rfr · H30WRFR12 · 2016-04-18 00:00:00 — Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Riksdagstryckeriet, , 2016 Program för finansutskottets offentliga utfrågning om den aktuella Stenografisk utskrift från den offentliga utfrågningen.................................... Bilder från utfrågningen................................................................................ höll finansutskottet en öppen utfrågning i om den aktuella penningpolitiken med Riksbankschef och vice riksbankschef . I det följande redovisas programmet, en utskrift av de stenografiska uppteckningar som gjordes vid utfrågningen och de bilder som föredragshållarna visade under sina presentationer. Program för finansutskottets offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Tid: –12.00 Frågor från utskottets ledamöter Stenografisk utskrift från den offentliga utfrågningen Ordföranden: hit! Klockan är , och finansutskottets offentliga utfrågning omden aktuella penningpolitiken inleds. Jag vill börja med att hälsa riksbankschef och vice riksbankschef hjärtligt välkomna. De här övningarna går till på det viset att riksbankschefen och därefter vice riksbankschefen inleder med en föredragning, och sedan får ledamöterna i utskottet möjlighet att ställa frågor. Ett par åt gången brukar vi ta. Vi börjar alltså med riksbankschefen – varsågod! Riksbankschef : Tack för det! Jag ska ge en inledning om den svenska penningpolitiken men tänkte börja med att berätta lite grann om den internationella bilden och om hur världen ser ut, lite som bakgrund till var vi befinner oss . Om man tittar på vad som sker i tillväxthänseende i omvärlden ser vi en måttlig återhämtning framför oss. Som tidigare visar den gula linjen att den amerikanska ekonomin växer snabbare än den europeiska. I är man också i sakta mak på väg mot en tillväxt någonstans kring , och det spelar stor roll för oss. Om man väger ihop detta, handelsvägt, med största handelspartner får man den röda linjen, och den visar att vi framför oss ser en tillväxttakt som är . Ställt mot tillväxten i , som jag återkommer till, är det en tillväxt runt omkring oss som är lägre än den svenska. Även om den här bilden ser hyggligt stabil ut just nu är det så att mellan vårt penningpolitiska beslut och det har det ändå blivit mer och mer osäkerhet med framför allt, vid det här laget, av fallande aktiepriser. Börserna har fallit globalt, och det påverkar också vad som har skett i . Oron här rör ekonomi och vilken betydelse det som sker i kan tänkas ha för den globala tillväxten. Det andra är de mycket stora fluktuationerna i energipriser, inte minst oljepriset. Om vi jämför den blå streckade linjen med den röda ser vi att oljepriset nu är betydligt lägre än vad vi trodde , även om vi ser framför oss en gradvis ökning. Det är dock naturligtvis väldigt svårt att göra den här typen av bedömningar, vilket har att göra med en betydligt ökad produktionskapacitet på olika håll i världen och potentiellt ytterligare ökad produktionskapacitet när det gäller utbudet av olja. går också efterfrågan på olja ned när efterfrågan på råvaror har minskat. Ett ökat utbud och lägre efterfrågan leder till kraftigt fallande priser, och det är ju också det vi har sett. är det så att eftersom inte producerar olja så är detta inte någonting som är dåligt för den svenska ekonomin. I grunden är det här alltså STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN någonting som förbättrar terms of trade och innebär en positiv utveckling för svensk ekonomi. Men på kort sikt leder det naturligtvis till att inflationen blir ännu lägre än vad den annars hade varit, och det är i sig en fråga som är värd att begrunda när man bedriver den verksamhet som vi bedriver på med ett inflationsmål. Tittar man lite på inflationen i omvärlden, här exemplifierat med euroområdet, och , ser vi att låg inflation är ett fenomen som finns på många olika ställen, inte minst hos stora, viktiga handelspartner för . Inflationstakten ligger kring noll eller lite