eunbil · H40N46669C · 2016-12-05 00:00:00 — Vidare informerade DE om att nu också drabbats av HPAI (högpatogen fågelinfluensa) i en tambesättning fåglar. Ett kriscentrum hade upprättats och de hade påbörjat vidta vissa åtgärder. DE tackade särskilt de MS som redan haft smittan (HPAI) och som bidragit med information. DK, HU och BE efterlyste nära samarbete kring ASF samt betonade behovet att dela kunskap. De tackade DE för informationen rörande HPAI och bad KOM noga bevaka situationen. KOM (Andriukaitis) förklarade att de fortsatt arbetade med ASF i nära samarbete med de drabbade länderna. Andriukaitis själv hade för avsikt att ta upp sjukdomen i samband med skilda möten i . Han planerade även att ta upp frågan med vid tillfälle. Nästa konferens på samma tema skulle för övrigt arrangeras av . KOM skulle även diskutera vidare med berörda MS, särskilt de ekonomiska aspekterna, men påpekade också att alla måste ha realistiska förväntningar kring detta. KOM tackade även DE för informationen rörande fågelinfluensa och konstaterade att detta var flyttider (för fåglar) och att detta scenario tyvärr inte varit helt oväntat men ändå inte alls välkommet. e)om lumpy skin disease () -Information från den bulgariska delegationen med stöd av den österrikiska delegationen Lumpy skin disease (LSD): BG informerade om en konferens om lumpy skin disease som anordnats i . AT, BE, EL och SI stödde de slutsatser som tagits fram vid konferensen och framhöll särskilt behovet av vaccinationsprogram. Vidare påpekades att det var nödvändigt att justera det rättsliga ramverket för bekämpning av LSD och att det också behövdes mer kunskap och forskning kring sjukdomen. KOM konstaterade att det var angeläget att fortsätta arbetet med att få kontroll över de smittsamma sjukdomar som härjade på skilda håll inom EU. f)Användningen av geografiska beteckningar för jordbruksprodukter som inte avser ursprung eller härkomst -Information från den grekiska delegationen EL, som fick stöd av IT, CY och PT, förklarade att de ansåg att beteckningen ”grekisk” eller symboler såsom den grekiska flaggan ofta användes på produkter som hade liten eller ingen koppling till . Detta skadade de grekiska producenterna men var även vilseledande för konsumenten. ”Fetaliknande ost” med grekiska flaggan angavs som ett exempel på sådan användning. HR höll med om att det var viktigt att alla följde de regler som fanns, men ansåg att detta kunde behöva bedömas från fall till fall. HR funderade över om man skulle genomföra en konsumentundersökning och fråga konsumenten hur de tolkade ett uttryck som t.ex. ”av grekisk typ”. BE ansåg också att det fanns skäl att titta på frågan i varje enskilt fall och påminde om de olika uttryck som det fanns stöd för i gällande lagstiftning. KOM påminde om att det fanns regler såväl för att tillse att konsumenten fick rätt information och för att skydda producentens intressen. Grundbulten i samtliga regler på området var att ingen skulle vilseledas. g) Hormonstörande ämnen -Information från den nederländska delegationen NL presenterade sin not och bad KOM tillsätta en arbetsgrupp för att ta fram riktlinjer för kommande genomförande av kriterierna för hormonstörande ämnen. DE, PT, ES, BE och PL ställde sig bakom NL:s förslag och DE poängterade särskilt att riktlinjerna även borde gälla KOM:s förslag till mandat i förhållande till ändringar i bilaga 2. Även LV såg positivt på att det skulle tas fram riktlinjer. Arbetgruppen borde dock bestå av ett fåtal myndigheter och påbörja sitt arbete först efter att man enats om kriterierna. DK framhöll att de ansåg att KOM:s förslag hade gått utanför KOM:s rättsliga mandat, och höll i övrigt med om att det var viktigt att det togs fram riktlinjer för tolkning av kriterierna. KOM (Andriukaitis) förklarade att detta naturligtvis var en känslig fråga som många hade synpunkter på. Det var därför inte möjligt att ta fram något som skulle göra alla nöjda. Han som läkare med ansvar för hälsofrågor ansåg sig dock ha