rfr · H30WRFR18 · 2016-05-26 00:00:00 — Indikatorerna är indelade i tre nivåer för att peka på vad som kan vara viktigt att ha på plats i steg 1, 2 och 3. Det är tänkt som ett stöd för prioritering av insatser. redovisades en första samlad bild för de fyra olika områden som visade att Infrastruktur var närmare Uppnådd än övriga tre områden. Ledning är det område med längst väg kvar till Uppnådd. Det bedöms bekymmersamt att de indikatorer som berör ledning, uppföljning och systematiskt kvalitetsarbete tillhör det tiotal indikatorer som har fått lägst uppnådd-procent i LIKA. Det är t.ex. av rektorerna som uppger att de har en kommunicerad vision kring arbetet med it i skolan. var 2014 först i landet med ett eget självskattningsverktyg för digitaliseringsarbetet i skolan. har alla gymnasieskolor i genomgått minst en självskattning av personalens it-mognad. Utifrån den har de skapat konkreta handlingsplaner för hur var och en ska höja sin digitala kompetens. En samlad analys av handlingsplanerna har gjorts för att identifiera de viktigaste faktorerna för digital utveckling på skolorna.151 Analysen har fokuserat på fem områden i skolans verksamhet: styrning, processer, resurser, kompetenser, organisation och kultur. Totalt har 19 framgångsfaktorer till utvecklingen av skolornas digitala mognad identifierats. Några faktorer kan ses som extra viktiga och är tydliga på alla skolor med stark digital utveckling. •Vision, riktning och prioritering från rektor. Rektorns stöd till och prioritering av digitaliseringsarbetet på skolan är en kritisk framgångsfaktor, särskilt i ett skede där skolan ska komma igång med sin digitala resa. I de fall där det pedagogiska ledarskapet kring it saknas prioriteras den digitala utvecklingen oftare bort av kollegiet. •Dela-kultur och strukturerad kunskapsdelning. På samtliga skolor med stark digital utveckling har personalen delat idéer, tips och råd kring it i undervisningen med varandra. Fokus ligger på hur digitala verktyg kan användas för att förbättra undervisningen för eleverna, snarare än enbart att lära sig använda specifik teknisk utrustning. Kollegiet tar hjälp av 151 Framgångsfaktorer för digital utveckling i skolan, , , . 3 KUNSKAPSLÄGET UTIFRÅN FORSKNING OCH UTVÄRDERINGAR varandras kunskap och erfarenhet vid sidan av fortbildning. Kunskapsdelningen sker ofta informellt, men för skolor som vill komma igång med den digitala utvecklingen blir strukturerad kunskapsdelning viktigare. •Plan för utveckling och uppföljning. Skolor med stark digital utveckling har en plan för hur och när utvecklingen ska ske. Planen kan ägas antingen av rektorn, arbetslagen eller en it-grupp och är levande och följs upp kontinuerligt. I samtliga skolor har handlingsplaner tagits fram för att öka den digitala mognaden. För att planerna ska vara verksamma måste de dock användas, kommuniceras, uppdateras och följas upp kontinuerligt. Resultatet kan användas som en verktygslåda för rektorer, central förvaltning och politiker för att styra och leda den fortsatta utvecklingen. 4 Internationella erfarenheter inom området it i skolan I följande kapitel redovisas inledningsvis erfarenheter från nordiska länder vad gäller it i skolan och avslutas med en redovisning av några rapporter som pekar på trender och framtidsutsikter internationellt inom området. Över hela världen har gjorts satsningar på it i skolan. I t.ex. beslutades om en ambitiös satsning på ökad itanvändning i skolan. Den har innehållit satsningar på digitala läromedel, trådlösa nätverk vid alla skolor, en dator per elev, digitala prov och nära samverkan med FoU. Jämfört med i finns i ett betydligt större fokus på att främja digitala läromedel. Flera forsknings- och utvärderingsprojekt har genomförts och pågår. Resultaten visar att it-använd- ningen har ökat, men inte så mycket och på de nya sätt som förväntats. Internationella jämförelser visar att digital kompetens hos danska elever och lärare är god. Lärarnas och undervisningens villkor har