rfr · H40WRFR1 · 2016-10-28 00:00:00 — olika nivåer av bredbandshastigheter. I det nästföljande avsnittet (5.3.3) förs kortare diskussioner om konsekvenser av olika nivåer av robusthet (5.3.3.1) och mobil taltelefonitäckning (5.3.3.2). Avsnitt 5.4 avslutar kapitlet med slut- satser och implikationer. 5.1 Slutsatser från tidigare avsnitt Tabell 5-1 sammanfattar resultaten från de tidigare avsnitten. Tabell 5-1 Översikt evidens om effekter av bredband och olika nivåer av it-infrastruktur forskning (avsnitt 0) (avsnitt 0 och 4) Positiv påverkan på ekonomin. fekter uppkommer med fördröjning vid an- vändning och när ekonomiska aktiviteter an- passas och omorganiseras, individer ökar kompetens och innovationer uppstår. Kortsiktig påverkan på BNP och sysselsätt- – (ej testat) ning pga. utbyggnad på positiv inverkan av bredbandshastighet på i svensk studie, men BNP, men omfattning inte klarlagd. S-format mönster både för penetration och hastighet, så att vissa tillväxtfaser ger högre tillväxt, med oklar roll Positiv (tidsfördröjd) påverkan Positiv påverkan på hushållens inkomster (högre med utbildning och i städer). Mpbs i storstäder och större städer, negativ FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA av >10 Mbps utanför Positiv påverkan på sektorer och in- divider med hög utbildning, i tjänstesektorer. gativt för >10 Mbps utanför större städer. Positiv, mer nära tätorter I allmänhet positiv på- verkan på antal företag (och #företag) Positivt för mobila da- Positiv (om högre utbildning) Många potentiellt positiva konsekvenser och – interaktion: positivt, hög potential för ex- kluderade grupper somdock använder mindre påverkan på resultat i – e-handel med effektivare marknader – stor men dåligt utnyttjad potential på lä- rande och utbildning (ibland negativt) – kan bidra till mer inkluderande samhälle, men riskerar också att förstärka klyftor, då tekniken gynnar högre kvalificerade indivi- der, företag, regioner och sektorer – stor potentiell påverkan på hälso- och sjuk- vård, inte minst för äldre – effektivare och bättre tillgång till förvalt- – plattform för samhälleligt och politiskt en- – viss evidens för generell positiv nettoeffekt – många negativa konsekvenser Negativ direkt påverkan på miljön. Potentiellt större indirekt och systemisk (för- dröjd) påverkan på miljön. Troligen minskade persontransporter och där- med miljöpåverkan (mer i tjänstesektor och i tätbefolkade områden). BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR Användare efterfrågar allt högre hastigheter, inte minst drivet av rörlig bild men också för- alla resultat ovan i knippat med högre kostnad. Högre bredbandshastigheter förstärker konse- kvenserna av bredband, men få studier har Enstudievisarpå0,(hypotetisk)påverkan på BNP-tillväxt om hastigheten fördubblas från 8 till . Hushållens inkomster ökar. Finns dock viss evidens för en S-formad nyt- tofunktion, som varierar med en regions ut- tigheter troligen viktiga (hälsa, utbildning, sä- bredband) leder till större direkt klimatpåver- kan men också högre potentiella besparingar. Tillförlitlighet och robusthet har viktiga kon- sekvenser, men dessa har oss veterligen inte Samband mellan mobilpenetration och BNP- Dock tveksam för länder som med (i princip) befolk- ekonomiska och miljömässiga konsekvenser, men potentiellt viktiga sociala av större yt- Källa: Denna rapport, avsnitten 2, 3 och 4 5.2 Scenarier för olika nivåer på bredbandshastighet 5.2.1 Utgångspunkter och antaganden Listan nedan sammanfattar antaganden och utgångspunkter för scenarieana- lysen. •Eftersomvi har data framtill 2015 och bredbandsmålen gäller för , väljer vi åren 2016–2020 (dvs. ) som tidsram för våra scenarier. •Högre bredbandshastigheter torde förstärka de effekter som bredbandstill- gång och bredbandsanvändning ger upphov till i allmänhet. (Dessa effek- ter borde vara starkare för vissa