god kunskap om vad som var möjligt att uppnå och ansåg att förslaget hade en bra balans. KOM såg fram mot kommande diskussioner rörande kriterierna men ville först tydliggöra vad deras förslag innebar. Bland annat skulle kriterierna även omfatta förväntad påverkan, inte bara känd påverkan. KOM hade inte heller avsett att det skulle bli en tung bevisbörda för att visa att något var farligt eller inte, och de övervägde därför att stryka ordet ”known” i sitt förslag. Denna fråga skulle diskuteras vidare vid ett möte inom kommittologin . Vad gällde riktlinjer för genomförande så arbetade KOM redan med detta, och ett utkast skulle läggas fram för diskussion och konsultation runt maj/. h)Uppmaning till europeiska åtgärder mot antimikrobiell resistens -Information från den danska delegationen med stöd av den svenska delegationen DK uttryckte oro över att det i en del MS har skett en ökning av antibiotikaförbrukningen . Detta gick stick i stäv med de mål som EU satt upp, senast i de rådsslutsatser som antogs under ordförandeskap. Förutom att MS måste tillse att genomföra det de själva åtagit sig så ansåg DK att det var angeläget med en ny handlingsplan, vilken borde omfatta bland annat krav på detaljerad övervakning av förbrukningen. DK informerade att de själva arbetat länge med denna fråga och att de gärna delade med sig av sina erfarenheter. SE ställde sig bakom DK, både rörande frågan om antibiotikaanvändning och rörande frågan om hormonstörande ämnen under punkt , där de ansåg att KOM gått utanför sitt mandat. Däremot ansåg SE att KOM gjort ett mycket bra jobb när det gällde antibiotikaresistensen. SE uppmanade KOM att fortsätta arbeta med frågan och förklarade att KOM hade SE:s fulla stöd när det gällde framtagandet av en ny handlingsplan. I detta ansåg SE att bland annat frågan om ansvarsfullt brukande av antibiotika måste lyftas. DE höll med om att det var viktigt med rapportering, inte minst för att kunna följa och tyda trender i förbrukningen. DE såg också fram mot kommande information från KOM rörande nästa handlingsplan. Även UK och FI förklarade att det var mycket oroande att förbrukningen ökat. FI informerade att de använde väldigt lite antibiotika, vilket bland annat kunde förklaras av att de inte använde antibiotika i förebyggande syfte. Detta behövde lyftas in i pågående diskussion av Kommissionens förslag om veterinärmedicinska produkter (VMP), något som även nämndes av FR. Även NL såg det som angeläget att vi tog tillvara förslaget om VMP för att förbättra rapportering och övervakning samt främja ett ansvarsfullt användande av antibiotika. KOM (Andriukaitis) förklarade att KOM planerade att anta en ny handlingsplan . Den skulle diskuteras inom ramen för det så kallade ”One-Health”-nätverket . KOM såg fram mot fortsatt stöd från och engagemang hos MS, och ville i sin tur även kunna fungera som stöd till MS vid genomförandet av skilda åtgärder. i)Den regionala gruppen för nordvästliga vatten: Genomförande av landningsskyldigheten, inklusive problem som systemet med begränsande arter kan medföra -Information från den brittiska delegationen UK hade begärt denna dagordningspunkt och inledde med en kort redogörelse för de problem man ser vid genomförandet av landningsskyldigheten i nordvästliga vatten (NWW). UK inledde med att betona att man prioriterar målen i den gemensamma fiskeripolitiken inklusive MSY, landingsskyldigheten och att kvoter ska baseras på vetenskaplig rådgivning. Man framhöll dock att i NWW finns det en överhängande risk att man kommer att bli tvungna att stänga vissa typer av fiske trots att det finns kvoter kvar på grund av problem med begränsande arter. UK betonade att berörda länder arbetar med ett antal projekt för att kunna lösa bifångstproblematiken och här handlar det om kvotbyten mellan MS, olika system för bland TACer för bifångstarter, eller kvotbyten mellan fiskare. Man påpekade också att man inom Scheveningen gruppen arbetar med projekt för att ta fram nya innovativa redskap med