rfr · H40WRFR1 · 2016-10-28 00:00:00 — Stöd till att bygga accessnät kan däremot sökas från Totalt avsattes för stöd till anläggning av kanalisation inom ramen för det nationella kanalisationsstödet 2014. har beviljats för sammanlagt 650 projekt. uppskattas omfatta i kanalisationslängd. stödmottagarna utgörs av lokala utvecklingsgrupper, en tredjedel består av kommuner/stadsnät och resterande är exempelvis företag och privatpersoner. finns inga nya medel att använda till kanalisationsstöd. Medel för bredbandsutbyggnad finns i fortsättningen framför allt inom lands- Dessutom lämnade PTS medfinansieringsmedel fram- för allt till landsbygdsprogrammet men även till kanalisationsstödet. Den to- tala budgeten för PTS medfinansiering av dessa båda projekt var för åren 2010 2014. är det dock länsstyrelserna som har ett totalansvar för hantering av bredbandsstöd via landsbygdsprogrammet, och medfinansieringsstödetfinnsintekvar.Iställetföradministrativstödhantering kommer PTS framöver att ha en mer expertinriktad roll när det gäller bred- bandsutbyggnad.202 Samarbete, information och krav för ökad tillgång till bredband Bredbandsforum inrättades inom 2010 i syfte att främja ut- byggnaden av bredband i hela landet. Bredbandsforum ska fungera som en mötesplats för dialog och samverkan mellan regeringen, myndigheter, organi- sationer och företag för att hitta konstruktiva lösningar som bidrar till en ökad samverkan kring utbyggnaden av bredband. Bredbandsforum leds av en styr- grupp,somhartillsattettantalarbetsgrupper.It-ministernärordförandeistyr- gruppen. Bredbandsforum har mandat . Kansliet är placerat vid PTSochansvararfördetlöpandearbetetiBredbandsforum,förByanätsforum och för sekretariatet för de regionala bredbandskoordinatorerna. Den digitala agendan, bredbandsstrategin och En bredbandsstrategi formulerades av regeringen 2009.203 pre- senterade den en digital agenda för Sverige.204 I samband med agendan inrättade regeringen en särskild kommission, Digitaliserings- kommissionen. Kommissionens uppdrag var att verka för att målet i den digi- tala agendan uppnås. Kommissionens uppdrag slutredovisades , men kommissionen har fått uppdraget förlängt. har kom- missionen regeringens uppdrag att arbeta med kunskapsuppbyggnad om digi- taliseringens effekter på samhället och individen. PTS menar att ett aktivt arbete på regional nivå (framför allt länsstyrelser och regioner) är en förutsättning för att ska komma vidare i bredbandsut- byggnaden och för att nå regeringens bredbandsmål. Regionala aktörer har stora möjligheter att vara en samordnande part somsammanför olika intressen och ökar kunskapen om hur efterfrågan och behoven ser ut på regional eller lokal nivå.205 PTS har därför anordnat dialogmöten där man sammanförde teleoperatörer ochlokalaochregionalaföreträdare.Desenarekunde medverkatillochstödja utbyggnaden av infrastruktur för mobil kommunikation i syfte att förbättra initiativ för att ta frågorna vidare på regional och lokal nivå.206 PTS har även samarbetat med Bredbandsforum och deras arbetsgrupp Mo- bilt bredband i hela landet. I arbetsgruppens slutrapport finns ett stort antal förslag på hur man på både kort och lång sikt kan arbeta för att öka täckning PTS pekar på att många konsumenter känner stor osäkerhet i valet av bred- bandsanslutning och vid köp av internetabonnemang. exempel val av teknik och abonnemang, hur man kan förbättra sina möjlig- heter att få tillgång till bredband samt hur valet av abonnentutrustning påver- PTS såg attdetfanns ett behovav samlad information till kon- sumenter om vad de själva kan göra för att på bästa sätt dra nytta av den täck- PTS publicerar den så kallade bredbandskartan på sin webbplats. man bland annat hitta information om olika tekniker och hastigheter, leveran- Åtgärder som PTS anser redan har gett positiva effekter för tillgången till Kartorna är ett resultat av ett regeringsuppdrag till , och PTS och är en del i en förbättrad konsumentinforma- Inom området information har PTS