förändrats. Fortsatta behov av it-didaktisk kompetens finns hos lärarna, och ökad källkritisk kompetens behövs hos eleverna. Förväntningarna är att användningen ska bli mer avancerad. Fortsatta strategiska satsningar från skolledningar behövs, bl.a. resurser för lärarnas kompetensutveckling. Även och har gjort flera satsningar inom området it i skolan med liknande inriktning och erfarenheter som . Några exempel på trender internationellt är att det nationella intresset för en dator per elev minskar och ersätts med ökat intresse för bredband till skolorna. Läroplaner och digitala prov är viktiga delar av nationella strategier, och det är vanligt med statliga satsningar på utveckling av digitala lärresurser. Användningen av it i skolan ger nya perspektiv på lärarrollen och skapar nya arbetssätt. Behov av kompetensutveckling hos lärare ska helst tillgodoses via kollegialt lärande. Skolledarna framhålls ha en viktig del i en nationell strategi. Allmänt om det danska skolsystemet och användningen av it Det danska skolsystemet har en decentraliserad struktur, liknande det svenska. har det övergripande nationella ansvaret och anger genom lagstiftning de mål och ramar som gäller för undervisningen, inklusive läroplaner. De lokala myndigheterna och de enskilda skolorna avgör hur målen 4 INTERNATIONELLA ERFARENHETER INOM OMRÅDET IT I SKOLAN Datortätheten i årskurs 8 var 3 elever per dator 2012. I 2012 var datortätheten i skolan motsvarande 2,4 elever per dator för 15-åringarna. Det var en viss försämring gentemot 2009 då man hade 1,8 elever per dator i samma åldersgrupp. I lästestet kom de danska eleverna nära genomsnittet, tillsammans med norska och svenska elever. Enligt samma undersökning använder de danska eleverna internet per dag i skolan, vilket gör dem till de näst flitigaste internetanvändarna efter . Danska elever hör också till de som använder datorer mest inom matematikundervisningen. rapporterar att de använt datorn under den senaste månaden. Endast och rapporterar en högre användning.152 Statligt stöd till ökad it-användning i skolorna I har det statliga forskningsinstitutet C, numera omvandlat till Styrelsen för it och lärande (STIL),153 ansvar för att stödja skolornas it-användning. STIL har ca 350 medarbetare. UNI-C ansvarade för en stor satsning på kompetensutveckling av lärare , kallad det pedagogiska it-körkortet. Utbildningsmodellen hade många likheter med den svenska statliga it-satsningen 1999 (ITiS) och finansierades delvis av staten. Kommunerna fick betala en kursavgift för varje lärare som deltog. Genomförandet av utbildningarna skedde delvis med privata utbildningsanordnare med certifierade lärare. av lärarkåren har genomgått denna utbildning.154 Den danska skolpolitiken har haft mycket fokus på läromedelsfrågor. I en it-strategi för utbildningssektorn sägs bl.a. att en stor del av det undervisningsmaterial som utvecklats och gjorts tillgängligt via cd-rom och internet inte fullt ut utnyttjat den it-pedagogiska potentialen. Man ville därför bidra till utvecklingen av nya undervisningsmaterial. Man vidgade läromedelsbegreppet till att omfatta även museernas samlingar, bibliotek, arkiv och andra källor, eller nätbaserade rollspel m.m. Även på forskningssidan har frågor om läromedel uppmuntrats. kom tre utvecklingsinitiativ om totalt från regeringen. Det ena utvecklingsinitiativet handlar om digitala lärresurser som vänder sig till lärarna, och har till uppgift att öka deras förmåga att dra nytta av teknik- och medieutvecklingen i sin undervisning. Läxhjälp online är det andra initiativet, och här handlar det om interaktiva lärresurser, animationer och videofilmer som ska öka förståelsen av viktiga frågor och problemställningar i olika ämnen. Tanken är att materialet ska fungera både som stöd för eleverna när de gör sina uppgifter hemma och som ett sätt att differentiera undervisningen i klassen. Det tredje initiativet var att uppgradera skolwebb. Det handlade om att skapa ett mer 152Skolverket, 2016, Vad kan vi lära av andra länders nationella it-strategier? 