användningsområden/applikationer än andra. •Nivånpådessaeffekterärdockmycketosäker.Viantardockatteffekterna ärstörreimerutveckladeområdenochattdeökarövertid.Klartemellertid är att marginaleffekten minskar med högre datahastighet. •Vårt basantagande är attför varje dubblering avbredbandshastigheten hal- veras marginaleffekten. FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA •En utgångspunkt är det enda värde som litteraturen påvisat, nämligen från et al. (2013a) att en dubblering av genomsnittlig datahastighet från till leder till en ökning av BNP-tillväxt (0,). •Följande effekter av dubbleringar av datahastigheten erhålls därmed: o till  ökning av BNP-tillväxt o till  ökning av BNP-tillväxt o till  ökning av BNP-tillväxt o64 Mbps till  ökning av BNP-tillväxt •I så fall är effekterna av att gå från 30 till (vilket är den mest relevanta ökningen i ) . •Viantarocksåattbredbandstäckningärettgenomsnittavtäckningförhus- håll och för befolkning (se tabell). •Vi antar också för enkelhetens skull att tillgång till mer än men mindre än motsvarar , tillgång till mer än men mindre än motsvarar , samt att tillgång till mer än motsvarar . •Sveriges BNP var . •Antal sysselsatta var cirka 4,9 miljoner. •Sveriges befolkning var cirka 9,8 miljoner . •Bredbandstillgång enligt tabell nedan (antas gälla även för slutet av 2015). Tabell 5-2 Bredbandstillgång för olika datahastigheter () Genomsnitt (hushåll och Källa: PTS (2016) Vi undersöker tre scenarier: (1) ett basscenario, (2) ett positivt scenario och (3) ett negativt scenario. Basscenariot är inte nödvändigtvis det mest troliga scenariot, utan det mest sannolika utfallet givet att ingen kritisk osäkerhetsfaktor förändras. Vi antar härattpolitiken(exempelvisbredbandsstödavolikaslag)fortsätterenligtplan ochattoperatörernasinvesteringarföljerPTSprognos(Holmström&Wigren, 2016). BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR prognos (, 2016) för bredbandstillgången 2020 (”Inve- steringsnivå I”, vilket vi bedömer vara den mest troliga). Tabell 5-3 Bredbandstillgång vid basscenariot Totalt (hushåll/arbets- Källa: Baserad på PTS prognos (, 2016) Förutsättningenhäräriprincip100 %(99,)tillgångtillbredbandmedhas- tigheteröver100Mbpsoch30Mbps(99,).Dettascenario skulleexempel- vis kunna realiseras om inte operatörernas investeringar sjunker i den omfatt- ning som PTS räknar med alternativt som en följd av ökat statligt stöd. Ett sämre utfall tillgång till bredband med hastigheter över och med tillgång till hastigheter över . Detta scenario är något försiktigare än PTS Investeringsnivå II, speciellt med avseende på mobilnätens utbyggnad. Tabell 5-4 Bredbandsutbyggnad och scenarier Nuläge (2015) Bas (2020) Positivt (2020) Negativt (2020) På grund av osäkerheter kring utvecklingen kring ekonomiska variabler avstår vi från att beräkna konsekvenser av basscenariot i förhållande till dagens läge (ingenförändring).Engrovöverslagsräkninggerdockvidhandenattdettotala bidraget till BNP-tillväxten av den prognostiserade bredbandsutbyggnaden är istorleksordningen10 miljarderkronor(0,25 %totalt).Idetföljandeberäknar vi istället marginalnettobidraget av respektive scenario i förhållande till basscenariot. FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA 5.3.1 Bredbandshastigheter: Konsekvensbedömning av positivt och negativt scenario i förhållande till basscenariot I det nedanstående söker vi, baserat på ett antal antaganden och resultat från tidigare forskning, att kvantifiera och anta konsekvenserna av de olika scena- rierna. Observera att dessa kvantifieringar är preliminära och ungefärliga och därför enbart bör ses som illustrativa indikationer. Itermeravbredbandstäckningärdenväsentligaskillnaden mellandetpositiva scenariotochbasscenariot5 %(99,–94,)täckningav>100Mbpsistäl- let för >30 Mbps. Vi har tidigare (avsnitt 5.2.1) identifierat påverkan på BNP-tillväxten (2016–2020) vid en ökning från >30 Mbps till >100 Mbps. Eftersom litteraturen visar att de ekonomiska effekterna ofta är lägre i glesbygd och vi kan anta att större delen av täckningsökningen skulle ske i just glesbygd, så räknar vi lägre effekt = . Vidare antas effekterna uppkomma gradvis 1/5 första året, 2/5 andra året osv., vilket ger , etc. och ackumuleras, vilket ger totalt . Denna procentsats skall multipliceras med BNP samt (99,–94,5 %–dvs.andelbefolkning/hushållocharbetsställensomberörs). Total marginalpåverkan på BNP av det positiva sceneriet jämfört med bassce- nariot blir då , vilket motsvarar av BNP. Marginalpåverkan av det negativa scenariot jämfört med basscenariot blir större än för det positiva scenariot – minus motsva- randeen minskningom0,018 %avBNP,jämfört medbasscenariot.Noteraatt effekternapålångsiktkommerattblistörreallteftersom. (a)Skillnadenmellan scenarierna ökar (åtminstone ), (b) marginaleffekten av högre bredband ökar med högre IKT-mognad och (c) det sker en tidsför- skjutning av effekterna. Notera dock att de bakomliggande antagandena är mycket osäkra och un- gefärliga. Vi använde därför tre andra resultat från litteraturen för att bedöma rimligheten i denna beräkning. BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR Tabell 5-5 Sammanställning av olika möjliga uppskattningar för BNP- påverkan ning (SEK) Extrapolering från internationell studie (et 4 150 miljarder x al., 2013a) Se text ovan. Extrapolering från dansk studie (, 2010b) Studien bedömde BNP-påverkan under en tioårspe- riod för utbyggnad till till , jämfört med (för ). befolkning är av . Marginalskillnaden mellan och be- döms motsvara skillnaden mellan >100 Mbps och >30 Mbps. Vi applicerar även här glesbygdseffekt. Effekter under istället . Möjligen bör hänsyn tas till att skillnaden uppstår gradvis. Vi avstår från detta, men påverkan skulle i så fall bli mindre. Extrapolering från tysk studie (et al., 2010) Att uppnå bredbandsmålen i (lägre satta än i ) generar . Marginaleffekt antas större i som helhet än i svensk glesbygd. (dubbelt så stor). Dessutom antas effekten vara högre i det tyska scenariot pga. större relativa skillnader i bredbands- hastigheter, på lägre absoluta nivåer (jämfört med skillnaderna mellan de svenska scenerierna). Detta är en mycket grov skattning. Beräknat (för vårt scenario i ). (170–114) x 1,25 x x (5/10) x (1/0,56) x 171 miljarder x 9,3 600 miljoner x 1/8,3 (1/4) x 0,5 x x (5/10) FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA Extrapolering från det ganska vedertagna sambandet att penetrationsökning leder till påverkan på BNP-tillväxt Lägre marginaleffekt att gå från än ex- empelvis från (). Halva effekten pga. penetrationsökning istället för . Mycket lägre marginaleffekt att gå från >30 Mbps till >100 Mbps än att gå från inget bredband till bredband (1/10). Effekterna uppstår gradvis och ackumuleras under istället för 1, vilket motsvarar en multiplikator om . effekt pga. glesbygd. (1/2) x (1/10) x 3 x Givet dessa (mycket grova) antaganden, visar våra beräkningar att marginal- effekten för det positiva scenariot är mellan 310 miljoner och 1,6 miljarder kronor.Dettakanmöjligentyckasvaralite, men detskallnoterasattdedirekta effekterna av utbyggnaden i princip har exkluderats samt att de positiva effek- terna som kommer att uppstå också exkluderats. På samma sätt kan konsekvenserna av det negativa scenariot beräknas. Ef- tersom detta scenario också inkluderar att en viss del () av befolkningen (ocharbetsställena)intehellerfårtillgångtillbredbandmed30Mbpsellermer såblir(dennegativa) marginaleffektenavdetnegativascenariotstörreän(den positiva) marginaleffekten av det positiva scenariot, dvs. mellan 620 miljoner och . Sysselsättningseffekterna är mycket svårbedömda. Förutsatt tillgång till ar- betslös arbetskraft medför bredbandsutbyggnad ganska omfattande direkta sysselsättningseffekter. Vi