rfr · H30WRFR18 · 2016-05-26 00:00:00 — kan sättas i samband med både den ökade användningen av molntjänster och det ökade antalet digitala verktyg i skolorna. En fortsatt utbyggnad av infra- strukturen bedöms vara nödvändig i många skolor.14 Intressant i sammanhanget är tendensen att intresset för att utrusta varje elev med en personlig enhet (1:1) minskat i flera länder, för att i stället öka när det gäller nätkapaciteten. Flera länder, bl.a. och , som har haft ambitiösa mål att lägga statliga pengar på att skapa 1:1-situationer för hela årskullar i hela landet, har övergått till att satsa på att skolorna har god nätka- pacitet och kan hantera BYOD (your own device).15 Denna utveckling har ett starkt samband med den snabba teknik- och till- gångsförändringen när det gäller digitala verktyg. stiftelsen i t.ex. att av alla svenskar (och äldre) har tillgång till en smart mobil, en ökning . kan konstateras att den ökade tillgången inte är jämnt fördelad. första demografiska undersökning 2015 konstateras att när av alla 9–12-åringar i höginkomstfamiljer har tillgång till en egen smartmobil, är samma andel för 9–12-åringar i låginkomstfamiljer . 11It-användning och it-kompetens i skolan, s. 4. 12Ibid, s. 7. 13Ibid, s. 7. 14Ibid, s. 8. 15Redovisning av uppdraget om att föreslå nationella IT-strategier för skolväsendet, s. 11. 2 IT I SKOLAN sätt skiljer sig datortillgången åt, där av 13–16-åringar i höginkomstfamiljer äger en egen dator, medan motsvarande siffra för 13–16-åringar i låginkomstfamiljer är 61 procent.16 Enligt skollagen17 ska alla elever ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden. Eleverna ska också utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Med lärverktyg avses den utrustning och materiel som eleven behöver för att kunna nå målen i utbildningen. Enligt förslag till it-strategi finns det anledning att reflektera över på vilka sätt befintliga egna verktyg skulle kunna integreras i undervisningen och att noga utvärdera hur och till vad dessa digitala verktyg kan och bör användas. Enligt förslag bör det vara möjligt för en elev att välja att använda privat utrustning och således inte ta del av skolenhetens erbjudande om kostnadsfri utrustning om detta kan ske utan att undervisningssituationen kompliceras och den administrativa bördan ökar. Här påverkas bl.a. frågan om skolenhetens och fritidshemmets infrastruktur. Med flera digitala verktyg per elev uppkopplade på det gemensamma nätet krävs betydligt större bandbredd än vid många vanliga kontorsmiljöer. Elevers användning av it till olika skoluppgifter ökar Elevernas användning av it på lektionerna har ökat i samtliga skolämnen i både grund- och gymnasieskolan. I är det i synnerhet eleverna i årskurs 7–9 som har ökat it-användningen. Både i grund- och gymnasieskolan är det vanligast att eleverna använder it på lektioner i svenska och samhällskunskap. Uppemot hälften av eleverna i årskurs 7–9 använder dator, läsplatta eller smartmobil på alla eller de flesta lektionerna i svenska och samhällsorienterade ämnen. var motsvarande andel tre av tio. På gymnasieskolan använder närmare sju av tio elever dator eller läsplatta på alla eller de flesta lektionerna i svenska och samhällskunskap. var motsvarande andel drygt fyra av tio.19 Även om elevernas it-användning ökar i ämnet matematik är det fortfarande relativt ovanligt att eleverna använder dator eller läsplatta på matematiklektioner. av eleverna i årskurs 7–9 samt gymnasieskolan använder dator eller läsplatta på alla eller de flesta matematiklektionerna, jämfört med . Det är också ovanligt att eleverna använder dator eller läsplatta för olika matematikrelaterade skoluppgifter som t.ex. att göra beräkningar, skapa diagram eller jobba med statistik.20 16Redovisning av uppdraget om att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet, s. 14 ff. 17Skollagen 1 kap. 8§ Skollagen. 