153http:///. 154Skolverket, 2016, Vad kan vi lära av andra länders nationella it-strategier? 4 INTERNATIONELLA ERFARENHETER INOM OMRÅDET IT I SKOLAN lättanvänt gränssnitt och att satsa på sociala medier och användarskapat inne- har en digitaliseringspanel tillsatts med intressenter för skola, nä- ringsliv och intresseorganisationer med syftet att inspirera och ge synpunkter på initiativ på it-området.156 Digital strategi för skolan 2011 kom en ny it-strategi för skolan som omfattade 1,5 miljarder danska kronor.157 Strategin ingår i en övergripande nationell strategi. Den danska regeringens mål är att danska elever ska vara bland de främsta i världen och nå topp tio i . En ökad digitalisering av undervisningen ses som ett nödvändigt och avgörande steg på vägen dit. En bättre och mer vardaglig itanvändning bedöms göra det möjligt för alla elever att få en passande undervisning och kunskapsutveckling i sin egen takt och efter sina behov. lär sig eleverna kritiska och kommunikativa färdigheter som de behöver för att göra sig hörda i dagens globala och digitala värld. Strategin var inriktad på följande områden: • Ökade inköp av digitala läromedel • av digitala läromedel • Trådlöst nätverk vid alla skolor • Tillgång till dator för alla elever • Utveckling av digitala nationella prov • Tydliga mål för användning av digitala läromedel samt användning av digitala verktyg • Forskning och utveckling av digitala pedagogiska lärformer (inklusive demonstrationsskolor och utveckling av lärarutbildningen). Den mest uppmärksammade delen är att ge kommunerna stöd till inköp av digitala läromedel och lärresurser. Regeringen avsatte –2017 för ändamålet och förutsatte att kommunerna satsade minst lika mycket. Kommunerna får del av den statliga subventionen om de köper läromedel från en kvalitetslista. I övrigt är kommunerna fria att även köpa in andra produkter. Avsikten är att hjälpa marknaden att ta fart, så att den efter satsningens slut är självbärande. En välfungerande marknad antas kunna ge en betydligt bättre och billigare tillgång till digitala lärresurser än tidigare, vilket i sin tur kan ge kommunerna större utrymme och starkare incitament att satsa mer inom området. Enligt en uppföljning 2015 ska inköpen ha fyrdubblats sedan 2012.158 155Skolverket, 2016, Vad kan vi lära av andra länders nationella it-strategier? 157En digital folkeskole – national strategi for it i folkeskolen. 158Skolverket, 2016, Vad kan vi lära av andra länders nationella it-strategier? 4 INTERNATIONELLA ERFARENHETER INOM OMRÅDET IT I SKOLAN Vidare är avsikten att förbättra distributionen av digitala läromedel genom att skapa mer effektiva plattformar och kanaler. Tanken är att skapa plattformar som fungerar ungefär som dagens ”app stores” för smartmobiler som bygger på gemensamma och öppna tekniska standarder. Dessutom kommer regeringen att ge stöd åt utveckling och distribution av lärresurser utvecklade av lärare som skapas, delas och sprids utan vinstsyfte.159 Vidare planerades det för att alla danska skolor skulle ha fungerande trådlösa nätverk . skulle alla elever också ha en egen dator. ska skolor kunna genomföra alla nationella prov och examensprov på nätet. Det bedöms leda till att prov och rättning effektiviseras och att nya former av prov utvecklas. Slutligen tillförs ytterligare resurser till forskning om och utveckling av it-baserade lärandeformer. I strategin understryks att det inte handlar om att elektrifiera den traditionella undervisningen, utan syftet är att undersöka hur teknikens möjligheter bäst kan komma till nytta för att utveckla både undervisning och lärande.160 Resultat, utvärderingar och forskning deltog i den internationella undersökningen ICILSs (2013) och hamnade högt upp. De danska eleverna delade andraplatsen i undersökningen med de australiska eleverna. Danska kommentarer161 var att visserligen ligger över genomsnittet i ICILS, men oro finns över att danska lärare fortfarande