även på sin webb sammanställt och tydliggjort vad privatpersoner bör tänka på när de till exempel ska välja eller när de har problem med sin bredbandsanslutning.210 PTS har fått många frågor och klagomål om problem med Ofta handlar det om att betalterminalerna inte fungerar när efterfrågan är som störst – det vill säga när många kunder befinner sig i områ- det – till exempel i samband med sportlov, påsklov och semesterti- PTS menar att orsaken till problemen är att dagens betalterminaler i regel använder sig av GSM-teknik. PTS hävdar att problemet i de allra flesta fall PTS har bland annat tagit fram en rapport om problemet och har gjort informationsinsatser om betalterminaler för företagare.211 ningen är beror på exempelvis dämpning i husväggarna, mobiltelefonens mot- tagningsegenskaper och vilka tjänster som används. Allt fler fastigheter i Sve- för att radiosignaler får svårare att tränga igenom fönster och väggar, vilket kan innebära att inomhustäckningen för samtal och uppkoppling mot internet försämras eller helt omöjliggörs. PTS lyfter fram att det pågår en intressant utveckling av lösningar som kan skapa bättre täckning inomhus.212 Man pekar också på en utveckling av system och funktioner för att avlasta mobilnäten med hjälp av wifi. Förutom att wifi avlastar mobilnäten medför wifi dessutom bättre och billigare datakommunikation i inomhusmiljö. PTS menar att det även kan leda till ett minskat behov av inomhustäckning från mobilnäten. Bland de åtgärder som PTS genomför finns ett förslag till ett undantag från tillståndsplikten för användning av vissa radiosändare. Det skulle skapa möj- ligheter att erbjuda olika inomhussystem, exempelvis mikrobasstationer som installerasefterönskemålfrånenfastighetsägare.Sådananyalösningarkange aktörer möjlighet att erbjuda tjänster till slutkunden och en ökad tillgänglighet för konsumenterna. PTS arbetar även internationellt för att harmonisera ytter- ligare frekvensutrymme för wifi. Täckningskrav i 700- och 800-MHz-banden gör skillnad PTS anser att täckningskravet i 800 MHz-bandet har gjort skillnad. I oktober 2015hadekravetletttillatt473hushållocharbetsställenfåtttillgångtillminst /s. Det innebär att färre än 140 hushåll och arbetsställen ännu inte har tillgång till minst /s.213 Regeringen beslutade att frigöra 700 MHz-bandet för annan användning än marksänd tv fr.o.m. . PTS har utrett den fortsatta an- vändningenavfrekvensbandet. PTS menarattanvändningav mobiltbredband för kommersiella tjänster ger störst samhällsnytta i 700 MHz-bandet.214 Tilldelningenav700MHz-bandetinnebärmerfrekvensutrymmeförmobilt bredband, vilket i sig ökar sannolikheten för yttäckning och hög överförings- hastighet också långt från mobilmaster, anser PTS. De menar att man bör för- ena tillstånd i 700 MHz-bandet med ett täckningskrav för att öka åtkomsten till mobila kommunikationsnät där konsumenterna befinner sig. Utbyggnaden ska i första hand fokusera på geografiska områden som saknar mobiltäck- ning.215 Utbyggnadsdirektivet och lag om billigare utbyggnad och antog 2014 ett EU-direktiv för att underlättaochsänkakostnadernaförattbyggauthöghastighetsnätförelektro- nisk kommunikation.216 Direktivet kallas gräv- eller utbyggnadsdirektivet ef- tersom det fokuserar på olika åtgärder för att underlätta samförläggning av bredband med annan infrastruktur. Bakgrunden är att utbyggnaden av höghastighetsnät för fast och trådlös kommunikation förutsätter stora investeringar, varav en stor andel utgörs av kostnader för bygg- och anläggningsarbeten. Direktivet syftar till att sänka kostnaderna för utbyggnad av nät för såväl fast som trådlöst bredband genom att befintlig fysisk infrastruktur används för utbyggnad, genom en ökad sam- ordning av bygg- och anläggningsprojekt och genom att byggnader utrustas med infrastruktur för att underlätta installation av bredband. väntas enligt promemoria träda i kraft den 1 juli 2016.217 Det nya lagförslaget innebär flera åtgärder för att minska kostnaderna