däröver, och det är någonting som har pågått . Ni ser att inflationstakten har krupit nedåt under , och det betyder att sex av tio viktiga handelspartner för svenskt vidkommande har en inflation som ligger . Detta betyder också att man i den världen driver en synnerligen expansiv penningpolitik. har anpassat sig till den låga inflationstakten och lånar ut mycket pengar och har en negativ ränta. Den japanska införde alldeles en negativ ränta. Det pågår en diskussion om i vilken takt man ska höja räntan långsamt i den amerikanska ekonomin. tror vi också kommer att avvakta ett tag innan någonting händer på räntesidan. Det här innebär med andra ord att räntenivån globalt sett är väldigt, väldigt låg, och i en liten, öppen ekonomi som den svenska kan vi inte avvika från det i någon större utsträckning. Vi måste helt enkelt hålla ett öga på vad som sker internationellt och ta hänsyn till det, för det skulle potentiellt kunna påverka kronkursen, och om kronan apprecieras väldigt mycket så får vi ytterligare problem när det gäller inflationstakten i . I en viss mening lever vi således med det som pågår i vår omvärld. Det kommer vi inte ifrån, utan så ser det ut. Det här betyder med andra ord att låg inflation inte är något som är unikt för . och i den här världen är det dock så att perioden med låg inflation blir ännu längre än vad vi har föreställt oss tidigare. Om man tittar på vår prognos, den blå streckade linjen, och den nu här ser vi att vi har justerat ned prognosen i närtid med ungefär en halv procentenhet. Detta kommer sig av några olika skäl. Vi har haft lägre utfall . Priset på energi och livsmedel har inte alls stigit på det sätt som vi hade förväntat oss. Lägre oljepris drar naturligtvis ned prisökningarna på energi framöver. Vi gör bedömningen att hyresökningarna blir lägre än vad vi har sett tidigare. är det så att i det allra senaste inflationsutfallet blev prisökningarna faktiskt lite högre än vad vi trodde, och det har till en del att göra med skatteändringar och lite högre livsmedelspriser än vad vi hade förväntat oss. Summa summarum innebär detta ändå att det tar ett tag innan inflationen stiger, men mot bakgrund av den bild som jag visade av vad som sker i vår omvärld torde det ändå vara så att inflationen blir lite högre än i omvärlden , även om det tar ett tag innan det inträffar. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vi tror och tycker att det är viktigt att försvara inflationsmålet, för det är en hörnsten i svensk ekonomisk politik. Så har det varit ganska länge vid det här Även om det kanske mer eller mindre börjar falla i glömska är det viktigt att skapa stabila spelregler. Vi hade det inte så när både priser och löner varierade kraftigt och inflationstakten allmänt sett var väldigt Det är viktigt, tror vi, för hushåll och företag att kunna lita på att inflationen hamnar när man fattar ekonomiska beslut. Det skapar goda för- utsättningar för en långsiktig och stabil tillväxt, där av den mycket expansiva penningpolitik som vi bedriver och som också bedrivs på en lång rad andra håll i världen. Vår bedömning nu senast är att räntan kommer att vara låg framöver. har en negativ reporänta på minus , eftersom vi bestämde oss för att sänka räntan . Vi fortsätter att köpa statsobliga- tioner på det sätt som vi angav , och när den processen löper kom- mer vi att ha köpt ungefär 200 miljarder statsobligationer fram till halvårsskif- Det innebär att ungefär en tredjedel av stocken är utestående statsobliga- När vi köper statsobligationer betalar vi med nya svenska kronor, vilket alltså innebär att det blir 200 miljarder mer i nya riksbankspengar i samband med den processen. För att inte skapa osäkerhet sa vi den här gången också att vi kommer att återinvestera när obligationer förfaller eller räntebetalningar förfaller, och vi har också sagt att detta kommer vi att göra under överskådlig Det innebär att vi liksom fortsätter att rulla den här portföljen ända till den dag vi säger någonting annat. Denna