eunbil · H30N43C784 · 2016-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning Rådet (utbildning, ungdom, kultur och idrott) Rådets möte (utbildning, ungdom, kultur och idrott) Kommenterad dagordning inför samråd med . (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om (ev.) Godkännande av A-punktslistan (ev.) Godkännande av A-punktslistan Utkast till resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om främjande av socioekonomisk utveckling och delaktighet i EU genom utbildning: utbildningens bidrag till den europeiska 5685/16 EDUC 15 SOC 44 EMPL 28 JEUN 12 ECOFIN 61 Resolutionen har inte tidigare behandlats i . 2020-strategin innehåller övergripande mål på EU-nivå inom fem områden varav två mål (ett av dem är tudelat) berör utbildning och forskningsfrågor. Utbildning och forskning utgör därmed en viktig del av uppföljningen av 2020-strategin inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Rådsresolutionen väntas utgöra utbildningsministrarnas bidrag till Europeiska rådets möte . EU:s stats- och regeringschefer ger då vägledning inför medlemsstaternas rapportering inom 2020-strategin. I resolutionen konstateras det att står inför flera utmaningar, däribland en ekonomisk kris vars konsekvenser fortfarande påverkar samhället, en flyktingkris som ställer krav på mottagarländernas utbildningssystem och en ökande radikalisering som i vissa fall riskerar leda till våld och terrorism. I resolutionen betonas vikten av att bland annat investera i utbildning, att ta itu med matchningsproblematiken och att sträva efter utbildningssystem som innebär att en individ oavsett bakgrund har möjlighet att uppnå uppsatta mål. Slutligen uppmanas även att bland annat presentera förslaget om en kompentens och färdighetsagenda senast vid . Förslagets fokus föreslås vara hur utbildningssystemen ska kunna främja färdigheter för att bland annat öka genomströmningen i gymnasieskolan, minska matchningsproblematiken samt hitta rätt balans mellan att främja anställningsbarhet och sociala och samhälleliga färdigheter för att bli en aktiv medborgare. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar rådsresolutionen. Inriktningen i resolutionen är i linje med prioriteringar från Utbildning 2020-ramverket och den rapport som beslutades om på ministerrådsmötet . Dessa prioriteringar sammanfaller i stor utsträckning med de svenska politiska prioriteringarna. Regeringen anser att kompetens och kunskap är viktigt att betona utöver färdigheter i den kommande kompetens- och färdighetsagendan i syfte att understryka utbildningens bredare omfång. Regeringen välkomnar också att resolutionen lyfter fram medlemsstaternas självbestämmande på utbildningsområdet. Sammanlänkning av utbildning, arbetsmarknad och samhälle – Mot en ny kompetensagenda för (offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning) 5745/16 EDUC 16 SOC 47 EMPL 29 JEUN 13 ECOFIN 63 Temat för riktlinjedebatten har inte diskuterats tidigare i . I underlaget som det nederländska ordförandeskapet har presenterat inför riktlinjedebatt inbjuds utbildningsministrarna att diskutera utifrån tre olika påståenden: Läroplaner och undervisningsmetoder bör inriktas på att utveckla ett större antal färdigheter som krävs för arbeten och i samhället i stort. För att minska kompetensunderskott och kompetensglapp bör utbildningsanstalter öppna sig genom att aktivt verka i partnerskap med företag och andra lämpliga aktörer. Medlemsstaterna bör snabba på arbetet med att identifiera, aktivera och fullt ut utnyttja dagens och framtida generationers färdigheter och kvalifikationer. För att stödja den nationella politiken och gränsöverskridande rörlighet bör alla lämpliga – förbättrade – EU-instrument utnyttjas bättre. Riktlinjedebatten kan ses i ljuset av att planerar att presentera en kompetens- och färdighetsagenda – Ny kompetensagenda för . Förslag väntas syfta till att förbereda medborgare på att kunna hantera och engagera sig i ett alltmer föränderligt samhälle och en dynamisk arbetsmarknad. Detta genom att bland annat öka tillgången till yrkesutbildning och högre utbildning samt främjandet av it-färdigheter. Förslag till svensk ståndpunkt Yrkesutbildning spelar en viktig roll för att trygga kompetensförsörjningen i arbetslivet. Tillgången till