bedömer denna marginaleffekt för det positiva sce- nariot, utifrån litteraturen, till cirka 3 000 ytterligare arbetstillfällen, och för det negativa scenariot cirka 5 000 färre arbetstillfällen. De långsiktiga effek- terna går inte att bedöma utifrån litteraturen. Vår egen svenska studie visar dock inga sådana effekter. Bredbandsanvändningen leder där troligen till på- skyndande av ett skifte mot efterfrågan av högre kvalificerad arbetskraft (och tjänstesektorer). Såväl våra studier som tidigare forskning ger mycket lite stöd för en effekt på hushållens inkomster. (2013a) visar exempelvis på effekter i vid ökningar från låga hastigheter, exempelvis en ökning med i årlig inkomst vid en dubblering av hastigheten, men ingen statis- tiskt säkerställd evidens vid högre hastigheter. Troligen finns trots allt en så- dan, möjligen efter samma mönster somför BNP-tillväxt. En beräkning skulle dock vila på alltför lösa grunder för att vara meningsfull. BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR (2015) visade på ett företag ytterligare per 12 000 invånare vid ökning av fiberpenetrationen, med något högre värden i glesbygd. För det po- sitivascenariot skulledetta,omviextrapolerar,innebäracirka400nyaföretag (9,8 miljoner x 1/12 000 x /) om vi bortser från substitutions- effekterna, dvs. företagen uppkommer lokalt, kanske istället för att etableras någon annanstans i . Eftersom (2015) enbart beräknar effek- terna av fibertillgång, kan vi inte fullt bedöma det negativa scenariot, men det bör vara minst 400 företag , kanske det dubbla. Vi antar 600 företag . Vår studie visar också på effekter ungefär i denna storleksordning. 5.3.1.5 Miljöeffekter: antal körda mil (2015) visar också att i mindre tätbefolkade områden (vilket vi antar vara mest relevant för våra scenarier) minskar antalet körda kilometer med per invånare och år för en ökning av fiberpenetrationen . Vi kan i detta läge inte bedöma robustheten av (, 2015) analys, men om vi antar att den är robust skulle vårt scenario innebära en minskning med per invånare och år, vilket kan multipliceras med antalet invånare och räknas om till exempelvis CO2-utsläppseffekter vid behov (dock ej här). Den uteblivna effekten vid det negativa scenariot bör vara högre och uppskattas grovt här . Detta kan ställas i relation till de perinvånareochårsomvargenomsnittetförSverige2015enligtmyndigheten för trafikanalys. Det kan noteras att vår svenska analys inte visar några säker- ställdaresultatföreffekternaavbredbandstillgångomminst100Mbpsutanför större städer. Dock visar vår studie på ett säkerställt samband för tillgång till bredband om minst utanför större städer och är därmed i linje med ovanstående resonemang. Övriga effekter av scenarierna bedöms kvalitativt och summeras i nästa av- snitt. 5.3.2 Summering av konsekvenser för scenarierna Detta avsnitt sammanfattar konsekvenserna av de olika scenarierna. Låt oss repetera att basscenariot för utgår från PTS senaste prognos (, 2016) av bredbandstillgången 2020, vilket innebär täckning av bredband med mer än och täckning av bredband med mer än . De samhällsekonomiska konsekvenserna av basscenariot är i sig betydande, men har inte bedömts vidare här. Tabell 5-6 sammanfattar istället marginalkonsekvenserna jämfört med basscenariot. FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA Tabell 5-6 Översikt scenarier för olika nivåer av bredbandshastighet 99,5 (+5 %) (i förhållande till basscenariot) (+) cirka 0,31–1, (–) cirka 0,75–3,7 miljar- (2005–2010) (+) cirka 3 000 (–) cirka 5 000 cirka 400 fler företag, speciellt nära cirka 600 färre företag Fördröjd förbättrad produktivitet hos Fler områden där sådana företag i regioner där bredbandet finns Fördröjd förbättrad innovation hos före- Fler områden där sådana tag i regioner där bredbandet finns till- Ökar i vissa sektorer Något snabbare överflyttning mot