kombination innebär en mycket, mycket expansiv penningpolitik i dagsläget där vi både jobbar med priset på pengar – den negativa räntan – och mängden pengar, det vill säga vi skapar mer pengar via köpen av statsobliga- Detta pressar naturligtvis ned den allmänna räntenivån i svensk eko- Så här långt har inflationsuppgången främst drivits av en svag krona. fångar vi till en del här i grafen till vänster som visar prisutvecklingen på varor Det är alltså produkter som har ett förhållandevis högt import- Ni ser här att varupriserna har fallit , men när kronan har försvagats stiger varupriserna där det inte har varit så under Även livsmedelspriserna har legat betydligt över den låga inflation som vi ser sammanlagt. sker det en försiktig uppgång i inhemska priser, och här låter jag tjänstepriser illustrera detta. Någonting händer kring 2012: Tjänsteprisutveck- lingen tog ett skutt nedåt från kring till någonstans kring . Vad som är viktigt är att när det går bra för svensk ekonomi, vilket det ju gör, så finns det skäl att tro att den svenska kronan kommer att sakta stiga i värde, med betoning på sakta. När detta sker behöver det ske en omför- delning av efterfrågan mot inhemsk efterfrågan på ett sådant sätt att inhemska priser också stiger på ett sådant sätt att vi når vårt inflationsmål på . STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN När det gäller konjunkturutvecklingen ser vi framför oss med god tillväxt. Konjunkturen har vid det här laget stärkts under . Grafen till vänster talar för sig själv i det avseendet. Vår uppfattning är att tillväxten kommer att vara god också kommande år, det vill säga tillväxten ligger högre än genomsnittlig tillväxt i svensk ekonomi . Det här leder även till att vi får en fallande arbetslöshet. Sedan vänder kurvan uppåt, och skälet till det är inte konjunkturutvecklingen, utan det har att göra med att arbetskraften ökar, inte minst när de som kommer till kommer att räknas in i arbetskraften. Därför får man den här böjen. Hanteringen av detta är dock mer en framtida strukturell fråga än en fråga för penningpolitiken. Mot den bakgrunden, med en låg inflation i omvärlden, för låg inflation i , negativ ränta och mycket god tillväxt, skulle jag vilja säga att det är en närmast unik kombination när det gäller den allmänna ekonomiska utvecklingen, och då är det heller inte självklart hur vi ska hantera det. var det inget självklart beslut vad vi skulle göra, därför att svensk ekonomi växer sig allt starkare. Inflationen och framför allt inflationsförväntningarna har stigit, så det har svängt på den kanten och inflationsförväntningarna är nu sakta på väg uppåt. Prognosen är nedreviderad när det gäller inflationen men mycket på grund av lägre energipriser och hyror. Det här innebär att den allmänna utvecklingen i svensk ekonomi är sådan att inflationen borde närma sig . Det har vi sagt tidigare, och det har inte inträffat. råder det en stor osäkerhet i vår omvärld, inklusive vart penningpolitiken i vår omvärld kommer att ta vägen. Vi är beroende av en svag krona tills en mer inhemskt genererad inflation tar vid så att summan av utländsk efterfrågan och inhemsk efterfrågan producerar en inflationstakt på . Inflationen och inflationstakten, inflationsförväntningarna, har vid det här laget legat under målet länge, och det är naturligtvis viktigt att få upp inflationsförväntningarna. Mot den bakgrunden var slutsatsen att det var lämpligt att sänka räntan till minus 0,5, där av det beslut som fattade. I en osäker värld när inflationen är på väg upp får man räkna med en ganska skakig utveckling framöver. Detta betyder också att vi har en hög beredskap att göra mer om vi skulle behöva göra det, för vi kan inte utesluta att det kan komma bakslag. Om och hur penningpolitiken reagerar i en sådan värld beror helt och hållet på inflationsutsikterna, vad som sker i vår omvärld och den allmänna ekonomiska utvecklingen. Men det är viktigt här för vår del att inflationen fortsätter att uppvisa en positiv trend