eunbil · H40N4633F8 · 2016-11-14 00:00:00 — Kommenterad dagordning Rådet (utbildning, ungdom, kultur och idrott) Rådets möte (utbildning, ungdom, kultur och idrott) Kommenterad dagordning inför samråd med . (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om (ev.) Godkännande av A-punktslistan (ev.) Godkännande av A-punktslistan Utkast till slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om främjande av nya tillvägagångssätt inom ungdomsarbetet för att upptäcka och utveckla ungdomars potential 13621/16 JEUN 85 EDUC 338 SOC 637 EMPL 433 CULT 97 Frågan har inte behandlats i tidigare. Överläggning med skedde . Det övergripande temat för den nuvarande ordförandeskapstrion är: Enabling all young peope to engage in a diverse, connected and inclusive Europe – for Life, for Society. Det slovakiska ordförandeskapet har inom ramen för detta övergripande tema valt att fokusera på tillvaratagande av talang. Ordförandeskapet vill genom rådsslutsatserna bidra till nya sätt att tänka kring ungdomsarbete för att bättre utveckla och upptäcka unga människors potential. Med ungdomsarbete avses aktiviteter utanför skolan för, av och med ungdomar, i första hand på lokal nivå. Verksamheten kan ledas av såväl professionella som ideella aktörer. Medlemsstaterna inbjuds bland annat att: främja, stödja och utvärdera utnyttjandet, utformningen, utvecklingen, testningen och spridningen av nya verktyg och tillvägagångssätt som ska användas inom ungdomsarbetet förbättra innovationskapaciteten hos ungdomsarbetare (volontärer eller anställda) samt utvecklingen av ungas potential och talang genom tillhandahållande av möjligheter till utbildning och yrkesutbildning överväga regelbunden insamling och analys av information om livstrender bland unga inbjuds bland annat att: regelbundet utföra analys och infoga ett avsnitt i ungdomsrapporten med uppdaterad och korrekt information om de senaste livsstils- och livstrenderna bland unga på bästa sätt utnyttja befintliga EU-program såsom + och därigenom undanröja hinder för sökanden i syfte att stödja genomförandet av innovativa tillvägagångssätt inom praktiskt ungdomsarbete. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar insatser som kan stärka kvalitén på ungdomsarbete och stödjer ordförandeskapets val av tema för rådsslutsatser. Regeringen har i behandlingen av slutsatserna framfört att organisationen av ungdomsarbete ser mycket olika ut mellan medelemsstaterna och att denna mångfald bör bibehållas. Regeringen har vidare framfört och fått gehör för att det är viktigt att unga själva, forskare på ungdomsområdet och ungdomsarbetare tar aktiv del i utformningen av nya verktyg och tillvägagångsätt för ungdomsarbete. Regeringen anser även att det är viktigt att poängtera att rådsslutsatserna inte är bindande utan ska uppfattas som rekommendationer till medlemsstaterna. Rådsslutsatserna har heller inga budgetära konsekvenser. Regeringen föreslår att stödjer förslaget till rådsslutsatser. Europeiska ungdomar i centrum av en modern union (offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning) 13617/16 JEUN 84 Frågan har inte behandlats i tidigare. Överläggning med skedde . Med hänvisning till Bratislavadeklarationen där EUs ledare bl.a. lyft upp ungdomsfrågan som prioriterad har det slovakiska ordförandeskapet föreslagit att riktlinjedebatten ska handla om hur unga européer kan inkluderas mer i utvecklingen av unionen. Det slovakiska ordförandeskapets intention är att summera ungdomsministrarnas debatt för att sända det som en tydlig signal till Europeiska rådets och ordförande. Det slovakiska ordförandeskapet skriver i diskussionsunderlaget att och EU står inför stora utmaningar (t.ex. ökad polarisering, Brexit) och att forskningen varnar för att dagens unga är den första generationen som har sämre livsvillkor än sina föräldrar. Tre frågor ska vägleda debatten och medlemsstaterna ombeds att göra ett inlägg baserat på en eller flera av dessa: Mot