ägnar sig mer åt traditionell undervisning än elevcentrerade, samarbetsinriktade och undersökande arbetssätt. Danska forskare162 har analyserat resultaten och funnit att danska kommuner satsat mycket på infrastruktur och hårdvara, men betydligt mindre energi har lagts på att förändra de pedagogiska arbetssätten och att få igång ett mer praktiknära samarbete kring kompetensutveckling, vilket både den danska regeringen, EU och efterlyser. publicerades en rapport163 som försöker beskriva vilka effekter den danska satsningen haft, särskilt vad gäller digitala läromedel. Resultaten visar att det ger vissa ekonomiska fördelar och möjligen även kvalitetsmässiga fördelar om lärresurser upphandlas centralt i kommunen. Vidare bedöms att digitala läromedel bidrar till att differentiera undervisningen och motivera elever, men i mindre grad till samarbete eller känslan av att lärsituationen är autentisk (dvs. att den handlar om verkliga frågor och inte bara skolfrågor). Vissa lärare tycker att digitala läromedel frigör tid, andra håller inte riktigt med. Det är framför allt i förberedelsefasen man anser sig kunna spara tid. Över hela lärarkollektivet tycker sig utvärderarna se en viss tidsbesparing. 159Skolverket, 2016, Vad kan vi lära av andra länders nationella it-strategier? 161http://uvm.dk/~/UVM-DK/Content/News///2014/Nov/141120-Ny- undersoegelse-Danske-elever-har-gode-it-kompetencer. 162Bundsgaard, och , 2014, Digitale kompetencer. It i danske skoler i et internationalt perspektiv, Aarhus Universitetsforlag. 163Rambøll, 2014, Anvendelse af digitale læremidler – effektmåling. 4 INTERNATIONELLA ERFARENHETER INOM OMRÅDET IT I SKOLAN beror mycket på skolans it-miljö – utan en bra infrastruktur och god it-miljö uppnår man inte ovannämnda fördelar. kom en lägesrapport164 om användningen av digitala verk- tyg i det danska gymnasiets första årskurs där man studerat hur eleverna arbe- tar och vilken potential och vilka möjligheter som finns. framgick att digitala verktyg spelar en viktig roll för nästan samtliga lärare (ca ) i deras undervisning. De flesta av lärarna är positiva och vill an- vända än mer digitala inslag i undervisningen. De största hindren för att an- vända digitala verktyg i större utsträckning är tillgången till tid. behov av ökad kompetens på program och tekniska problem som uppstår vid Digitala verktyg används i en rad olika delar i undervisningen, men huvudsakligen till förberedelser och i anknytning till traditionell klass- Test och uppföljningar utförs också relativt ofta. procent använder sig av s.k. omvänt klassrum. Lärarna producerar till stor del sitt eget material, huvudsakligen promemorier, Powerpointpresentationer, frå- getävlingar (quiz) och test. I begränsad del produceras video, poddsändningar, program eller animationer. Det är relativt vanligt att lärarna fritt delar sitt undervisningsmaterial (), och något färre () tar del av Sammantaget tyder resultatet på att digitala verktyg används i anknytning till traditionell klassrumsundervisning och att mer begränsat vad gäller nya pedagogiska former. Lärarna upplever problem med elevernas it-kompetens. eleverna är tekniskt duktiga på att använda digitala verktyg, men det finns be- hov av bättre källkritisk kunskap och förmåga att reflektera över etiska Lärarna har deltagit i kompetensutveckling, huvudsakligen kurser, i relativt Det lärarna dock mest önskar sig är praxis- nära kompetensutveckling för den egna verksamheten. Det finns ett behov av att skolledningarna skapar större tydlighet, sätter ramar och understöder en kultur av it-utveckling vid skolorna. Lärarnas kunskap om vilken policy och strategi som gäller är bristfällig. I rapporten lyfts några perspektiv och utmaningar som den danska skolan De känns igen , men är summerade på ett tydligt sätt. Lärarrollen ändras: Läraren blir mer en facilitator i elevernas inlärnings- process, snarare än att förmedla kunskap. Här finns stora möjligheter att an- vända digitala verktyg för att ge läraren en inblick i elevens inlärningsprocess och för att kunna justera den fortsatta undervisningen för den enskilda eleven. Digitala verktyg gör eleverna till kunskapsproducenter, snarare än konsumen- ter, vilket utmanar lärarens tidigare monopol på kunskapsförmedling. Ökad flexibilitet: Digitala verktyg gör skolan mer flexibel där tid, plats och rum för undervisningen potentiellt blir annorlunda. Det är inte längre givet att undervisningen ska ske för hela klassen, eller i ett 164 , 2015, It på ungdomsuddannelserne. En kortlægning af it som pædagogisk redskab på gymnasier og erhvervsuddannelser. 