så att inflationen gradvis är på väg upp. Vad vi kan göra är att använda den verktygslåda som vi har återgivit och pratat om här ett antal gånger tidigare. Vi har fortfarande möjlighet att sänka reporäntan. Man kan alltid resonera om hur mycket, men tekniskt har det inte funnits några större bekymmer så här långt. Vi håller på att analysera olika tekniska åtgärder i styrsystemet som kan understryka räntesänkningar ytterligare. Vi kan köpa mer värdepapper, det kan STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN ske på en rad olika sätt. Vi har en hög beredskap att intervenera på valutamark- naden om slutsatsen är att det skulle behövas. Vi kan också fatta de beslut som vi behöver när som helst, mellan de penningpolitiska mötena. de beslut vi fattade när det helt plötsligt började röra sig ganska mycket i vår omvärld. Då kom vi fram till att det inte var lämpligt för oss att sitta och vänta till nästa penningpolitiska möte. vet vi att det för med sig risker att ha extremt låga räntor. är en fråga som vi också har återkommit till . Vi har snabbt sti- gande bostadspriser och en allt högre skuldsättning. Det kan illustreras på många olika sätt. I det här fallet har vi tagit med utvecklingen av disponibel inkomst i förhållande till prisutvecklingen på bostäder, och där ser ni att effek- ten är sådan att ju mer bostadspriserna lösgör sig från utvecklingen av dispo- nibel inkomst i desto högre utsträckning måste man täcka mellanskillnaden genom att låna mer. I en ekonomi där man får väldigt uppblåsta balansräkningar ökar alltid ris- ken på ett eller annat sätt, i första hand i den meningen att om hushållen är väldigt känsliga för störningar och det då händer något i ekonomin så drar man ned på efterfrågan, vilket innebär en allt högre makroekonomisk risk. digt är det så att går det för långt, ja, då leder det också i slutändan till risker också inom finanssektorn, vilket vi ju känner till från en lång rad andra länder. Detta är exemplifierat i grafen till höger när det gäller hushållens skulder i förhållande till disponibel inkomst. Den här gången har vi också tagit med bostadsrättsföreningarnas skulder, och då hamnar man ännu högre, för det är ju bostadsrättsägarna som gemensamt äger också de skulderna. Detta innebär att det är ytterst angeläget att vi i svensk ekonomi löser de frågor som finns på svensk bostadsmarknad så att hushållen inte fortsätter att låna för mycket. Det finns en hel meny av olika verktyg som man kan använda för detta, och det har vi pratat om tidigare: Det handlar om att förtydliga verktygslåda, verktyg och mandat när det gäl- ler makrotillsyn så att de också kan använda sina verktyg. Vi har pratat om amorteringskrav, minskad eller borttagen avdragsrätt, skuldkvotstak och så vi- Det finns många olika åtgärder som man kan vidta här, men är det också så att utbudet av bostäder behöver öka så att vi kan återskapa balans på den svenska bostadsmarknaden. Några viktiga frågor framför oss som vi ser är ett fortsatt arbete med att fördjupa inflationsanalysen, se till att vi får upp inflationstakten till och försöka förstå så gott som det över huvud taget går vad som nu sker på den sidan i svensk ekonomi. Frågan kring en tudelad arbetsmarknad påverkar också och kan påverka inflationstakten i svensk ekonomi. en lång rad olika strukturella frågeställningar som ligger långt utanför pen- ningpolitiken men som ändå är någonting som är viktigt för oss att hålla ett Vi behöver utvärdera och fortsätta analysera olika typer av makrotill- synsåtgärder och framför allt se till att vi får de systemen på plats på ett bra Sedan återkommer vi i utskottet längre fram i vår när det gäller diskus- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN sioner kring penningpolitiken och de slutsatser och resonemang som finns i Goodfriends och utredning. Det är den agenda som vi har framför oss. Vice riksbankschef : Tack för att även jag får komma hit! Det är ungefär jag var här senast, om jag minns rätt, och tänkte jag lite