bakgrund av toppmötet i , hur kan medlemsstaterna och EU:s institutioner på ett bättre sätt få ungdomar att bli engagerade i de idéer som det europeiska projektet grundas på? Vad kan göras på EU-nivå och på medlemsstatsnivå för att förnya banden mellan den yngre generationen och beslutsfattarna på ett sätt som bättre tar hänsyn till ungdomars liv och livsstilar i dagens värld? Mot bakgrund av att förbättra banden mellan EU och ungdomar i hela , i vilken utsträckning ger rekommendationerna från konferensen i Košice svar på utmaningarna i dagens ? Vilka av dem kan ni beakta på nationell nivå och på vilket sätt? Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar det underlag som ordförandeskapet lagt fram som vägledning inför ministrarnas diskussion. Regeringen kommer vid debatten utgå från målet för den nationella ungdomspolitiken, dvs. att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Ungdomspolitiken blir därmed ett av flera olika verksamhetsområden som ska bidra till måluppfyllelsen för ungdomspolitiken. Regeringen kommer vid debatten framhålla att för att uppnå goda levnadsvillkor krävs ett helhetstänk och att unga framför allt har tillgång till utbildning, arbete, och bostad liksom inflytande, god hälsa och en bra fritid. Regeringen välkomnar de rekommendationer som togs fram under ungdomskonferensen . Utkast till rådets resolution om en ny kompetensagenda för ett konkurrenskraftigt för alla 13413/16 EDUC 331 SOC 630 EMPL 426 MI 646 ECOFIN 913 JEUN 78 SPORT 65 Resolutionen har inte tidigare behandlats i . Överläggning med om meddelandet från ”En ny kompetensagenda för ” . Överläggning med om resolutionen . Meddelandet från ”En ny kompetensagenda för ” antogs av . Avsikten med kompetensagendan är att stärka och i vissa fall förenkla befintliga initiativ för att ge ett bättre stöd till medlemsstaterna i deras nationella reformer. Arbetet kommer att inriktas på tre områden: Bättre och mer relevant kompetensutveckling. Tydligare och mer jämförbara kompetenser och kvalifikationer. Bättre kompetensinventering och information för mer välgrundade yrkesval. I meddelandet listas och beskrivs kortfattat tio olika åtgärder som indelas i ovanstående tre områden, däribland förslaget om inrättandet av en kompetensgaranti. Förslaget till rådsresolutionen är ministerrådets syn på meddelande. I resolutionen återfinns bland annat följande huvudbudskap från medlemsstaterna: Noterar meddelandet och välkomnar dess bidrag till de gemensamma insatserna för kompetensutveckling i EU. Åtgärder som genomförs bör genomföras i samklang med Utbildning 2020-ramverket och fullt ut respektera subsidiaritetsprincipen. Tillgång till adekvat finansiering på EU-nivå måste tas med i beräkning för att man ska säkerställa att de åtgärder som man enas om inom ramen för den nya kompetensagendan för kan genomföras. Att utbildningens roll inte bara förbereder människor för arbetsmarknaden utan bidrar även till människors delaktighet i samhället och personlig utveckling. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar resolutionen. Regeringen anser också att det är viktigt att poängtera att den inte är bindande för medlemsstater och inte har några budgetära konsekvenser, varken för stats- eller EU-budgeten. Efter överläggning med utskottet fick regeringen stöd för sin redovisade ståndpunkt med ett förtydligande rörande den nationella kompetensen och har drivit den svenska ståndpunkten med framgång. Regeringens redovisade ståndpunkt : En av tre EU-prioriteringar är ett socialt för jobb och tillväxt. Prioriteringen innebär bland annat att regeringen verkar för att En ny kompetensagenda för ska understryka att all utbildning bidrar till enskilda individers utveckling, livslångt lärande, samhällsengagemang och kritiskt tänkande samt understryker yrkesutbildningens viktiga roll. Regeringen kommer även inom ramen för kompetensagendan verka för fördjupade diskussioner om hur nyanlända kan inkluderas i medlemsstaternas utbildningssystem och att stärka deras möjligheter till inträde och etablering på arbetsmarknaden på bästa sätt. De enskilda åtgärder som kommer leda till beslut i ministerrådet för utbildning kommer regeringen att återkomma till om utskottet så önskar. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av resolutionen. Förslag till rådets rekommendation om inrättande av en kompetensgaranti 14063/16 EDUC 353 SOC 671 EMPL 460 MI 682 ECOFIN 1004 DIGIT 126 JEUN 91 SPORT 75 Rekommendationen har inte behandlats i tidigare. Överläggning med om rekommendationen och . I förslaget konstateras att många européer har brister vad avser kompetenser och kvalifikationer. Dessa brister påverkar negativt förutsättningarna för arbete och en positiv löneutveckling. Avsikten med rekommendationen om inrättandet av en kompetensgaranti är att individer som inte uppnått en utbildningsnivå som motsvarar en genomförd gymnasieutbildning ska få tillgång till kompetenshöjningsmöjligheter och därmed öka sin anställningsbarhet. Enligt förslaget ska garantin bestå av följande tre delar: kompetensbedömning, utbildningserbjudande och validering. Medlemsstaterna rekommenderas att göra följande: Kompetensbedömningar för att identifiera befintliga kunskaper och behov av kompetenshöjning. Utforma utbildningserbjudanden som tillhandahållas på ett sätt som är anpassat efter varje individs situation och som grundar sig på personens befintliga kompetens. Validera och erkänna uppnådda färdigheter. Åtgärder bör genomföras med stöd av samordning och partnerskap mellan de olika aktörerna inom vuxenutbildningen. Medlemsstaterna rekommenderas att utse ett organ som ska samordna offentliga aktörernas arbete. För att uppmuntra människor till kompetenshöjning behövs målinriktade uppsökande strategier, vägledning och stödåtgärder. Medlemsstaterna uppmanas att upprätta en handlingsplan senast för genomförandet av rekommendationen och att på nationell nivå utvärdera alla åtgärder inom ramen för kompetensgarantin. rekommenderas att bland annat: Genom den rådgivande kommittén för yrkesutbildning följa upp genomförandet av rekommendationen. granska de genomförandeåtgärder som medlemsstaterna har angett huvuddragen till. I samarbete med medlemsstaterna bedöma och utvärdera de insatser som gjorts inom rekommendationen och för antagandet rapportera till rådet om de framsteg som gjorts. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar rekommendationen. Regeringen anser också att det är viktigt att poängtera att den inte är bindande för medlemsstater och inte har några budgetära konsekvenser, varken för statsbudgeten eller EU-budgeten. Efter överläggning med utskottet fick regeringen stöd för sin redovisade ståndpunkt och har drivit den svenska ståndpunkten med framgång, bland annat har regeringen fått gehör för att handlingsplanen som medlemsstaterna uppmanas att utarbeta för att genomföra rekommendationen inte är alltför detaljerat styrd i förslaget. Regeringens redovisade ståndpunkt : Regeringen välkomnar rekommendationen. Den är helt i linje med svensk politik vad gäller satsningar på kompetens och utbildning såväl genom särskilda utbildningssatsningar för personer som saknar fullföljd gymnasieutbildning inom arbetsmarknadspolitiken, som genom stora satsningar inom utbildningspolitiken. Till exempel är förbättrad tillgång till vuxenutbildning samt ökad kvalitet inom utbildningen viktiga delar i den pågående satsningen på ett nytt kunskapslyft. Detsamma gäller tillgången till validering. Inom detta område pågår redan arbete inom med förslag om förbättringar som syftar till att skapa effektivare system för att öka tillgängligheteten till validering. Regeringen anser att den handlingsplan som medlemsstaterna uppmanas att utarbeta för att genomföra rekommendationen bör inte vara alltför detaljerat styrd i förslaget utan snarare bör utformas utifrån nationella omständigheter. Slutligen bedömer regeringen att rekommendationen för svenskt vidkommande inte fordrar några nya satsningar inom utbildningsväsendet utöver vad som redan har aviserats. Förslaget kan för andra medlemsstater innebära en potentiell ökning av bland annat kompetensnivån och därmed till en ökad anställningsbarhet som i sin tur kan leda till en ökad sysselsättning i . Handlingsplanen, övervakandet och utvärderingen av åtgärder kan kräva vissa resurser. Sådana kostnader ska dock finansieras inom ramen för berörda utgiftsområden. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av den politiska överenskommelsen. Utkast till slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om förebyggande av radikalisering som leder till våldsam extremism 13611/16 EDUC 337 JEUN 83 SPORT 69 CULT 96 AUDIO 112 EMPL 431 JAI 866 ENFOPOL 366 COPEN 305 DROIPEN 166 FREMP 169 142 COSI 162 CATS 80 CYBER 120 Rådsslutsatsen har inte behandlats i tidigare. Som uppföljning till kommissionens meddelande Att stödja det förebyggande arbetet mot radikalisering som leder till våldsinriktad extremism (KOM(2016) 379) avser rådet för utbildning, ungdom, kultur och idrott anta rådsslutsatser om förebyggande av våldsbejakande extremism. Medlemsstaterna inbjuds att bland annat uppmuntra samarbete mellan utbildningsanordnare, familjer, lokala samhällen och civilsamhället för att stärka en känsla av samhörighet, bredda lärares kompetens till att kunna hantera svåra samtal om kontroversiella ämnen såsom extremism och terrorism, uppmuntra inkluderande utbildning för alla barn och ungdomar, använda sig av insamlande av goda exempel för att bekämpa radikalisering, t.ex. , och inbjuds att bland annat fortsätta samarbeta med medlemsstaterna för att ta fram goda exempel för att underlätta för personer som arbetar med ungdomar för att utveckla deras tolerans och kritiskt tänkande, och främja kontakter mellan studenter genom virtuella möten t.ex. genom eTwinning Plus. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar rådsslutsatserna. Regeringen anser också att det är viktigt att poängtera att de inte är bindande och inte har några budgetära konsekvenser. Regeringen har framfört att det i arbetet mot våldsbejakande extremism och terrorism är viktigt med en balans mellan de repressiva säkerhetsaspekterna och ett långsiktigt främjande och förebyggande arbete, bland annat inom utbildning. Regeringen har även betonat att rådsslutsatserna ska inrikta sig på alla former av våldsbejakande extremism och att åtgärder för att förebygga radikalisering ska vara i enlighet med de mänskliga rättigheterna och rättstatens principer. Regeringen har slutligen betonat vikten av att bredda lärares kompetens till att kunna hantera svåra samtal om kontroversiella ämnen såsom extremism och terrorism. Regeringen föreslår att ställer sig bakom antagandet av rådsslutsatserna. Att främja och utveckla talanger: En politik för att upptäcka och locka fram det bästa hos ungdomar (offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning) 13631/16 EDUC 341 JEUN 87 SPORT 71 CULT 100 SOC 639 EMPL 435 RECH 294 Riktlinjedebatten har inte behandlats i tidigare. Det slovakiska ordförandeskapet har föreslagit att riktlinjedebatten ska handla om talang, och mer specifikt om hur man främjar och utvecklar människors olika kapaciteter. Det slovakiska ordförandeskapet skriver i underlaget inför debatten att utvecklandet och främjandet av människors kapaciteter är rimligt inte bara utifrån ett demokratiskt perspektiv utan också för att skapa konkurrenskraftiga ekonomier som kan konkurrera globalt. Det slovakiska ordförandeskapet efterfrågar medlemsstaternas erfarenheter och goda exempel utifrån en eller fler av följande tre frågeställningar: Låt inte talanger gå till spillobj Vad gör medlemsstaterna för att se till att alla ungdomar har möjlighet att upptäcka sina talanger och förverkliga sin fulla potential? Hjälpa människor på rätt väg: Hur kan talang och utbildningsvägar (dvs. läroplaner, yrkesutbildning, icke-formellt lärande, universitet osv.) anpassas bättre till marknadens behov och den personliga utvecklingen? Hur kan vi undvika överkvalificering inom vissa ekonomiska sektorer och underkvalificering inom andra? I den hårda kapplöpningen för att locka till sig och behålla toppbegåvningar inom vetenskap och kultur, vad kan EU och medlemsstaterna göra för att främja och utveckla sin egen banbrytande generation av innovatörer och pionjärer? Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar inriktningen på riktlinjedebatten. De tre frågeställningarna har flera beröringspunkter sinsemellan och för regeringen är det viktigt att betona att utbildningspolitiken i syftar till att utjämna socioekonomiska skillnader och ge alla barn en möjlighet att utvecklas. Alla barn, unga och vuxna ska ges förutsättningar att pröva och utveckla sin förmåga och sina kunskaper till sin fulla potential oberoende av ålder, etnicitet, sexuell läggning könstillhörighet och funktionsnedsättning. Detta genomsyrar utbildningspolitiken och de reformer regeringen gör och det bör framföras i riktlinjedebatten. a)Test av ett europeiskt studentkort Information från den franska delegationen b)Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram Information från den maltesiska delegationen KULTUR OCH AUDIOVISUELLA FRÅGOR (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om 11.Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster med anledning av ändrade marknadsförhållanden (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende: 2016/151 (COD) 13624/16 AUDIO 113 DIGIT 119 CONSOM 251 201 CODEC 1502 IA 103 informerades att kommissionen förväntades presentera sitt förslag till reviderat direktiv vid rådets möte . Överläggning med skedde . Kommissionen beslutade om ett förslag till reviderat AV-direktiv . Regeringen och har haft överläggning om de svenska ståndpunkterna . har en första genomgång av förslaget till reviderat AV-direktiv gjorts i rådsarbetsgruppen för audiovisuella frågor och ordförandeskapet avser lämna en lägesrapport vid rådets möte. Förslag till svensk ståndpunkt Lägesrapporten kan noteras av . Ingen diskussion förväntas. 12.Förslag till och rådets beslut om ett Europaår för kulturarv (2018) (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende: 2016/259 (COD) 13635/16 CULT 98 EDUC 342 RECH 295 RELEX 882 CODEC 1503 Förslaget har inte tidigare behandlats i . Överläggning med skedde . Kommissionen presenterade ett förslag till beslut om ett Europaår för kulturarv 2018, se faktapromemoria 2016/17:FPM3. Europaår används för att lyfta fram en särskild fråga i syfte att stimulera till debatt och dialog inom och mellan länder. Huvudsyftet med kommissionens förslag är att förbättra medvetenheten om både möjligheterna och utmaningarna på kulturarvsområdet, samt att lyfta fram EU:s gemensamma arbete inom kulturarvsområdet. I förslaget som rådet ska anta anges att det övergripande målet med ett Europaår för kulturarv är att uppmuntra till spridning av kännedom om och uppskattning av kulturarv, förbättra medvetenheten om gemensamma historia och förstärka känslan av gemensam europeisk tillhörighet. Utöver detta anges även ett antal allmänna och specifika mål, som att främja och stödja arbetet på olika nivåer för att skydda, bevara, återanvända, stärka och främja kulturarv, locka ny publik och stärka det europeiska kulturarvets bidrag till ekonomin och samhället. Åtgärder för att uppnå målen med Europaåret kan omfatta verksamhet på europeisk, nationell, regional eller lokal nivå och kan utgöras av t.ex. evenemang för att främja debatt, utställningar och utbildningar samt utbyte av erfarenheter och god praxis. Finansiering på unionsnivå av aktiviteter som genomförs inom ramen för Europaåret föreslås ske genom befintliga EU-program, däribland Kreativa . Vid rådsmötet förväntas kulturministrarna anta en s.k. allmän inriktning som utgör rådets ståndpunkt inför kommande förhandlingar med om