rfr · H40WRFR4 · 2016-12-12 00:00:00 — Den senaste och fjärde satsningen beviljades medel genom budgetpropositionen för 2013.1 beslutade att genomföra en uppföljning av dessa satsningar på forskarskolor för lärare och förskollärare.2 Utskottets uppföljning har haft inriktningen att besvara följande frågeställningar: 1.Hur ser huvudmännens behov av forskarskolor för lärare och förskollärare ut och har huvudmännens behov blivit tillgodosedda genom dessa satsningar? 2.Var arbetar de lärare och förskollärare som tagit licentiatexamen och vilka arbetsuppgifter har de? 3.Var och med vad vill de som deltar i forskarskola och ännu inte tagit licentiatexamen arbeta? 4.Vilka effekter har de förändrade villkoren som introducerades i den senaste satsningen fått för de forskarstuderande lärarna, lärosätena samt huvudmännen? Uppfylls målsättningen med reformen, närmare bestämt: a.Har skolhuvudmännen en plan för hur kompetensen hos en lärare/förskollärare med licentiatexamen tas till vara i skolan/förskolan? b.Hur påverkar de förändrade villkoren vad gäller studietakt och finansiering forskarutbildningen och arbetet i skolan/förskolan? c.Hur påverkar avskaffandet av statsbidrag för lönekostnader till huvudmännen deras inställning till forskarskolor? I denna uppföljning studeras enbart forskarskolor för lärare och förskollärare som beviljats medel genom statliga satsningar 2008–2013. Lärare som genomgått forskarutbildning och tagit licentiatexamen genom annan finansiering ingår alltså inte i uppföljningen. Därmed ingår t.ex. inte heller lärare och förskollärare som deltar i forskarutbildning finansierad av näringslivet, kommuner eller landsting (s.k. samverkansdoktorander, kommundoktorander m.fl.). 2012/13:1 utg.omr. 16, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/12:113. 2015/16:8. UPPFÖLJNING AV DE STATLIGA SATSNINGARNA PÅ FORSKARSKOLOR FÖR LÄRARE OCH Frågor som handlar om lärares och förskollärares arbetstid, anställningsfor- mer och andra liknande frågor med anledning av karriärstegsreformen berörs inte i denna uppföljning. Uppföljningen har genomförts dels i form av en enkätundersökning (genomförd av SCB) till lärare/förskollärare och skriftliga frågor till forskarskolor och huvudmän, dels genom intervjuer. Sammantaget har 422 lärare och förskollärare, 25 forskarskolor och 26 representanter för huvudmän bidragit till uppföljningens resultat. Uppföljningen baseras även på dokumentstudier av ansökningar till (), myndigheters återrapportering, tidigare utredningar, forskningsrapporter m.m. Uppföljningen har fokuserat på tre grupper: Skolhuvudmännen (fortsättningsvis benämnda huvudmännen) Lärare och förskollärare som genomgått forskarutbildning inom ramen för en forskarskola Genom skriftliga och muntliga tekniker har uppföljningen försökt att belysa frågeställningarna från de tre perspektiv dessa grupper representerar. För en närmare beskrivning av genomförandet och de olika grupperna som undersökts, se bilaga 1. Skriftliga frågor till forskarskolor och huvudmännen samt frågeteman vid semistrukturerade intervjuer redovisas i bilaga 4. Utkast av rapporten har skickats till ansvariga för forskarskolor, huvudmän, organisationer, Kommuner och Landsting (SKL), () samt för faktagranskning. Forskarskola är inte ett enhetligt begrepp. I forskningsproposition 2000/01:3 urskiljs tre organisationstyper av forskarskolor i : korta doktorandkurser, en sammanhållen utbildning och program.3 I propositionen anges att forskarskolor är en speciell organisatorisk samarbetsform för forskarutbildning. Den utredning som föregick förslaget om att inrätta tio forskarskolor avsåg med forskarskola en sammanhållen utbildning till doktorsexamen som karakteriseras av en tydlig organisation, en satsning på handledning, ett systematiskt kursprogram samt en organiserad samverkan mellan flera lärosäten.4 Denna 2000/01:3, avsnitt 8.3.1. UPPFÖLJNING AV DE STATLIGA SATSNINGARNA PÅ FORSKARSKOLOR FÖR LÄRARE OCH FÖRSKOLLÄRARE definition stämmer väl överens med forskarskolor för