4 INTERNATIONELLA ERFARENHETER INOM OMRÅDET IT I SKOLAN Detta innebär dock utmaningar för schemaläggande och ramar för skolarbetet. Viktigast är att en sådan flexibilitet ställer stora krav på lärarens pedagogiska förmåga att sätta samman undervisningens element med fokus på elevens lärande. It kan aldrig ersätta den mellanmänskliga relationen mellan lärare och elever, och elever emellan. Dessa relationer måste även framledes stå i fokus. Skolledningen avgörande: Skolans ledning spelar en avgörande roll för ett lyckat resultat. Ledningen måste betona helheten, uppföljning av strategier och pedagogiskt fokus samt avsätta nödvändiga resurser för kompetensutveckling av lärarna. De pedagogiska frågorna måste lösas före ett beslut om upphandling av teknik och infrastruktur. Det måste ske inom en samlad helhet, en strategi för hur det it-pedagogiska skolarbetet ska utföras. Lärarnas kompetens har en avgörande betydelse för att digitaliseringen i skolan och undervisningen ska lyckas och förankras i den enskilda skolans undervisningspraxis. Därför måste skolledningen prioritera och avsätta både tid och resurser till kompetensutveckling för att stärka deras förutsättningar att använda digitala verktyg i undervisningen. Den mest framgångsrika formen är praxisnära kompetensutveckling, som lärarna kan omsätta direkt i sin egen undervisning. Det finns kritiska röster165 som pekat på att ambitiösa satsningar på ökad it-användning varit missriktade. De stora satsningarna uppges inte ha följts av nödvändiga satsningar på it-didaktik och tid för denna utveckling. Lärarna har lämnats ensamma att lära sig tekniken och utveckla pedagogiken, som trycket från eleverna varit stort. En viktig del i it-strategi var satsningen på s.k. demonstrationsskolor. Målet med demonstrationsskolorna är att forskare och praktiker tillsammans ska hitta konstruktiva sätt att förena didaktik, pedagogik och teknik i den danska folkskolan. Det här är inte forskning som enbart syftar till att beskriva och analysera, utan som också vill intervenera i verksamheten och bidra till att förändra hur man tänker och arbetar i skolan. Sammanlagt 29 demonstrationsskolor bedrev försöksverksamhet –2015, och var avsatta för ändamålet.166 Projekten har följts av både forskare och utvärderare. En forskargrupp har följt några utvecklingsprojekt, och en första rapport167 pekar på att det finns en del utmaningar att hantera för den fortsatta didaktiska utvecklingen på skolorna. Forskarna konstaterar att det endast är en liten andel av de uppgifter som eleverna ska lösa som går ut på att förklara, reflektera, ta 165Politiken, , Millioner spildes på it i skolen, intervju med , professor, leder forskningsprojektet technucation, uppföljning av it-användningen i den danska folkskolan. 166http://uvm.dk/Uddannelser/Folkeskolen/Laering-og-laeringsmiljoe/It-i-undervis- ningen/Demonstrationsskoleforsoeg. 