ett slutligt beslut. Beslutet som ska fattas handlar om Europaåret som sådant, inte vilka aktiviteter som ska genomföras. Den rättsliga grunden för förslaget är artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF). Beslut fattas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, dvs. efter medbeslutande av . Enligt artikel 167 i FEUF ska unionen framhäva det gemensamma kulturarvet och unionens insatser ska syfta till att främja samarbetet mellan medlemsstaterna och vid behov stödja och komplettera deras verksamhet när det gäller bl.a. att förbättra kunskaperna om och att sprida de europeiska folkens kultur och historia samt att bevara och skydda det kulturarv som har europeisk betydelse. gjorde vid sitt sammanträde bedömningen att kommissionens förslag om ett Europaår för kulturarv inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Det aktuella förslaget om ett Europaår för kulturarv har inte några effekter på gällande svenska regler och får i sig inga konsekvenser för statsbudgeten. har i förhandlingarna genomgående drivit en budgetrestriktiv hållning och framhållit vikten av frivillighet för medlemsstater att delta i aktiviteter och åtgärder. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar att kulturarvsfrågorna uppmärksammas inom det europeiska samarbetet och bedömer att detta även kan stimulera aktivitet och diskussion inom kulturarvsområdet på nationell, regional och lokal nivå. Regeringen föreslår att ställer sig bakom beslutet om allmän inriktning. 13.Förslag till och rådets beslut om ändring av beslut nr 445/2014/EU om inrättandet av en unionsinsats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende: 2016/0186 (COD) 12662/16 CULT 87 AELE 73 EEE 39 CODEC 1332 Ändringsförslaget har inte tidigare behandlats i . Förslaget om inrättandet av en unionsinsats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad (beslut nr 445/2014/EU) behandlades i och . Överläggning med skedde . Kommissionen föreslog en ändring av beslut nr 445/2014/EU om inrättandet av en unionsinsats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad i syfte att ge Efta-länderna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), dvs. , och , möjlighet att delta. Kulturministrarna förväntas vid rådsmötet anta en s.k. allmän inriktning som utgör rådets ståndpunkt inför kommande förhandlingar med om ett slutligt beslut. Initiativet att utse europeiska kulturhuvudstäder startade . Syftet med utnämningen av europeiska kulturhuvudstäder är bl.a. att lyfta fram den kulturella rikedomen, mångfalden och gemenskapen i samt att bidra till att utveckla en ömsesidig förståelse mellan invånare i . Utnämningarna har också stor betydelse för aktuell stads och regions utveckling. väljs två städer från två olika medlemsstater till europeiska kulturhuvudstäder . Enligt beslutet om Europeisk kulturhuvudstad får förutom medlemsstater även kandidatländer och potentiella kandidatländer delta, men inte Efta-länderna. För att stärka de kulturella banden mellan EU och Efta-länderna i EES (, och ) föreslås det i detta beslut att de ges möjligheten att delta och ansöka om att utse europeisk kulturhuvudstad på samma villkor som kandidatländer och potentiella kandidatländer. Ett av kraven för att utse Europeisk kulturhuvudstad är att länderna deltar i programmet Kreativa eller efterföljande unionsprogram till stöd för kultur. Förslaget kommer inte att resultera i fler europeiska kulturhuvudstäder –2033 då städerna från Efta-länderna i EES kommer att tävla mot städer från kandidatländer och potentiella kandidatländer vid fyra tillfällen . Den rättsliga grunden för förslaget är artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF). Beslut fattas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, dvs. efter medbeslutande av . Det aktuella förslaget har inte några effekter på gällande svenska regler och får i sig inga konsekvenser för statsbudgeten eller EU:s budget. Förslag till svensk ståndpunkt