lärare och förskollärare med den skillnaden att de avser utbildning till licentiatexamen och är den som används i denna rapport. Samtliga värdlärosäten omnämns med den kortform som är etablerad i universitets- och högskolevärlden: De lärare och förskollärare som står i fokus för denna uppföljning är lärare och förskollärare som antagits till forskarutbildning vid någon av de forskarskolor som getts inom de fyra satsningarna. De benämns genomgående i denna rapport som ”lärare/förskollärare” utom i de fall när det är nödvändigt att särskilja de båda grupperna. De statliga satsningarna på forskarskolor för lärare och förskollärare initierades i ett politiskt landskap som präglats av ett tydligt fokus på att stärka kopplingen mellan forskning och verksamheten i skolor och förskolor. Bland de åtgärder och reformer som vidtagits märks bl.a. inrättandet av den utbildningsvetenskapliga kommittén vid , skapandet av regionala utvecklingscentrum för samverkan och uppdrag till att sammanställa och sprida kunskap om resultatet av forskning. har även nya bestämmelser om att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet införts i skollagen (2010:800), karriärtjänster för lärare införts samt inrättats. Nedan beskrivs några av dessa satsningar kortfattat. Införandet av karriärtjänster och den förändrade skollagen beskrivs närmare i avsnitt 2.4 och 2.5 då dessa har direkt bäring på utvecklingen av de statliga satsningarna på forskarskolor för lärare och förskollärare. Även utbildningsutskottet har tidigare inom ramen för sitt uppdrag att följa upp och utvärdera fattade beslut behandlat ämnesområden som handlar om kopplingen mellan forskning och verksamheten i skolor och förskolor. tog utbildningsutskottet fram en förstudie över utbildningsvetenskaplig forskning5, som därefter följdes av en studie om hur ny kunskap kan komma till bättre användning i skolan6. Den senare studien, som bl.a. baserades på en enkätundersökning till lärare och skolledare, visade att en stor majoritet av lärarna och skolledarna har behov av kunskap från ny forskning för att kunna utveckla utbildningen. Trots det visade det sig att bara omkring hälften av lärarna anser att det egentligen ingår i deras arbetsuppgifter att inhämta kunskap från ny forskning.7 2.1 Satsningar för att stärka kopplingen mellan forskning och verksamheten i skolor och förskolor () vid () inrättades 2001 med uppdraget att främja utvecklingen av utbildningsvetenskaplig forskning och forskarutbildning i nära anslutning till lärarutbildningen och med direkt relevans för lärarnas yrkesutövning.8 Bakgrunden till UVK:s tillkomst återfinns i (97) betänkande Att lära och leda – en lärarutbildning för samverkan och utveckling (SOU 1999:63). 5 2011/12:RFR12. 6 2012/13:RFR10. 7 Ibid., s. 7. 1999/2000:135 s. 42. betänkandet konstaterades det bl.a. att lärarutbildningen har en svag vetenskaplig bas och att de institutioner som i huvudsak endast medverkar i lärarutbildningen ofta saknar fasta forskningsresurser och inte bedriver forskarutbildning, vilket medför att undervisningen/utbildningen inte alltid i tillräcklig omfattning kunnat vila på vetenskaplig grund. påvisade utredningen att diskussionen om lärarutbildningens vetenskapliga grund har pågått ända sedan 1946 års skolkommission, men att forskningen ännu inte hade funnit sin organisatoriska och finansiella form.9 Mot bakgrund av ovanstående föreslog utredningen att utbildningsvetenskap skulle inrättas som ett nytt vetenskapsområde och att ett särskilt forskningsråd skulle inrättas inom det nya vetenskapsområdet.10 Regeringen valde efter beredning av frågan att föreslå inrättandet av UVK vid VR, men inte ett nytt vetenskapsområde. Regeringen anförde bl.a. i propositionen att det fanns ett syfte med att ha endast fyra bredare vetenskapsområden11, eftersom det skulle möjliggöra en decentralisering av beslutsfattande till utförandenivå och varje lärosäte kan göra egna prioriteringar i fråga om forskning och forskarutbildning. Regeringens bedömning var att