18Redovisning av uppdraget om att föreslå nationella IT-strategier för skolväsendet, s. 27. 19It-användning och it-kompetens i skolan, s. 4. 20Ibid, s. 5. 2 IT I SKOLAN Lärarna använder it i allt större utsträckning för olika arbetsuppgifter Att söka information och referensmaterial samt att skapa arbetsuppgifter eller prov till eleverna är de vanligaste arbetsuppgifterna som lärarna använder it till. Det överensstämmer med resultaten . är det många fler lärare som använder it för att skapa presentationer till lektionerna än . Både i och i gymnasieskolan använder lärare oftare it för kommunikation än . Det är framför allt kommunikationen med vårdnadshavare och elever med hjälp av it som har ökat . Det är mycket vanligare att lärarna i gymnasieskolan använder it för att kommunicera med eleverna jämfört med lärarna i grundskolan.21 Omkring nio av tio av lärarna tycker att it ger en möjlighet att anpassa undervisningen för alla elever utifrån deras olika behov och förutsättningar. Fyra av tio grundskollärare och tre av tio gymnasielärare tycker att it i skolan i stor utsträckning är ett betydelsefullt pedagogiskt verktyg. I är intresset för att öka it-användningen i skolan fortfarande stort. Jämfört med 2012 är det fortsatt en majoritet av elever och lärare i som vill använda dator eller läsplatta mycket mer eller mer i skolan.22 Både bland gymnasielärare och bland grundskollärare verkar dock den allmänna inställningen till it vara något mer återhållsam än sedan.23 Sms och sociala medier kan störa studieron It i skolarbetet kan innebära utmaningar, det uppger både elever och lärare. Närmare tre av tio gymnasieelever svarar att de blir störda av sin egen användning av sms eller sociala medier. I årskurs 7–9 är motsvarande siffra drygt en av tio. Lärarna är än mer kritiska. Två tredjedelar av lärarna i årskurs 7–9 och gymnasieskolan tycker att arbetet i klassrummet störs av elevers användning av sms, sociala medier, m.m. Att leda arbetet i tekniktäta klassrum ställer, enligt , lärarna inför delvis nya problem, när det gäller att förstå och hantera när och hur man använder digitala redskap.24 Elevernas it-kompetens förändras inte särskilt mycket Det kommer in alltmer it-utrustning i skolan och både elever och lärare använder it i större utsträckning . Elevernas självupplevda it-kompetens ligger kvar på en god nivå. Som upplever omkring nio av tio elever i årskurs 7–9 och gymnasieskolan att de är duktiga på att hitta information på nätet, ordbehandlingsprogram och presentationsprogram. Även om eleverna tycker att de har blivit bättre på att använda kalkylprogram sedan 21It-användning och it-kompetens i skolan, s. 78 f. 22Ibid, 91. 23Ibid, s. 83. 24Ibid, s. 86. 2 IT I SKOLAN 2012 är det fortfarande kalkylprogram som eleverna i minst utsträckning upplever sig behärska.25 Elevernas bedömning är att deras förmåga till källkritik har ökat, i synnerhet bland elever i årskurs 7–9. Knappt åtta av tio elever i årskurs 7–9 upplever att de är duktiga på att vara källkritiska till information på internet, jämfört med drygt sex av tio . En bidragande orsak till detta skulle kunna vara att de också får lite mer undervisning i källkritik. är det dock en fjärdedel av lärare och nästan en femtedel av gymnasieskolans lärare som säger att de inte undervisar om källkritik på internet.26 Lärarnas behov av kompetensutveckling inom it kvarstår Omkring åtta av tio lärare upplever att de har en bra it-kompetens, vilket är ungefär samma som . har frågat om lärarnas behov av kompetensutveckling inom it. Generellt uttrycker