167Falkesgaard Slot, , Bremholm, 2015, Elevopgaver og elevproduktion i det 21. – en kvantitativ og kvalitativ analyse af elevproduktion i matematik, dansk og naturfag, læremiddel.dk. 4 INTERNATIONELLA ERFARENHETER INOM OMRÅDET IT I SKOLAN ställning och skapa något kreativt. Minst andel är det i matematiken, där de allra flesta uppgifterna är repetitiva ifyllnadsuppgifter i digital eller analog av uppgifterna i de olika ämnena använder eleverna varken ämnestermer eller ämnesspecifika metoder, vilket är ett hinder i utvecklingen av deras förmåga att själva skapa kunskap. Det är bara en mindre del av ele- vernas produkter som är multimodala, dvs. förenar skriftspråk, bild, ljud, osv. Lägst andel är det i danska, där skriftspråket dominerar. I knappt hälften av uppgifterna används inte it över huvud taget. När it används är det till största delen när eleverna skapar själva produkten som ska lämnas till läraren. användningssätt, t.ex. informationssökning, analys, konstruktion, uträkning eller kommunikation, förekommer bara i begränsad omfattning eller inte alls. Forskarna påpekar att detta indikerar att it och digitala verktyg ännu inte är särskilt väl integrerade i undervisningen. I de allra flesta fall går uppgifterna ut på individuellt arbete. Detta ser forskarna som problematiskt, eftersom sam- arbetsförmåga och kollaborativt lärande tillmäts en allt större betydelse i sam- hället och användningen av digitala verktyg förväntas främja samarbetsför- har lämnat en rapport168 där ett antal De ligger i linje med vad som varit känt om erfa- renheter av användning av digitala verktyg. Digitala verktyg kan ge ett stort bidrag till elevernas utveckling om de används på rätt sätt i skolans undervis- I rapporten finns nio exempel från demonstrationsskolorna på hur under- visningen med teknikens hjälp kan utvecklas och förändras för att ge elevernas lärande bättre hjälp och stöd. Huvudslutsatsen är att det finns ett behov av att kombinera insatser kring både teknik, didaktik och organisation. Allmänt om det norska skolsystemet och användningen av it169 I det norska skolsystemet är kommunerna huvudmän för grundskolorna medan gymnasieskolorna sköts av fylkena, som motsvarar de svenska länen. Det finns en nationell läroplan och en myndighet, Utdanningsdirektoratet, som bl.a. har till uppgift att utvärdera och utöva tillsyn över skolväsendet. Enligt 2012 var datortätheten i de norska skolorna 1,7 elever per dator, en marginell förbättring jämfört med . De norska 15-åringarna använde internet per dag, strax under OECD-genomsnittet . Däremot tycks de i hög grad använda datorer i matematikundervisningen. av eleverna svarar att de använt datorer i matematiken under den senaste månaden, den högsta noteringen i undersökningen. 168Danmarks , 2016, Inspiration til it-didaktisk og innovativ undervisning – erfaringer fra skoler, der har deltaget i demonstrationsskoleforsøgene. 169Skolverket, 2016, Vad kan vi lära av andra länders nationella it-strategier? 4 INTERNATIONELLA ERFARENHETER INOM OMRÅDET IT I SKOLAN I den internationella undersökningen ICILS (2013) kom de norska eleverna på en delad fjärdeplats, tillsammans med polska elever. Det norska kommenterade resultatet170 där man var nöjd med att norska elever är bland de som presterar bäst i undersökningen. En knapp tredjedel befinner sig på de båda högsta nivåerna. Norska lärare hör till de mest positiva när det gäller att använda it i undervisningen, men det är enligt det norska besvärande att de digitala möjligheterna bara utnyttjas i en högst begränsad omfattning. av de norska eleverna använder datorn hemma , men gör det i skolan. av eleverna använder datorn och nätet . av lärarna använder interaktiva digitala lärresurser regelbundet. Det är betydligt mindre än genomsnittet i undersökningen, som ligger på . Statligt stöd till ökad it-användning i skolorna Handlingsplanen IKT i norsk utdanning. Plan for 2000–2003 var en del av en nationell plan för att stärka norsk utbildning och forskning i ett internationellt perspektiv. Den innehöll bl.a. en it-satsning inom lärarutbildningen. Regeringen fördelade till de institutioner som arbetar med lärarutbildning. I en forskningsrapport som presenterades 2013 konstaterades att satsningarna på it i lärarutbildningen fortfarande i regel drivs av eldsjälar, att de är svagt förankrade hos ledningen och att satsningarna saknar ett övergripande perspektiv. lanserades med omfattande reformer som skulle göra norska elever mer redo att leva i ett kunskapssamhälle.