kortfattat försöka sammanfatta min syn på penningpolitiken under hela den här perioden sedan jag var här senast, framför allt de avvägningar som har varit viktiga för mina penningpolitiska beslut under den tiden. Det är en tidsperiod somhar varit ganska speciell för svensk penningpolitik, får man säga. Som ni vet, och som har talat om här, har vi gjort svensk penningpolitik mer expansiv, och vi har gjort det på ett sätt som åtminstone på ytan ser lite speciellt ut. Vi har infört minusränta , vi har sänkt räntan ytterligare efter det, vi har påbörjat ett tillgångsköpsprogram där vi köper statsobligationer och vi har signalerat en ökad beredskap för att agera även mellan ordinarie möten, vilket vi har gjort, bland annat. Jag har försökt att dela in de faktorer som jag tycker har varit viktiga för mina penningpolitiska beslut i fyra grupper. Den första gruppen som ni ser här handlar egentligen om ganska traditionella stabiliseringspolitiska bedömningar. Som sa har vi framför allt haft en snabb tillväxt i svensk ekonomi, men när man tittar på svensk tillväxt tycker jag att man ska ha i åtanke dels att vi har haft en snabb ökning av den arbetsföra befolkningen och befolkningen i stort i svensk ekonomi men framför allt att vi kommer från ett svagt konjunkturläge. bedömning och även andras bedömningar har även varit att vi fortfarande har haft ett svagt resursutnyttjande och ledig kapacitet i ekonomin. Det har man bland annat sett genom att titta på arbetsmarknaden där vi fortfarande har haft en ganska hög arbetslöshet. Sedan är det förstås så att det varierar från bransch till bransch. Det kan vara lite mer ansträngt i vissa sektorer än i andra, men det övergripande intrycket är ändå att det har funnits lediga resurser. Det är den ena biten, och det talar förstås för att det behövs en mer expansiv penningpolitik. Den andra biten av det här handlar om att inflationen har varit låg och att inflationsförväntningarna har fallit. Jag tycker att en viktig graf att titta på som illustrerar väldigt mycket av det som har legat bakom våra beslut är den här som visar inflationen men mätt nu med KPIF exklusive energi. Det här är alltså ett mått på underliggande inflation. Vi har rensat bort effekten av våra räntesänkningar på bolåneräntorna, och vi har också rensat bort energipriserna, så här ingår inga effekter från fallande oljepriser, åtminstone inte direkt. Som ni vet har ju oljepriserna fallit väldigt kraftigt , och även elpriserna har varit låga. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Tittar man på den här grafen så ser man att även om man tittar på underlig- gande inflation så har inflationen legat klart under målet nu och inte varit uppe på . I genomsnitt har underliggande inflation legat Man kan titta på andra mått, och man kan titta även på KPI-inflationen, där energipriserna kommer med och så vidare, och man får samma bild. Det handlar alltså inte om att vi har reagerat på tillfälliga faktorer som lägre energipriser och så vidare, och det handlar inte heller om att vi tycker att det är viktigt att inflationen ligger på Det här är alltså , och problemet är att inflationen under den här långa tidsperioden har legat ensidigt på en sida om målet. Vad leder det här till för utvecklingen för inflationsförväntningarna och för- troendet för inflationsmålet? I förlängningen, om vi inte har ett förtroende för inflationsmålet, så kan det leda till flera problem. nämnde pris- och lö- nebildningen – det är jätteviktigt att den fungerar. En annan problematisk ut- veckling är ju om inflationen och framför allt inflationsförväntningarna trend- mässigt sjunker och blir alltför låga. Då blir det svårare att använda penning- politiken, inte bara för att få tillbaka inflationen mot målet utan också för att hjälpa den reala sidan av ekonomin, tillväxten och sysselsättningen, och få ned Det är alltså ett stort problem för svensk ekonomi om infla- tionen blir alltför låg. Går vi tillbaka i tiden och tittar på den graf som vi hade framför oss