lärarna ett fortsatt stort kompetensutvecklingsbehov inom flera it-relaterade områden, och behovet ser ut ungefär som . Likt 2012 finns störst behov av kompetensutveckling när det gäller förebyggande av kränkningar på nätet, it som pedagogiskt verktyg, hantering av ljud och bild, säker användning av internet samt lag och rätt på internet. Omkring hälften av lärarna i grund- och gymnasieskolan upplever ett stort kompetensutvecklingsbehov inom dessa områden.27 Ett av de områden där ungefär hälften av alla grundskollärare upplever stort kompensutvecklingsbehov är programmering och kodning. Att så pass många ser programmering som en kompetens man behöver utveckla speglar enligt sannolikt de senaste årens diskussioner om programmering och kodning såväl i ett internationellt skolperspektiv som i den svenska skoldebatten.28 Även om lärarna uttrycker ett kompetensutvecklingsbehov inom it är det relativt få lärare som upplever sin nuvarande it-kompetens som ett problem. Ungefär en av tio lärare upplever att deras it-kompetens alltid eller ofta begränsar användningen av it i undervisningen.29 Förekomst av en it-plan Av alla grundskolor har en it-plan och av gymnasieskolorna . För grundskolorna är det i stort sett oförändrat medan det för gymnasieskolan är en ökning, då motsvarande siffra var . Ökningen beror främst på att fler kommunala gymnasieskolor har en it-plan. Det betyder också att skillnaden mellan kommunala och fristående 25Ibid, s. 5. 26It-användning och it-kompetens i skolan, s. 6. 27Ibid, s. 67. 28Ibid, s. 12. 29Ibid, s. 70. 2 IT I SKOLAN gymnasieskolor har ökat. Närmare åtta av tio kommunala gymnasieskolor har en it-plan medan drygt hälften av de fristående har det.30 Bland grundskolor som har en it-plan är det vanligast att it-planen innehål- ler en beskrivning av hur it ska integreras i undervisningen och utgöra ett pe- Ungefär en fjärdedel av rektorerna i grund- och gymnasie- skolan uppger att de använder ett självvärderingssystem. mellan kommunala och fristående verksamheter.31 2.4 Användningen av digitala lärresurser och digitala läromedel Digitala lärresurser skiljer sig från traditionella läroböcker i flera avseenden. Den viktigaste skillnaden är att digitala resurser ofta är multimodala och interaktiva. Att de är multimodala innebär att man kan kommunicera i både text, bild och ljud . Bilderna behöver inte vara statiska utan kan lika gärna var rörliga, t.ex. simuleringar av förlopp eller videor. Att en lärresurs är interaktiv innebär att användaren genom sina svar eller annan interaktion kan påverka hur lärresursen eller programmet presenterar innehållet, eller att den reagerar efter hur användaren svarar eller de handlingar han utför.32 Enligt uppgifter från Föreningen satsade kommuner i genomsnitt ca per elev i läromedel 2015, både tryckta och digitala. Variationen mellan kommuner är dock betydande, från till . Andelen som avsåg digitala läromedel brukar uppskattas till dvs. ca per elev och år.34 De digitala läromedlens roll har inte varit föremål för någon omfattande forskning. Men det förefaller rimligt att digitala läromedel av god kvalitet skulle underlätta skolans digitalisering. I det svenska forskningsprojektet framhålls t.ex. tillgången till digitala lärresurser som en av fem avgörande framgångsfaktorer för att en skola eller kommun ska lyckas med sin satsning på en dator till varje elev.35 I en del andra länder har man utformat olika former av stöd för utveckling av digitala resurser och för inköp av sådana. , , , och har ett sådant element i sina it-strategier. Vissa länder, som , och i viss mån , satsar på öppna, fritt tillgängliga lärresurser. Andra, som , och , satsar mer på kommersiella resurser.36 30 Ibid, s. 54 f. 31 It-användning och it-kompetens i skolan, s. 56 f. 32 , 2011, s. 96. 