utbildningsvetenskapen med ett tydligt stöd skulle kunna utvecklas till ett starkt forskningsområde och att UVK skulle avvecklas och dess verksamhet integreras inom VR:s eller någon annan forskningsfinansiärs struktur.12 Frågan om utbildningsvetenskapens organisatoriska hemvist har därefter vid flertalet tillfällen utretts och diskuterats med skiftande bedömningar13, men UVK:s organisatoriska lösning kvarstår vid . I och med att medfinansierings- och samverkanskravet14 togs bort 2011 närmar sig emellertid UVK en liknande organisatorisk struktur som ämnesråden har. En viktig skillnad kvarstår dock, nämligen att UVK inte har elektorsval.15 UVK stöder efter nationell prioritering den kvalitetsmässigt bästa forskningen och de bästa forskarna inom områden som är relevanta för skolans, förskolans och utbildningsvetenskapens utveckling.16 Sedan UVK bilda- 9 Att lära och leda – en lärarutbildning för samverkan och utveckling (SOU 1999:63), s. 258. 10 användes vetenskapsområde som en grund för indelning i anslagsposter av lärosätenas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå. Även examensrätten i forskarutbildning var knuten till vetenskapsområden vid de högskolor som fått ett vetenskapsområde (prop. 2008/09:134, bet. 2008/09:UbU18, SOU 1999:63, s. 277). 11 De fyra vetenskapsområdena var humanistiskt-samhällsvetenskapligt, tekniskt, naturvetenskapligt och medicinskt. 1999/2000:135 s. 33 f. Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning (SOU 2005:31) s. 19–20, En hållbar lärarutbildning (SOU 2008:109) s. 390 och prop. 2009/10:89 Bäst i klassen – en ny lärarutbildning s. 58. 14 Medfinansieringskravet innebar att deltagande lärosäten tillsammans skulle avsätta egna resurser motsvarande en tredjedel av de medel som tilldelas av UVK. Samverkanskravet innebar att lärosätena skulle samverka inom projekt för att kunna få anslag från UVK (Regleringsbrev för avseende ). 15 Majoriteten av ledamöterna i de tre ämnesråden humaniora och samhällsvetenskap, medicin och hälsa samt naturvetenskap och teknikvetenskap väljs genom ett elektorsförfarande. Landets lärosäten har regionvis utsett sammanlagt 165 elektorer att representera forskarsamhället i valprocessen. UVK:s ledamöter utses av (förordning [2009:975] med instruktion för , 2011/12:RFR12 s. 9). 16 webbplats (), , senast uppdaterad . des 2001 har anslaget till VR för utbildningsvetenskaplig forskning ökat kon- tinuerligt från 2001 till nära Ett annat politiskt initiativ för att öka kopplingen mellan lärosäten och skola var skapandet av s.k. regionala utvecklingscentrum (RUC) vid lärosäten som bedriver lärarutbildning. Efter ett förslag från en arbetsgrupp för översyn av lärarutbildningen (U1995:B) framhöll regeringen i budgetpropositionen att bildandet av regionala utvecklingscentrum skulle möta behovet av lokal diskussion mellan lärosäten och skolverksamhet om skolans och lärarutbildningens innehåll och planering. Vidare skulle RUC syfta till att stärka de praktiska och teoretiska delarna i lärarutbildningen, skapa forum för erfarenhetsutbyte och stärka möjligheterna till vidareutbildning och fortbildning.18 ålades lärosäten som bedriver lärarutbildning att samverka i uppbyggnaden av och medverka i regionala centrum för skolutveckling.19 genomförde 2008, i samverkan med , en utvärdering av de regionala utvecklingscentrumen. Utvärderingen visade på både positiva och negativa erfarenheter och poängterade bl.a. att RUC har lyckats bäst när de har en stark ställning inom lärosätet och när det finns en genomtänkt strategi från lärosätets ledning samt en tydlig vilja från kommunernas sida.20 Kravet på att lärosäten med lärarutbildning ska medverka i RUC avvecklades i samband med att lärarutbildningen förändrades 2010.21 De flesta lärosäten med lärarutbildningar har dock fortfarande kvar ett RUC eller liknande verksamhet för samverkan med verksamheten vid förskolor och skolor.22 har regeringens uppdrag att svara för att sammanställa och sprida kunskap om resultatet av forskning.23 Syftet med uppdraget är enligt att öka kunskapen om forskning hos rektorer och lärare, så att de kan dra nytta av och använda forskningsresultaten i praktiken. Inom detta uppdrag har bl.a. tagit fram en webbplats med ambitionen att ta ett helhetsgrepp över spridningen av forskningsresultat i skolan24 och publicerat ett antal kunskapsöversikter i publikationsserien Forskning för skolan.25 2000/2001:3 s. 69, Regleringsbrev för avseende . 