ge- nomattskapamöjligheterförsamordning.Tillexempelskabredbandsbyggare få möjlighet att använda kanaler i förestående offentligt finansierade grävpro- jekt och även att använda andra nätinnehavares, till exempel elbolags, fysiska infrastruktur. Kostnaderna ska främst sänkas genom att man 1.tillåter att den som bygger ut bredbandsnät använder befintlig fysisk infra- struktur 2.förbättras samordningen av bygg- och anläggningsprojekt 3.utrustar byggnader med infrastruktur som underlättar installation av bred- band. I propositionen föreslås en ny lag, lagen om billigare utbyggnad av bredband- snät. Dessutom föreslås ändringar i väglagen, ledningsrättslagen, lagen om elektronisk kommunikation samt . Även dessa ändringar ska träda i kraft , med undantag för ändringarna i , som träder i kraft den 1 januari 2017.218 Ny plan- och bygglag En statlig utredning behandlade frågan om bredband till hela landet. Ut- redningen fick i uppdrag att göra en utvärdering av det dåvarande bredbands- stödet samt att ta ställning till om det var motiverat med fortsatta statliga åt- gärder för att främja bredbandsutbyggnad i små orter och på landsbygden. Ut- redningen föreslog att planeringen av bredband skulle samordnas med kom- munernas planering enligt plan- och bygglagen.219 I den nya (PBL) infördes en bestämmelse som innebär att kommunerna ska ta hänsyn till behovet av elektronisk kom- munikation i översikts- och detaljplanearbetet. I PBL definieras bredband som en tjänst av allmänt intresse. Detta innebär en förstärkning av det kommunala samordningsansvaret för bredbandsutbyggnad. Kommunerna har också ge- nom denna lag en utökad möjlighet att ställa krav på byggentreprenörer att infrastruktur för elektronisk kommunikation ska ingå som en del i utbyggna- den av nya områden.220 Statens egen bredbandsstruktur kan utnyttjas bättre En utredning om hur man bättre kan utnyttja statens bredbandsinfrastruktur presenterades i januari 2016.221 Slutsatsen i utredningen är att staten kan an- vända den infrastruktur för bredband som redan finns inom verk och statliga bolagpåettmycketmereffektivtsättiarbetetmedattbyggautbredbandsnätet i . Det är särskilt , , och Vatten- fall som har underutnyttjad bredbandsinfrastruktur. Utredningen pekar fram- föralltpåmöjligheternaattutnyttjadenfibersomTrafikverketharianslutning Det finns också möjligheter att planera för lägga fiber när nya vägar byggs. Ökat samarbete är viktigt för att lyckas. Förslagen kan innebära att ungefär 200 000 hushåll och arbetsställen får bättre förutsättningar att an- sluta sig till snabbt bredband. Regionalt och lokalt bredbandsarbete Utredningen för in pekade särskilt på den lokala och regionala nivåns betydelse för utbyggnaden av bredband. Man påminde om att det långsiktiga behovet av infrastruktur ska ingå som en naturlig del i kommunernas utvecklings- och planeringsarbete och i det regionala tillväxtar- betet och att regeringen genom att föra in bredband som ett allmänt intresse i PBL betonat vikten av frågan för kommunerna. Kommunerna borde särskilt arbetaförattfrämja samordning ochsamförläggning,ochbredbandskoordina- torer borde tillsättas på regional nivå.222 Regeringenbeslutadeimaj2015atttillsättaregionalabredbandskoordinatorer i alla län med uppgift att verka för övergripande samordning. De ska placeras på regionen eller under . Det finns ett nationellt sekretariat på Bredbandsforum med uppgift att stödja de regionala bredbandskoordinato- rerna. har samordningsansvaret för att administrera de regionala digitala agendorna. hade 14 län eller regioner an- tagit en regional agenda, medan övriga 7 hade påbörjat arbetet och kommit olika långt.223 PTS anser att det har skett en positiv utveckling vad gäller bredbandsfrämjan- det i länen under 2015.224 Bredbandsfrågorna tillmäts allt större betydelse på den regionala nivån, och länens arbete med bredbandsfrågor har överlag ut- vecklats väsentligt , när PTS började följa utvecklingen i enlighet med regeringsuppdraget. Till exempel arbetar numera 12 av 21 län med att