utbildning för vuxna så att de kan få ett jobb, omskola sig till ett nytt yrke eller få behörighet till högre utbildning är en viktig del av regeringens politik inom vuxenutbildningen. Genom tillgång till utbildning genom hela livet och insatser för att höja kunskapsnivån hos vuxna med kort tidigare utbildningen stärks individers möjligheter till sysselsättning på en föränderlig arbetsmarknad och förutsättningar för ett aktivt medborgarskap. Fokus på kvalitet i yrkesutbildningen är en viktig fråga liksom att utbildningens innehåll stämmer överens med arbetsmarknadens behov. Dessutom är det viktigt att eventuella förslag tar hänsyn till medlemsstaternas olika system för arbetsplatsförlagt lärande. Den gymnasiala yrkesutbildningen ska förbereda eleverna för arbetslivet och bidra till att arbetsgivarna får rätt utbildad arbetskraft. Därför behöver matchningen mellan å ena sidan behoven på arbetsmarknaden och å andra sidan elevernas val och yrkesutbildningens innehåll och utbud förbättras. För att detta ska åstadkommas behöver samverkan mellan skola och arbetsliv förstärkas på flera nivåer. Det räcker dock inte att utbildningarnas innehåll stämmer överens med behoven på arbetsmarknaden. Yrkesutbildningen och de yrken som utbildningarna leder till måste intressera ungdomar. Dessvärre minskar ungdomars intresse för yrkesutbildning. Detta riskerar att försvåra både kompetensförsörjning och arbetsmarknadsetablering. Att stärka yrkesutbildningen kvalitet och attraktionskraft är därför en central uppgift för alla inblandade aktörer. Den nationella referensram för kvalifikationer för livslångt lärande har införts i och dess syfte är att tydliggöra nivån på kvalifikationer vilket ska underlätta för den som vill byta arbete eller börja studera i , eller i ett annat EU-land. Enskilda personer, arbetsgivare och utbildningsanordnare ska genom referensramen förstå på vilken nivå en kvalifikation ligger, nationellt och internationellt. Referensramen kan via dess princip om läranderesultat underlätta arbetet med validering och stimulera utvecklingen. Regeringen anser att en högskoleutbildning bidrar till enskilda individers utveckling, samhällsengagemang och kritiska tänkande. Att allt fler genomgår högre utbildning är avgörande för framtidens jobb och konkurrenskraft. Alla ska ges likvärdiga möjligheter att gå vidare till högskoleutbildning, oavsett bakgrund. behöver ta tillvara alla individers kompetens, vare sig den införskaffats inom landet eller i någon annan del av världen. Hela samhället liksom de enskilda individerna tjänar på att nyanländas kompetens tillvaratas. Att främja medborgarskap och grundläggande värden genom utbildning (uppföljning av Parisdeklarationen) 5545/16 EDUC 13 JEUN 10 SOC 37 CULT 5 COTER 8 Temat för riktlinjedebatten har diskuterats i , bland annat inför förra den 23–. Utgångspunkten för debatten är att diskutera tre prioriteringar för aktivt medborgarskap och grundläggande värden genom utbildning som antogs i Paris-deklarationen om främjande av aktivt medborgarskap och gemensamma demokratiska värderingar, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning . De tre prioriteringarna är: Att utbildningsväsendet förmedlar och förankrar respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande demokratiska värderingar. Stärka lärares kapacitet att möta behoven hos elever med olika bakgrund och att leda diskussioner om ämnen såsom radikalisering och diskriminering. Elevers och studenters medie- och informationskunnighet, det vill säga förmågan att analysera och kritiskt värdera information och att kunna skapa innehåll i olika medier. Det nederländska ordförandeskapet har informerat att de vill att debatten utgår från praktiska åtgärder som genomförs i medlemsstaterna. Tre medlemsstater, , och , kommer att inleda diskussionen genom att informera om nationella åtgärder för att främja det som nämns i de tre ovan nämnda prioriteringarna. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar debatten och kan redogöra för några av de initiativ som har påbörjats, bland annat strategin för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, förlängning och utveckling av och Forum för levandes historias uppdrag att öka kunskapen om rasism och andra former av intolerans i historien och .