1996/97:1 utg.omr. 16 s. 55. 19Regleringsbrev avseende universitet och högskolor, budgetåren 1997–2010. 20Högskoleverket, Rapport 2009:1 R. 2009/10:89 s. 38–39, bet. 2009/10:UbU16, rskr. 2009/10:248. 22Se t.ex. , verk/ och , ningen/om-lararutbildningen/samverkan/regionalt-17. 23 Förordning (2011:555) med instruktion för . 25 årsredovisning 2015 s. 13, 50–51. har granskat spridning av kunskap till lärare och rektorer och fann i granskningen att kunskapen till stor del når ut och möter behoven hos rektorer och lärare. ansåg att det går att utveckla verksamheten och göra den mer effektiv.26 2.1.4 Utveckling av skolforskningen behandlade även frågan om kopplingen mellan verksamheten i skolor och aktuell forskning . Utskottet föreslog då att skulle ge regeringen till känna att skolforskningen behöver utvecklas. Utskottet anförde bl.a. att det behövdes åtgärder för att garantera att nya forskningsresultat verkligen vidareförmedlas till dem som är verksamma i skolan och att kunskaperna omsätts i praktiken samt att fler yrkesverksamma lärare ges möjlighet till egen forskning som en del av eller parallellt med eget arbete. beslutade enligt utskottets förslag.27 Regeringen redovisade i skrivelse 2012/13:75 att tillkännagivandet är slutbehandlat genom regeringens satsning på skolforskning i budgetpropositionen för 201328, vilket bl.a. innefattade en satsning på sammanställning och spridning av forskningsresultat, att stimulera och sprida ämnesdidaktisk forskning inom bl.a. naturvetenskap och teknik samt medel till för att genomföra forskarskolor för lärare och förskollärare.29 Enligt myndighetens instruktion ska bidra till att de verksamma inom skolväsendet ges goda förutsättningar att planera, genomföra och utvärdera undervisningen med stöd av vetenskapligt underbyggda metoder och arbetssätt. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barns och elevers utveckling och lärande samt till förbättrade kunskapsresultat för elever. Myndigheten har två huvudsakliga uppgifter: att validera, systematiskt sammanställa och sprida forskningsresultat inom identifierade områden där relevant praktiknära forskning saknas och att utlysa och fördela medel för praktiknära forskning.30 inrättades efter att regeringen i propositionen Forskning och innovation anfört att de som är verksamma i skolan måste få stöd och vägledning i att välja metoder och arbetssätt som är vetenskapligt underbyggda och effektiva, t.ex. när det gäller hur inlärningen för barn och elever i behov av särskilt stöd kan underlättas.31 I behandlingen av propositionen Forskning och innovation gjorde utbildningsutskottet bl.a. bedömningen att regeringens föreslagna insatser för att 26Riksrevisionen, RiR 2013:11 Statens kunskapsspridning till skolan. 2010/11:UbU12, rskr. 2010/11:237. 2012/13:1 utg.omr. 16 avsnitt 4.7.3. 2012/13:75 s. 106. 30Förordning med instruktion (2014:1578) för . 2012/13:30 s. 100. sammanställa och sprida forskningsresultat för höjd kvalitet i skola och för- skola, tillsammans med den utvärderingsfunktion för utbildningsområdet som politisk utvärdering (IFAU), bör förbättra förutsättningarna för att reformer, metoder och insatser inom skolväsendet vilar på vetenskaplig grund.32 2.2 Framväxten av forskarskolor Den organisatoriska formen av forskarskolor har formats, utvecklats och ökat i omfattning , trots att den inte finns reglerad i författning och kan ha olika innebörd och organisatorisk form. I detta avsnitt beskrivs forskarskolors framväxt kortfattat. I den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (2000/01:3) tecknas en bild av