högre kvalificerad arbetskraft i områden med Ökar (relativt) Minskar (relativt) Bättre förutsättningar för effektivare vård, lärande, utbildning, tillgång till e-myndigheter, inkluderande av margi- naliserade grupper, samhälleligt enga- gemang, nya konsumtionsmönster och allmänt välbefinnande. Ökat samhälle- ligt engagemang. Dock risk för att sociala klyftor ökar och för andra negativa konsekvenser av bredband. Högre utbildade/kvalifice- rade personer i eller i nära anslutning till tätort tenderar att gynnas mer. Äldre har sämre möjlighet att tillgodogöra sig nyttorna trots att de potentiellt kan vinna mer. BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR Ökad utbyggnad kommer att ha direkt negativ påverkan på miljön Potentiellt större positiva indirekta och systemiska (fördröjda) effekter på mil- jön Troligen ett minskat marginalbidrag av persontransporter och därmed miljöpå- verkan (mer i tjänstesektor och i tätbe- folkade områden) En grov beräkning visar att antalet per- sonbilskilometer per invånare och år skulle minska med jämfört med basscenariot Mindre påverkan såväl positivt som negativt. Ytterligare per invånare och år jäm- fört med basscenariot Not: Slutsatserna, speciellt beräkningarna, är preliminära och ungefärliga indikationer. 5.3.3 Konsekvenser av tillförlitlighet/robusthet och mobil taltelefonitäckning 5.3.3.1 Konsekvenser av tillförlitlighet/robusthet It-infrastrukturen skall vara uthållig, tillgänglig och driftsäker och detta blir allt viktigare då beroendet av mobiltelefoni och Internet ökar. Det är särskilt angeläget i glesbygd och för samhällskritiska funktioner. Tillförlitlighet och robusthet har viktiga konsekvenser, men dessa har oss veterligen ännu inte kvantifierats, även om exempelvis PTS gör en risk- och sårbarhetsanalys för elektronisk kommunikation, med fokus på allvarliga negativa konsekvenser för samhället (som påverkan på befolkningens liv och hälsa, samhällets funk- tionalitet och grundläggande värden samt betydande skador på egendom och miljö). Forskningen på området antyder också att om man vill undersöka kon- sekvenserna av tillförlitlighet/robusthet, borde ett bredare synsätt appliceras. Detärocksåviktigtattföljauppochmätatillförlitligheten,intebaravadgäller allvarliga incidenter. Avsaknad av adekvata marknadsmekanismer för att ta betalt för högre tillförlitlighet kan leda till olika typer av marknadsmisslyck- anden och opportunistiska beteenden hos marknadens aktörer. Å andra sidan måste tillförlitlighet och möjlighet att ta betalt för denna ställas i relation till kraven på nätneutralitet, vilket denna studie inte kunnat göra fullt ut. Trotsattenganskaomfattandelitteraturpåvisatattökadmobilpenetrationkan leda till väsentlig påverkan på exempelvis ekonomisk tillväxt, ger denna litte- ratur förhållandevis lite input till hur man skulle kunna värdera nyttan av yt- terligare mobiltäckning i ett land som (med i princip befolk- ningspenetration). Preliminära regressioner visar inte heller något tydligt sam- band mellan ytterligare yttäckning och ekonomiska variabler, fast ytterligare analysbehövs.Dettahindrarinteattdetkanfinnasandraviktigakonsekvenser FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR BILAGA av ytterligare täckning, exempelvis miljömässiga, demokratiska och/eller sä- kerhetsrelaterade. 