skapa ökad robusthet i bredbandsnäten. Kommuner arbetar på flera olika sätt för att främja bredbandsutbyggnad. Ett sättärattunderlättatillträdetill mark ochfastigheter.Ungefärhälftenavkom- munerna har gett ett kommunalt bolag direktiv att bygga ut bredband. lika många har tecknat ett samverkansavtal med en marknadsaktör. kommuner söker också stöd från landsbygdsprogrammet.225 hade 171 kommuner () upprättat en bredbandsstrategi. Ungefär lika många kommuner har en bredbandskoordinator eller motsva- En bredbandsstrategi beskriver bredbandstillgång, framtida behov och förutsättningar för utbyggnad.226 IT- & Telekomföretagen lyfter fram kommunernas betydelse. byggnaden av digital infrastruktur ska kunna genomföras i hela landet menar de att det krävs att alla kommuner tar fram bredbandsstrategier och främjar Alla kommuner har dock ännu inte anpassat sina rutiner, regelverk och kostnader till utvecklingen.227 Operatörerna har ansvar för nät och tjänster Eftersom marknaden för elektronisk kommunikation är liberaliserad i är huvudregeln att det är operatörerna som har ansvar för sina nät och tjänster. Operatörerna vidtar åtgärder för att skydda sina respektive delar av infrastruk- turen mot störande eller hindrande incidenter. Operatörerna hanterar också in- cidenter och störningar och ska informera PTS om störningar och avbrott av betydande omfattning.228 Driftsäkerhet kan enligt PTS ses som ett konkurrensmedel, på samma sätt sompris,tillgänglighetochutbud.Konkurrensenisigskavara endrivkraftför att operatörerna ska bygga nät med tillräcklig driftsäkerhet och ha god bered- skap att åtgärda störningar och fel som uppstår. Tanken är att det på så sätt skapas en grundläggande förmåga att tillgodose behovet av säkerhet och be- redskap.229 En beredskapsavgift för att stärka elektronisk kommunikation Förattfinansieraåtgärdersomstärkerdenelektroniskakommunikationen mot allvarliga hot och påfrestningar i fredstid (till exempel sabotage, olyckor och naturkatastrofer) finns en beredskapsavgift. Anmälda operatörer som har en årsomsättning på eller mer ska vara med och betala bered- skapsavgiften. Regeringen har beslutat att den sammanlagda beredskapsavgif- ten är . Ett sjuttiotal operatörer omfattas av av- giften. Medlen används både i förebyggande syfte och för att bibehålla och utveckla krishanteringsförmågan inom sektorn. Krisroaming – att använda varandras nät Vid störningar i de elektroniska kommunikationsnäten kan vissa operatörers mobilnät vara tillgängliga som andras är otillgängliga. Operatörerna kan komma överens om att deras abonnenter ska få tillgång till varandras nät, vilket kallas roaming. Krisroaming innebär att en abonnent med ett speciellt simkort i en krissituation automatiskt kan använda andra operatörers mobilnät när abonnentens egen operatörs nät av någon anledning inte fungerar. PTS har tillsammans med operatörerna ingått en frivillig överenskommelse som regle- rar krisroaming. Överenskommelsen innebär bland annat att det finns 4 000 simkort som är förberedda för roaming inom . Dessa kort kan delas ut av länsstyrelserna om en svårare kris inträffar.230 Det offentliga informerar och följer upp Strategi för robust elektronisk kommunikation PTS har i uppdrag att arbeta kontinuerligt med att stärka robustheten i näten för elektronisk kommunikation. PTS följer till exempel upp och utvärderar in- träffade driftstörningar och incidenter. PTS ska också skapa rutiner för hur olikaaktörerskagåtillvägaviddriftsavbrottsamtutvecklasamarbetenmellan teleoperatörer och elbranschen för att minska antalet avbrott. Till uppgifterna hör också att göra investeringar för att öka redundansen i näten och för att förstärka skalskydd och bergrum för särskilt viktig utrustning.231 PTS har tagit fram en strategi för sitt arbete med robust elektronisk kom- munikation.232 Ettmålärattviktigasamhällsfunktionerkanupprätthållasäven vid incidenter och kriser. Man fäster stor vikt vid allmänhetens behov av in- formationochmöjlighetertillkommunikationförattkunnahanterauppkomna