förbättrad selektivitet och hoppas att fullt ut kunna lösa denna fråga till 2019. NL stödde UKs presentation. PT, DE, IE, DK, BE, FR, ES framhöll att man stod bakom UKs analys om svårigheterna att genomföra landningsskyldigheten och framhöll vikten av att kunna utnyttja de undantag som finns i grundförordningen fullt ut. Man bad också kommissionen undersöka möjligheterna att ytterliga utöka möjligheterna till undantag eftersom man ansåg att det annars fanns risk att fisket inte skulle kunna fortsätta som och vissa kvoter inte skulle kunna utnyttjas fullt ut. LT påpekade att man skulle vilja att dessa nya lösningar även genomfördes för . SE påtalade vikten av att även i fortsättningen arbeta för att uppnå målen i CFPn och betonade att genomförande av landningsskyldigheten även bygger på att ändra fiskeindustrins incitament så att de i högre grad kan bidra till att lösa bifångstproblematiken. Kommissionär tackade för kommentarerna och framhöll att han förstår de svårigheter som MS nu ställs inför när det gäller landingsskyldigheten. Han menade att svårigheten ligger just i att det kommer att kräva förändringar både i förvaltingen och i hur fisket genomförs. Verktygen finns där och det är upp till oss att använda dem. Vella betonade fyra möjliga lösningar: Flerårsförvaltningsplaner, kvotuppräkningar, större användning av mellanartsflexibilitet i enlighet med artikel 15 i grundförordningen vilket bara utnyttjats av FI och DK ännu samt att KOM har tagit initiativ till att utreda vilka bestånd ska förvaltas med TACer eftersom man i vissa fall visat att TACer inte lett till förbättrad förvaltning. KOM är redo att hjälpa till att arbeta med dessa lösningar. Ordförande konstaterade att rådet noterat informationen från UK och kommenarer från MS. Ordförandeskapet står också beredda att stödja alla involverade i det fortsatta arbetet med denna fråga. j)Slutförandet av handlingsplaner för EHFF:s specifika förhandsvillkor -Information från kommissionen Kommissionär påpekade att det finns vissa grundförutsättningar som måste vara uppfyllda för att MS ska kunna använda medel genom EHFF. inte kan uppfylla dessa förutsättningar kommer utbetalningar att frysas. Framför allt påpekade att 16 länder behövt förbättra sin administrativa kapacitet för ett flertal delar men har ännu inte kunna visa att man genomfört detta. Om detta inte gjorts kommer KOM att behöva gå vidare i frågan och förbereda en frysning av utbetalningar. har redan uppfyllt alla kriterier och är inte berörd. Ordföranden konstaterade att rådet noterat informationen från kommissionen. 7) Rapport från arbetsgruppen för jordbruksmarknader -Information från kommissionen ORDF inledde med att välkomna rapporten från arbetsgruppen för jordbruksmarknader (AMTF), och underströk att jordbrukarens ställning i livsmedelskedjan är en prioritering för ORDF. KOM (Hogan) inledde med att tacka arbetsgruppen för deras arbete, och markerade särskilt vikten av den oberoende kunskap som rapporten förmedelar. KOM menade att rapporten tar ett nytt grepp kring frågan om jordbrukarens ställning i livsmedelskedjan. KOM avser att noga analysera rapporten och dess slutsatser. AMTF:s ordförande, professor . Veerman, redogjorde för utgångspunkter, genomförande och slutsatser i rapporten. Den centrala utgångspunkten för arbetet har varit förslag som är icke-bugetära och att det ska vara en fortsatt marknadsorientering i de förslag som presenteras. Arbetet har vidare tagit sin utgångspunkt i att jordbrukaren är en företagare och en entreprenör. Arbetet med rapporten avser i huvudsak adressera aspekter och problem inom styrningen av livsmedelskedjan. Veerman underströk att marknadsorienteringen är viktig, men det krävs också insatser som adresserar de jordbrukare som inte fullt ut kan konkurrera på en öppen och global marknad. Veerman redogjorde därefter för rapportens sju huvudsakliga slutsatser inom områdena marknadstransparens och ökad tillgång till offentligt insamlad data; riskhantering genom ökad