då såg vi fortfarande en nedåtgående trend för den underliggande inflat- ionen, som vi såg snabbt fallande energipriser – oljepriserna framför allt – och vi såg en alltmer expansiv penningpolitik från omvärlden. det läget vi befann oss i när vi började bedriva den här så kallade okonven- Det är viktigt att ha i åtanke. ser vi att den underliggande inflationen i varje fall har rört sig tydligt uppåt. Det syns tydligt i den här grafen, och vi är nu på väg mot Men det är en utveckling som inte hade skett, och det tror jag att vi kan säga med ganska stor säkerhet, om vi inte hade bedrivit en väldigt expan- Man kan alltså inte tro att man hade fått den här inflations- utvecklingen utan att ha den expansiva penningpolitiken. utgångspunkt för vår penningpolitik. En annan grupp av faktorer, vilken delvis redan har talat om, handlar om omvärldsräntorna som har varit låga. nämnde det här med en väldigt expansiv penningpolitik i omvärlden. Det handlar inte bara om det utan även om mer underliggande räntor. Vi kan börja med att titta på den väldigt expansiva penningpolitiken i om- världen, här illustrerat med den blå linjen som är Europeiska styrränta, kan vi kalla det. Vi ser att den har varit väldigt låg ända sedan finans- krisens utbrott och är ungefär på samma nivå som den svenska Dessutom har förväntningarna på marknaden skiftat på att räntan kommer att förbli låg under allt , och vi har sett liknande STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN utvecklingar för andra viktiga centralbanker som amerikanska Fed, , och så vidare. Den blå prickade linjen är marknadens nuvarande förväntningar på var styrräntan kommer att ligga framöver i euroområdet, och som ni ser är förväntningarna att den kommer att förbli låg . nämnde problemen som uppstår om vi som en liten omvärldsberoende ekonomi inte anpassar oss till omvärldens penningpolitik. Det finns en parallell utveckling när det gäller globala räntor som handlar om mer underliggande trender. Den här grafen visar reala räntor, alltså räntor när man rensar bort effekten av inflation och egentligen kortsiktig penningpolitik. Det här är långa framåtblickande räntor, tioårsräntor, som egentligen inte påverkar så mycket av penningpolitiken. I det här fallet är det brittiska räntor, men vi ser egentligen en liknande utveckling oavsett vilket utvecklat land vi än tittar på – , och så vidare. Vi ser att de här underliggande realräntorna har fallit , och det var en trend som vi såg före finanskrisen. När det gäller de penningpolitiska räntorna byggs den svenska styrräntan ju upp dels av den här underliggande räntan, realräntan, dels av inflationsutvecklingen i . När de underliggande räntorna faller påverkar det alltså även svensk penningpolitik, och vi måste ha en lägre styrränta i för att inte svensk ekonomi, tillväxt och sysselsättning ska drabbas negativt. Vad är det för faktorer som ligger bakom den här globala utvecklingen? Det är lite omdebatterat, men det hänger ihop med internationellt sparande och investeringsbeteende, demografiska förändringar, kanske framväxt av snabbväxande utvecklingsekonomier med sämre socialförsäkringssystem och så vidare, det vill säga sådant som egentligen inte hänger ihop med svensk ekonomi och svensk penningpolitik. En tredje grupp av förklaringsfaktorer som har varit viktig för oss när det gäller att bedriva den här så kallade okonventionella penningpolitiken handlar om att den egentligen inte har varit så okonventionell. Penningpolitiken har haft ett ganska normalt genomslag i svensk ekonomi, och har minusräntan inte haft några tydliga negativa effekter på till exempel finansmarknadernas funktionssätt, hur hushållen beter sig och så vidare. Hushållen kan än så länge läsa om minusränta i tidningen, men det är ingen ränta som hushållen möter utan minusräntan drabbar ju professionella aktörer på finansmarknaderna. Ett sätt att se det här ganska normala genomslaget är att titta på de kanaler som vi brukar tänka oss att penningpolitiken verkar igenom.