krissituationer.233 Enligt den strategi som PTS har formulerat ska åtgärder för robusthet be- drivas i nära samverkan med berörda aktörer. Det gäller inte enbart tele- komsektorn utan även andra sektorer, som exempelvis kraftförsörjningen.234 Nationell plan för it-incidenter En av MSB:s uppgifter är att samordna arbetet med samhällets informations- säkerhet.235 MSBhartagitframennationellplanförhurallvarligait-incidenter ska hanteras. Planen hanterar it-system i organisationer, men inte elektronisk kommunikation enligt LEK. Syftet med planen är att förbättra förutsättning- arna för att begränsa och avvärja direkta konsekvenser av en allvarlig it-inci- dent, framför allt med hjälp av samverkan och koordinerat beslutsfattande.236 MSB pekar på att erfarenheter av inträffade it-incidenter visar att det är viktigt att ha en organisation som är förberedd och myndigheten genomför därför öv- ningar med fokus på storskaliga it-störningar. Man menar att området inform- ations- och cybersäkerhetsövningar är relativt oprövat. Metodiken för att planera, genomföra och utvärdera informations- och cybersäkerhetsöv- ningar behöver utvecklas ytterligare.237 Ökad kunskap om bristande robusthet är viktig PTS menar att det är särskilt angeläget att näten är säkra och robusta i gles- bygden där infrastrukturen ofta är begränsad. Eftersom det inte sällan finns få abonnenter i dessa områden har operatörerna små incitament att snabbt vidta åtgärder vid eventuella störningar. PTS har inlett ett arbete med att identifiera områden med bristande robusthet. PTS vill koncentrera sitt arbete till att öka robustheten i dessa områden, bland annat genom att verka för att fiber etable- ras på ett sådant sätt att den kommer många abonnenter till godo.238 Regeringen beslutade att införa ett system där statliga myn- digheter ska rapportera allvarliga it-incidenter i sina informationssystem till niska kommunikationer enligt LEK. Med it-incidenter menas störningar i mjukvara, hårdvara eller driftsmiljö eller förlust av data i olika sammanhang. De kan orsakas av bland annat externa attacker, säkerhetsbrister i it-produkter eller felaktigt handhavande. Syftet med de nya bestämmelserna är att förbättra lägesbilden över informationssäkerheten i den statliga förvaltningen och att förebygga, upptäcka och hantera it-angrepp mot statliga informationssy- ska utökas till fler aktörer sombedriver samhällsviktig verksamhet och somär beroende av nätverk och informationssystem. Det gäller energi, transport, bankverksamhet, finansmarknaden, hälso- och sjukvården, dricksvattenför- sörjning och digital infrastruktur. Dessutom omfattas leverantörer av vissa di- gitala tjänster, internetbaserade marknadsplatser och sökmotorer samt moln- EU:s direktiv om åtgärder för en hög gemensam nivå ligger till grund för arbetet med att stärka it-säkerheten.240 Ökad redundans och flexibilitet Bland de konkreta åtgärder som PTS framhåller återfinns en ökad redundans och flexibilitet i nätverken. Anledningen är att sårbarheten har ökat till följd av en ökad fjärrstyrning och fjärrövervakning av de elektroniska kommunika- Delar av landet riskerar att bli avskurna vid skador i näten. system för elektronisk kommunikation är dessutom ofta placerade på platser som är relativt lättåtkomliga, och de är geografiskt utspridda i landet, vilket gör demmer sårbara. Eftersomdet trotsallt ärsvårt att skyddanätets alla delar mot olyckor och fysiska angrepp bör det även finnas redundans för utrustning och förbindelser, till exempel genom att man inte lägger all fiber i samma Med hjälp av extra noder och fysiskt åtskilda förbindelser ökar således möjligheterna att upprätthålla kommunikationen. Man kan också verka för samutnyttjande av näten i extraordinära situationer.241 Föreskrifter och branschsamarbete för grundläggande driftsäkerhet förattsäkerställaattmarknadens aktörerbedriverettlångsiktigtochkontinuerligtdriftsäkerhetsarbete.242 Syftet är att nät och tjänster ska uppnå en