kunskap, rådgivning och försäkringar samt terminshandel; otillbörliga affärsmetoder med definitioner, kunskap och regler; avtal och dess funktion med goda exempel; den gemensamma jordbrukspolitikens inriktning vad gäller producentorganisationer och konkurrenslagstiftning; kapitalförsörjning och finansiella instrument. Rapporten belyser också aspekter i förhållande till den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 som beskrevs mycket kortfattat utifrån grundläggande mål om hållbarhet, klimat, behovet av ny kunskap genom FoU, samt direktstödens roll. som uttalade sig vid mötet välkomnade rapporten och tackade KOM och arbetsgruppen för ett väl genomfört arbete. (PT, DE, PL, DK, MT, EL, AT, HU) uttryckte behov av att analysera rapporten mer i detalj för att fastställa sina synpunkter. (IE, UK, EL, LT, CZ, RO, ES, SI, IT, HU, NL, EE, BG, AT, LU, PT, DE, BE) uppmärksammade att det behövs en mer balanserad konkurrenssituation i livsmedelskedjan, i linje med det som beskrivs i rapporten vad gäller otillbörliga affärsmetoder, och skapa en bättre balans i förhållandet mellan uppköpare och producent. (LT, RO, SI, EE, EL) uttryckte visst stöd kring en EU-harmonisering av regler inom området, där SI och EE underströk att det måste vara åtgärder som inte stör väl fungerande regleringar i MS. SE uttryckte skepsis kring förslag inom konkurrenslagstiftning, avtalsrätt och beskattningsfrågor som kan påverka nationellt fungerande regleringar och även nationella kompetenser. Ett fåtal MS (IT, FR) uttalade sig kring kontraktens vikt. BE eftersökte förändring i praktiken och frågade KOM vad de avser göra vad gäller konkreta förslag. (DK, EL, BG) såg fördelar med producentorganisationer och kooperativa lösningar som skapar ökad robusthet för jordbrukaren i livsmedelskedjan. (SE, DE, FI, LU, DK) underströk vikten av en bibehållen marknadsorientering när förslagen i rapporten ska analyseras. DK menade vidare att den inre marknaden måste vara ett grundläggande perspektiv i det fortsatta arbetet. Vad gäller de riskhanteringsförslag som belyses i rapporten uttryckte många MS (IE, UK, RO, IT, BG, AT, CY, LT) att det bör finns möjligheter till sådana system. DE ansåg att frågan behöver belysas vidare. AT såg ett behov men menade att det är svåra att utforma. SE uttryckte tveksamhet kring riskhanteringssystem inom CAP. Förslagen kring terminsmarkander fick stöd från några MS (SE, UK, IT, DK, CY). UK underströk kopplingen till marknadstransparens för att handel med terminer ska fungera. BG lyfte frågan om djursjukdomar och krishantering i relation till riskhanteringssystem och att det perspektivet bör inkluderas. Vad gäller förslagen om förbättrad marknadstransparens med ökad tillgång till marknads- och prisinformation uttryckte många MS (SE, UK, EL, FI, FR, IT, BG, AT, LU, DK, CY, SI, ES, LT) stöd för rapportens rekommendationer och ser det som ett viktigt instrument för väl en fungerande marknad. (IE, SI, IT, SE) uttalade sitt stöd för rapportens slutsatser kring forskning, utveckling och innovation för att stärka konkurrenskraften i jordbruket och därmed skapa förutsättningar för en bättre balans i livsmedelskedjan. (FR, FI, CY) påtalade vikten av tillgång till finansiering för jordbruk. CY och EL underströk att det dock inte får ske på bekostnad av den gemensamma jordbrukspolitikens budget, utan andra medel bör göras tillgängliga. (NL, SI, IT, FR, ES, HR, CZ, CY, EL) berörde rapportens delar om den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020, och ser den som helt central i förhållande till jordbrukarens ställning i livsmedelskedjan. (HR, CZ, CY) underströk att kopplade stöd och dirketstöd är viktiga instrument som inte bör ändras. (EE, AT, MT, LT, BG) påtalade vikten av att små jordbrukare och jordbrukare som inte klarar konkurrensen i marknaden beaktas i det fortsatta arbetet. Veerman tackade för det stöd som MS uttalade och avslutade med att konstatera att det finns stora utmaningar i den globala markanden. KOM (Hogan) tackade för MS stöd och uttrycker sin förståelse för att rapportens slutsatser behöver analyseras ytterligare. ORDF gav den särskilda jordbrukskommittén i uppdrag att diskutera rapporten och dess slutsatser. Vid rådsmötet planeras rådsslutsatser om jordbrukaren ställning i livsmedelskedjan att antas. 