi pratar om där, men det är en andel troliga avhopp i den Generellt sett kan man väl säga att det inte är mycket som talar för en bättre genomströmning i den här lärarutbildningen jämfört med tidigare generationer Två nybörjare på ämneslärarutbildningen ger ungefär en ex- Om vi försöker gå tillbaka till vår ursprungsfråga handlar det om att relatera lärarutbildningens omfattning till behovet. Då ska jag försöka ta er igenom den här bilden, som är min sista. Här har vi /15, alltså det senaste läsåret vi har statistik för när det gäller antalet nybörjare på en lärarutbildning. Vi ser att det är 13 000 som börjar en lärarutbildning. Den antagna examensfrekvensen är på , alltså det vi historiskt vet, och det vi tycker att vi ser när det gäller avhopps- statistiken gör att det förväntade årliga antalet lärarexamina skulle ligga på runt 8 500. Om vi tittar på prognos för det årliga examinationsbehovet – det är så vi har grupperat det – ser vi att det ligger på 13 700. reviderats, vilket vi är medvetna om, utifrån de nyanlända som kommer , men vi utgår från den. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Om vi tittar på hur många nybörjare vi skulle behöva givet examensfrekvensen ser vi att det ligger på 21 100 – om vi inte kan få igenom alla, för om vi läser det diagram jag nu visar på andra ledden ser vi att det är 13 000 där uppe och 13 000 där nere. Utifrån de erfarenheter vi har kan man säga att vi har ett årligt nybörjarunderskott på 8 000. Det är förstås en allvarlig bild som jag tror att ni i det här rummet är medvetna om men som ändå förtjänar att lyftas fram. Det är många faktorer som behövs. Vi pratar om en expansion av lärarutbildningen. Vi behöver fler vägar in på lärarutbildningen, och vi behöver en bättre genomströmning. Vi måste se till att man jobbar hårt med genomströmningen och stöder studenterna genom utbildningen. Det krävs också samverkan mellan alla berörda aktörer kring lärarutbildningen, och det behövs insatser i skolan. Man behöver tänka igenom organisationen i skolan och hur man ska kunna möta denna situation. Vi bedömer att det är osannolikt att vi kan åstadkomma 8 000 nybörjare till . Därför behöver man fundera igenom det som ministern var inne på, nämligen stöd för lärarna och en annan typ av organisation i skolan. Lösningen finns förstås i högskolan men kanske framför allt i skolan. , : Också jag får tacka för att fått möjlighet att komma hit och berätta om denna viktiga frågeställning. Jag tänkte börja med att gå igenom de olika prognoser som har gjort och gör. På den färgrika bild jag nu visar har vi försökt sammanfatta det vi vet om det totala rekryteringsbehovet av lärare i olika skolformer och verksamhetsformer. Vi går på heltidstjänster här. De olika färgerna symboliserar olika delar av skolan. Rekryteringsbehovet är stort, som ni ser. Det är själva utgångspunkten för denna utfrågning. Hur har vi då gjort beräkningen? Jo, lite enkelt uttryckt kan man säga att det är skillnaden mellan lärarbehov och beräknad lärartillgång eller framskriven lärartillgång.