forskarskolornas framväxt. De första forskarskolorna etablerades , och antalet ökade markant under 1990-ta- let. I den forskningspolitiska propositionen Forskning för kunskap och framsteg (1992/93:170) föreslog regeringen en försöksverksamhet med forskarskolor. Regeringen ansåg att nya sätt att bedriva forskarutbildning skulle kunna främja rekryteringen av forskare och öka effektiviteten i studierna. Begreppet forskarskola gavs emellertid olika innebörd beroende på verksamhetens målsättning och tillgängliga resurser.33 I proposition 2000/01:3 föreslog regeringen sedan att 16 nationella forskarskolor skulle inrättas. Skälen som regeringen anförde för detta förslag var just bl.a. att nya grepp i uppläggningen av forskarutbildningen kan främja rekryteringen och öka effektiviteten i studierna.34 I sammanhanget kan konstateras att denna intention är i linje med reform av forskarutbildningen.35 Regeringen slog i den forskningspolitiska propositionen även fast att forskarskolorna skulle kunna vara en stimulerande faktor för att främja bästa tänkbara forskning, som forskarskolornas primära mål är att främja forskarutbildningen.36 Två av de 16 forskarskolor som föreslogs hade utbildningsvetenskaplig inriktning: Nationella forskarskolan i naturvetenskapernas och teknikens didaktik, med som värdlärosäte, samt Nationella forskarskolan i pedagogiskt arbete, med som värdlärosäte. Bägge dessa forskarskolor utgjorde grundval för lärosätenas senare ansökan om medel för att starta en forskarskola för lärare och förskollärare. uttalade vid behandlingen av propositionen ett stöd för regeringens bedömning och lyfte bl.a. fram att forskarutbildning i form av särskilda forskarskolor kan ha positiva effekter på både utvecklingen av utbildningen och rekryteringen till denna, något såväl svenska som internationella exempel visat. Vidare betonade utskottet att forskarskolor bör ses 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151 och 2012/13:152. 2000/01:3 avsnitt 8.3.1. 1997/98:1 utg.omr. 2000/01:3 avsnitt 8.3.1. som komplement till och vidareutveckling av den övriga forskarutbildningen.37 Även i de följande forskningspolitiska propositionerna befästes stödet till forskarskolor, inom flertalet olika discipliner.38 I proposition 2004/05:80 betonade regeringen att det inte är önskvärt att bygga upp ett enhetligt system med forskarskolor vid sidan av eller i stället för dagens forskarutbildning. Det var i stället viktigt att slå vakt om lärosätenas grundläggande ansvar för forskarutbildningen. lyfte regeringen fram att de utvärderingar av forskarskolor som hade genomförts pekade på övervägande goda erfarenheter. Forskarskolor hade t.ex. visat sig skapa möjligheter för mindre forskningsmiljöer vid enskilda lärosäten att samordnas nationellt, eller med närliggande ämnen vid samma lärosäte, och stimulera mång- och tvärvetenskap både inom mindre forskningsämnen och för ämnen i övrigt. Utvärderingarna hade även visat att forskarskolor kan vara viktiga verktyg för att åstadkomma ökad samverkan och rörlighet mellan högskolan och det omgivande samhället.39 VR beviljade –2010 medel till 15 forskarskolor för doktorander inom utbildningsvetenskap (se tabell). Dessa medel är utbetalade sedan några år tillbaka.40 Tabell 1 Satsningar på forskarskolor för doktorander inom utbildningsvetenskap –2010 vuxnas lärande (LiU) matematik med ämnesdidaktisk inriktning (LU) estetiska lärprocesser: gestaltning-kunskap-didaktik (i utbildningshistoria (UU) pedagogisk bedömning (i ) barndom, lärande och ämnesdidaktik (MaH) lärande och kunskapsbildning i det komplexa samhället: Att analysera individuella och institutionella processer (GU) för utbildning och hållbar utveckling (UU) flerspråkighet, litteracitet och utbildning (SU) ungas literacy, flerspråkighet och kulturella praktiker i dagens samhälle (ÖU) idrottsvetenskap – struktur och innehåll (GU) ämnesspråk i matematiska och naturvetenskapliga praktiker (UU) hem- och konsumentkunskap (UU) filosofiska studier av pedagogiska relationer (MH) yrkesdidaktik (SU) 2000/01:UbU6 s. 33 f. 2004/05:80, prop. 2008/09:50, prop. 2012/13:30. 