8) Studie av följderna av koncessioner i frihandelsavtalet om jordbruksprodukter -Föredragning av kommissionen KOM (Hogan) rekapitulerade att det förekommit många diskussioner i rådet hur den samlade effekten av frihandelsavtal skulle påverka EU:s jordbrukssektor. Därför hade nu kommissionen gjort en simulering. Två modeller hade använts, dels en mer övergripande jämviktsmodell med namnet Magnet, dels som visar på effekter på produkt-specifik nivå. Två scenarier hade analyserats: 1. konservativt: full liberalisering av av tullinjerna samt delvis tulleliminering för av resterande tullinjer och 2. ambitiöst: full liberalisering av av tullinjerna samt delvis tulleliminering av av resterande tullinjer. Analysen tittar på läget om de tolv frihandelsavtal (FTA:s) som omfattas avslutats då: och som avslutats men som ännu inte implementerats, pågående förhandlingar med , , , , och , kommande förhandlingar med och samt modernisering av avtalen med och . Analysen omfattar inte icke-tariffära handelshinder inklusive sanitära och fytosanitära hinder och ej heller ökat skydd av geografiska ursprungsbeteckningar. Analysen visar på möjlig effekt av FTAs, det är alltså ingen prognos. T.ex. går det inte att anta potentiella tullkvoter för känsliga produkter eftersom det skulle störa kommissionens förhandlingsmöjligheter. Hogan pekade på att handeln med jordbruksprodukter var central för EU som är världens största exportör med ett netto på . Exporten uppgick till , en ökning . Jordbrukarnas inkomster och sysselsättning är beroende av exporten. Analysen visade på ett relativt balanserat och positivt resultat överlag. Ökade exportmöjligheter bedömdes finnas för mejeriprodukter och då särskilt ost och skummjölkspulver, spannmål samt vin och drycker. Känsliga sektorer var inte oväntat nötkött där såväl pris som produktion förväntades minska på lång sikt jämte ris som utsätts för konkurrens från . Även produktion och priser för kycklingkött, fårkött och socker förväntades minska. För frukt och grönsaker var bilden mer neutral. Detta var förvisso inget oväntat resultat och kommissionen arbetar redan för att skydda dessa sektorer i förhandlingarna. Det kommer att krävas en kraftfull jordbrukspolitik efter 2020 som ökar jordbrukets konkurrenskraft och dess exportmöjligheter på ett hållbart sätt. KOM (Katainen) lyfte fram den bredare bilden av vinsterna med handel och vikten av handel för sysselsättning. svarade exporten för 1 av 11 jobb inom EU, är motsvarande siffra 1 av 7 jobb, vilket visar på handelns betydelse. Det motsvarar 31 miljoner jobb i varu- och tjänstesektorn. Han jämförde frihandel med en ko som man kan mjölka men att dess förtjänster måste fördelas väl i samhället för att handel inte ska ifrågasättas av dess förlorare. Det senare var MS ansvar samt att argumentera sakligt i den allmänna debatten. Katainen lyfte fram avtalet med som ökat EU:s export , skapat 200 000 jobb och där EU:s exportörer sparat 2,8 miljarder i sänkta tullar. Förhandlingarna med var viktiga av såväl ekonomiska som geopolitiska skäl. EU:s exportprodukter möter höga tullar varför exportpotential finns, bl.a. vin och olivolja lyftes fram. ORDF informerade om att analysen skulle tas upp på SJK och sedan på jordbruksrådet , varpå MS inbjöds att ge sina initiala reaktioner. Den punkt under övriga frågor som lyfts av FR, DE och PL om Mercosur-förhandlingarna behandlades också. FR menade att det fanns skäl att ifrågasätta EU:s handelsagenda med tanke på den stora risk som förelåg för flera sektorer inom jordbruket, inte minst för nötkött, ris, kycklingkött och socker. FR gjorde en hänvisning till att amerikanska väljare valt Trump, bl.a. för hans negativa attityd till handelsavtal