5.4 Slutsatser och implikationer Föreliggande studie har påvisat ett antal påtagliga direkta och indirekta kon- sekvenser av it-infrastruktur, i synnerhet bredband med högre kvalitet, vars tillgång och användning möjliggör och stimulerar ekonomisk tillväxt, syssel- sättning, företagande, publika tjänsters effektivitet mm. Bredbandstillgång är en nödvändig, men inte tillräcklig, förutsättning för att skall kunna utnyttja de möjligheter som digitaliseringen öppnar upp. Utan en väl funge- rande bredbandsinfrastruktur riskerar att halka efter eller tappa sin le- dande position i den globala digitala transformation som sker. Itermeravbredbandstäckning,användningochkvalitetliggerSverigefort- farande väl till, och enligt de senaste prognoserna från PTS är utsikterna goda att regeringens och EU:s bredbandsmål (för ) kommer att nås, och kanske även överträffas i vissa avseenden. I det medellånga perspektivet (2020) ser vi därför inte särdeles stora variationer i utbyggnaden. Vi har ändå undersökt tre scenarier: (1) ett basscenario, där tillgången till bredband med olika hastigheter sammanfaller med vår tolkning av PTS prognos, (2) ett posi- tivt scenario där täckningsgraden av ultrasnabbt bredband (>100 Mbps) är högre samt (3) ett negativt scenario där täckningsgraden av såväl ultrasnabbt som snabbt bredband (>30 Mbps) blir lägre än prognostise- rat. Vi har därefter sökt kvantifiera konsekvenserna (främst ekonomiska vari- abler) på marginalen, jämfört med basscenariot, samt indikera ett antal andra konsekvenser kvalitativt. Det måste poängteras att beräkningarna vilar på mycket osäker grund. Det finns nästan ingen statistiskt robust evi- dens för de inkrementella effekterna av högre bredbandshastigheter, speciellt inte på de höga nivåer som redan befinner sig på. Det är därför inte rekommendabelt att använda dessa resultat annat än somjust enindikation. Vi noterar också att de samhällsekonomiska konsekvenserna av basscenariot är betydande, också i det kortare perspektivet (2020). Det positiva (eller optimistiska) scenariot visar ett antal positiva margina- leffekter. Utöver de omedelbara effekterna som själva utbyggnaden ger upp- hov till, bedöms BNP öka ytterligare i storleksordningen 0,31–1,. Cirka 3 000 extra arbetstillfällen skapas (temporärt), hushållens in- komster kan antas öka något och ett fyrahundratal ytterligare företag kan skapas i de regioner där det ultrasnabba bredbandet byggs ut. Dessa effekter uppstår i det korta perspektivet; de långsiktiga effekterna är viktigare menocksåmersvårbedömda.Bredbandsutbyggnadkommerattmöjliggörayt- terligare produktivitetsvinster hos företag, effektivisering av offentlig verk- samhet och tillgång till publika tjänster. Innovationskraften växer också i regi- oner där det snabbare bredbandet blir tillgängligt. Det mesta av evidensen ty- der dock på att den totala sysselsättningseffekten på blir neutral, BILAGA FORSKNINGSBASERAD FÖRDJUPNING OM KONSEKVENSER AV OLIKA NIVÅER PÅ KAPACITET OCH ROBUSTHET I FRAMTIDA IT-INFRASTRUKTUR eller blandad, men utbyggnaden kan istället påskynda en omvandling av indu- stri- och arbetskraftsstrukturen, mot mer kvalificerade arbetsuppgifter, högre utbildad arbetskraft och ett skifte till vissa industrisektorer. Paradoxalt nog riskerar dock den förbättrade tillgången till höghastighets- bredband att mer gynna de grupper, sektorer och regioner som ”behöver” det mindre – högutbildad IKT-kvalificerad arbetskraft, tjänsteindustri och andra sektorer med högkvalificerad personal samt redan tätbefolkade områden och delar av landet i städernas periferi. vård, lärande, utbildning, tillgång till e-myndigheter, inkluderande av margi- naliserade grupper, samhälleligt engagemang, nya konsumtionsmönster och Denna potential är inte minst viktig i den glesbygd där det mesta av utbyggnaden lär ske. Dock föreligger risk för att sociala klyftor ökar och för andra negativa konsekvenser av bredband. Högre utbildade/kva- lificerade personer i eller i nära anslutning till tätorter tenderar att gynnas mer. Äldre har sämre möjlighet att tillgodogöra sig nyttorna trots att de potentiellt kan vinna mer. miljön, även om det vid mycket höga hastigheter troligtvis är miljömässigt större positiva indirekta och systemiska (fördröjda) effekter på miljön är dock Exempelvis kan det positiva scenariot leda till minskade personbils- transporter och därmed minskad miljöpåverkan (mer i tjänstesektor och i tät- befolkade områden).