2004/05:80 s. 136 f. 40Vetenskapsrådet, e-brev . Det finns även andra, pågående forskarskolor för doktorander inom utbild- ningsvetenskap som lärosätena själva initierat – i samverkan mellan lärosäten eller mellan lärosäten och regionala utvecklingscenter och liknande, och/eller i internationell samverkan. Utöver de olika statliga satsningarna på forskarskolor för lärare och för- skollärare som den här uppföljningen är inriktad på förekommer det lokala initiativ för att låta bl.a. lärare och förskollärare genomgå forskarutbildning. kommuner och landsting (SKL) och gjorde 2010 en kartläggning av s.k. kommundoktorandtjänster inom det utbildningsveten- skapliga området och fann då att 44 kommuner, av varierande storlek och med geografisk spridning från norr till söder, har kommundoktorander anställda i I kartläggningen definierades en kommundoktorand som en person som är antagen till forskarutbildning till minst en licentiatexamen, där en eller flera kommuner är med och finansierar.41 2.3 Statliga satsningar på forskarskolor för lärare och förskollärare I detta avsnitt beskrivs de fyra statliga satsningarna på forskarskolor för lärare och förskollärare, utifrån deras tillkomst, syfte och villkor. De olika satsningarna hade olika omfång budgetmässigt, och även vad gäller målgrupp och studietakt, vilket kommer att redovisas närmare i avsnitt 2.3 och avsnitt 3. I tabell 2 finns en sammanställning över grundläggande fakta.42 Tabell 2 Ramar för forskarskolor för lärare och förskollärare 2007–2016 75 (av ) 75 (av ) 75 (av ) 41Lärarförbundet och SKL 2010, Forskarutbildade lärare – en väg till skolutveckling. 42Högskoleverket Rapport 2012:9 R, prop. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 73, prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 132, prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 103, 2011, Bidrag för forskarskola för lärare och förskollärare, 2013, Bidragsbeslut – Bidrag till forskarskola för lärare och förskollärare 2013, 2010, Forskarutbildning för förskollärare – rapportering av uppdrag. 43 Den första satsningen inleddes med att inbjöd lärosäten att skicka in en intresseanmälan. Regelrätt utlysning skedde först fr.o.m. andra satsningen. Parallellt med dessa satsningar på forskarskolor har skollagen ändrats och karriärstegsreformen tillkommit, som båda har haft direkt påverkan på utvecklingen och utfallet av satsningarna på forskarskolor för lärare och förskollärare. Dessa reformer beskrivs därför även närmare i avsnitt 2.4 och 2.5. 2.3.1 De två första satsningarna på forskarskolor Av de fyra satsningar på forskarskolor för lärare och förskollärare som denna rapport följer upp initierades två satsningar –2010 inom ramen för Lärarlyftet respektive Förskollärarlyftet, som inriktades på att stärka lärares respektive förskollärares kompetens.44 I likhet med efterföljande satsningar innebar dessa satsningar att lärare kunde läsa till en licentiatexamen i ett ämne som helt eller i huvudsak motsvarar ett undervisningsämne eller i ämnesdidaktik. För speciallärare och lärare som jämställs med speciallärare skulle utbildningen gälla sådant specialpedagogiskt ämnesområde som har nära anknytning till undervisningen. Förskollärare gavs möjlighet att läsa till en licentiatexamen inom sådana ämnesområden som medför en förstärkning av förskollärarnas kunskaper och kompetens inom barns lärande och utveckling, särskilt barns språkliga och matematiska utveckling.45 Enligt de villkor som gällde för dessa satsningar deltog lärare och förskollärare i forskarutbildning inom ramen för forskarskolorna på och arbetade kvar på sin arbetsplats resterande av tiden. Läraren eller förskolläraren hade under hela utbildningsperioden lön från sin arbetsgivare. Staten bekostade själva utbildningen samt gav ett statsbidrag till skolhuvudmännen motsvarande av lärarens eller förskollärarens lön46 han eller hon deltog i forskarutbildningen.47