liksom till Brexitomröstningen. Även om analysen överlag framhåller fördelar med handeln menade FR att medborgarna är starkt oroade över handelns effekter. Att tillåta Mercosur-länderna att ta över nötköttsproduktionen vore en mycket stor risk ur försörjningsperspektivet. Därtill fanns klimat- och hälsoaspekter. SE pekade på behovet av en bred analys för att kunna dra slutsatser av hur frihandelsavtal påverkar EU som helhet. Handeln lyftes fram som ett viktigt instrument för ekonomisk tillväxt och för att skapa sysselsättning. SE gav därför stöd till kommissionens arbete med att förhandla breda och ambitiösa frihandelsavtal. Vidare framhöll SE att konsumentintressen behöver inkluderas i analysen samt välkomnade att importintressen för livsmedelsindustrin omfattades. Avslutningsvis sa SE att ökad konkurrens behöver mötas med fortsatta ansträngningar att öka jordbrukets produktivitet och konkurrenskraft. som gav stöd till kommissionens handelsagenda var CZ, DK och UK. DK pekade på vikten av att förhandlingarna med kunde avslutas . kommenterade att man velat se analysen innan själva rådsmötet för att kunna förbereda diskussionen. Även om ingen annan MS ifrågasatte handel såsom den franska delegationen var många MS (IE, FI, LV LT SI, HU, IT, CY, PL, BE, AT, ES, EL, HR och BG) i varierande utsträckning inne på behovet av att skydda känsliga sektorer. Vissa av dessa gav också stöd åt den not som FR, DE och PL cirkulerat vad gäller Mercosur-förhandlingarna, som bl.a. menar att MS måste involveras och informeras mer i FTA-förhandlingar. Vidare lyftes den europeiska modellen fram och behovet av att värna denna och EU:s höga standarder, inte minst av NL. IE som litet handelsberoende land erkände handelns förtjänster, men efterfrågade ett balanserat förhållningssätt. IE har en effektiv produktion med avseende på koldioxidutsläpp varför det inte kunde finnas skäl att ersätta denna med kött som producerats på ett mindre klimatsmart sätt. KOM (Katainen) kommenterade att kommissionen inte kan redogöra ingående för sin förhandlingsstrategi för MS eftersom man då skulle tappa sina förhandlingskort. Vidare påpekades åter igen vikten av att fördela förtjänsterna från handeln och MS ansvar framhölls. KOM (Hogan) menade att en eventuellt mer protektionistisk handelspolitik från amerikanskt håll skulle öppna möjligheter för EU:s export att öka. 9) EU:s forskning och innovation inom jordbruket PL, som inledde diskussionen, informerande om den gemensamma deklarationen, gällande snedvriden allokering av forskningsmedel inom EU, som V4+3 antog i . PL betonade den snedvridna geografiska fördelningen av forskningsmedel för jordbruks- och bioekonomiforskning där nya MS (EU13) inte får lika stora forskningsanslag som gamla MS (EU15). PL efterfrågade därför större stöd till forskningssamarbetet mellan makroregioner som ”Bioeast” samt en mer rättvis fördelning av medel mellan stora och små forskningsprojekt. KOM (Hogan) menade att den gemensamma deklarationen från V4+3 visade behovet av bättre samordning av FoI inom bioekonomin. KOM lyfte att det fanns tillgängligt för excellent forskning inom bioekonomin för mindre ekonomiskt utvecklade MS. KOM redovisade andra åtgärder och program, såsom arbetet i SCAR, kunskapsöverföring, för FoI, som alla syftade till integrera EU13 bättre i Horisont . KOM betonade att det är viktigt att forskningsprogram utvecklas med hänsyn tagen till att regionerna i EU inte ser likadana ut och att det inte fanns en enda modell för bioekonomin. Offentlig-privat samverkan, Horisont 2020 och EIP var några av de verktyg som regioner kunde använda. KOM understök även att excellens måste vara den vägledande principen för allokering av forskningsmedel. Ett antal MS (HU, LT, LV, HR, CZ, CY, EE) framhöll att allokeringen av forskningsmedel var orättvis mellan EU13 och EU15. HU lyfte ”bioeast”, ett samarbete mellan olika makroregioner i östra som syftade till att förbättra forskningsstrukturerna och öka antalet forskningsprojet.