grundläggande nivå av driftsäkerhet. Föreskrifterna trädde i kraft och innehåller bland annat ge- nerellakravpåriskanalysarbeteochincidenthantering.Deinnehållerävenmer specifika krav på exempelvis reservkraft vid strömavbrott, och krav på redun- dans av viktiga förbindelser och tillgångar. Flera operatörer uttryckte kritikmot de nya föreskrifterna. Bland annat me- nade de att föreskrifterna utgick från en otillräcklig och delvis felaktig bild. Föreskrifterna kommer enligt operatörerna att leda till att man tvingas inve- stera stora belopp i åtgärder som inte kommer att leda till färre stora avbrott eller störningar.243 saknas standarder för hur nät anläggs och vilken kvalitet de ska hålla. PTS har inlett ett arbete med att ta fram en branschgemensam överens- kommelse omminiminivåer för fibernät. PTS tror att branschöverenskommel- sen kan leda till att fibernät anläggs på ett mer kostnadseffektivt och enhetligt sätt. Överenskommelsen ska också lägga grunden för att etablering av infra- struktur sker utifrån en gemensam miniminivå, vilket skapar förutsättningar för morgondagens samhällstjänster. PTS hoppas att det ska finnas en bransch- gemensam överenskommelse under 2016.244 Projektet kallas fiberanläggning och syftar till att etablera en mini- minivåvidbyggandetavfibernätgenomattökakunskapenförallasomarbetar inom området. Ett delprojekt handlar om vägledning för anläggning av fibe- roptiska bredbandsnät, ett annat om vägledning för metodval och förlägg- ningsteknik och ett tredje om certifiering av entreprenadföretag.245 bildades Nationella telesamverkansgruppen (NTSG). Det är ett fri- villigt samarbetsforum med syfte att stödja att infrastrukturen för elektronisk kommunikation återställsvidextraordinärahändelserisamhället.Bakgrunden är att det vid stora kriser eller extraordinära händelser kan uppstå situationer som underlättas av att olika aktörer hjälper varandra.246 Medlemmar i är operatörer och organisationer som har teknisk utrustning, kunskaper eller resurser som påverkar kritiska infrastruktur för elektronisk kommu- nikation. MSBskastödjaochsamordnaarbetetmedsamhälletsinformationssäkerhet ochharföreskriftsrättsomriktarsigmotstatliga myndigheter.MSBhardärför bland annat inrättat ett informationssäkerhetsråd med representanter för både denoffentligaochprivatasektorn.TankenmedrådetärattdetskahjälpaMSB med information om utvecklingstrender inom området informationssäkerhet och synpunkter på inriktning, prioritering och genomförande av MSB:s arbete Samverkansgruppen för informationssäkerhet (Samfi) består av myndig- heter med särskilda uppgifter inom området informationssäkerhet. digheter som ingår i Samfi är MSB, PTS, Försvarsmakten, Försvarets materi- elverk (FMV), (), och Säker- Samfi ska verka för säkra informationstillgångar i samhället när det gäller förmågan att upprätthålla önskad konfidentialitet, riktighet och till- gänglighet samt genom informationsutbyte och samverkan stödja de medver- kande myndigheternas arbete med samhällets informationssäkerhet.247 inforamtions- och cybersäkerhet, exempelvis forumet Fidi-Scada för samver- kan kring säkerhet i industriella informations- och styrsystem (inom energi, transporter och dricksvattenförsörjning), forumet Fidi - Finans för samverkan kring informationssäkerhet inom den finansiella sektorn, samt forumet Fidi - Telekom för operativ samverkan kring cybersäkerhet (internet- och teleopera- Beredskaps- och säkerhetspropositionen 2001/02 föreslog att PTS skulle få av Sitic, . Verksamheten finns numera i form av CERT-SE (Computer Emergency Response Team) hos MSB. MSB/CERT-SE strävar efter att öka it-säkerhetsmedvetandet i ge- nom att förmedla kunskap och fakta. CERT-SE utfärdar kontinuerligt var- ningar och råd om sårbarheter i it-system. CERT-SE ska bland annat agera skyndsamt vid inträffade it-incidenter genom att sprida information och vid behov arbeta med samordning av åtgärder och medverka i arbete som krävs för att avhjälpa eller lindra effekter av inträffade incidenter.