34 Medlemsföretagen i sålde 2014 läromedel till och gymnasieskolan för varav avsåg digitala läromedel. 35 , 2014, s. 15. 36 Redovisning av uppdraget om att föreslå nationella IT-strategier för skolväsendet, s. 12. 2 IT I SKOLAN I har marknaden för läromedel utvecklats genom att man gett skolhuvudmän möjlighet att köpa digitala läromedel med delfinansiering från staten. Resultatet är att av den totala försäljningen av läromedel utgörs av digitala sådana. Någon samlad utvärdering av vilka effekter den danska strategin med finansiellt stöd vid inköp av digitala lärresurser har haft på arbetet i skolan och elevernas resultat har ännu inte gjorts.37 Behov av samlad ingång till digitala lärresurser Det finns många användbara lärresurser på nätet, men det kan vara svårt att hitta dem när behovet finns. Det finns speciella tjänster och arkiv som har intressant material för skolan. För att underlätta sökandet har på sin webbplats38 en guide som vägleder i hur man kan söka, värdera, skapa och dela digitala lärresurser. Nedan ges exempel på vilka resurser som finns. •Spindeln – söktjänst för skolan. Spindeln är en söktjänst som är speciellt framtagen för skolan. Sökningen sker i sådana arkiv som innehåller material för skolarbete. •Kolla Källans idélåda. Här finns länkar till fri musik, fria ljud och, fria samplingar, fria bilder, fria texter och lärarproducerade filmer. På finns det material för utbildning som knyter an till läro- och kursplaner. Det finns webbplatser, tv- och radioprogram m.m. En webbtjänst där lärare kan markera lärresurser de skapat, för att andra lärare lättare ska hitta dem. Lärresurserna kopplas ihop med ämne, förmåga och centralt innehåll, och kan sökas i en eller flera av kategorierna. Ett verktyg för att söka, skapa och hantera kursplaneringar. Här finns läromedel som passar i specialpedagogiska sammanhang, t.ex. för elever med olika behov, och man kan jämföra läromedel ur tillgänglighetsperspektiv. •Appar för skolbruk. På tjänsten Skolappar finns recenserade appar för skolbruk. I beskrivningarna av appar finns det tydliga kopplingar till kursplaner. Tjänsten riktar sig framför allt till , men det finns också appar för förskola och gymnasium. Skoldatateken rekommenderar appar för undervisning av elever med särskilda behov. Sfipaddan har appar för de som studerar svenska för invandrare. I denna europeiska portal finns 225 000 digitala lärresurser från 50 olika leverantörer runt om i . Tjänsten har utvecklats av Europeiska skoldatanätet (). 37Redovisning av uppdraget om att föreslå nationella Iit-strategier för skolväsendet, s. 32. 38http:///skolutveckling/resurser-for-larande/itiskolan/digitala-larresur- 2 IT I SKOLAN Mer än 15 miljoner olika föremål finns digitalt representerade på Europeana, samlade från 1 500 olika institutioner. Man kan söka material på många olika sätt, och resultaten i sökningarna grupperas efter materialtyp. Här finns resurser från museer i . Resurserna är fotografier, bilder på föremål och artiklar. Det finns en beskrivning till alla resurser. Här finns kort-, dokumentär-, journal- och reklamfilm, som speglar ett århundrade i förvandling och framväxten av dagens samhälle. Det pågår ett ökande utvecklingsarbete av digitala lärresurser vid olika organisationer, läromedelsförlag och utbildningsföretag.39 Den s.k. Edtech-bran- schen utvecklas snabbt såväl i som internationellt och har fått mycket uppmärksamhet. Det är sannolikt att pågående digitalisering i skolan och förslaget till strategi för användning av digitala verktyg i skolan kan öka omfattningen än mer av digitala läromedel i skolan.40 39Olika exempel är föreningen i Utbildningen (DIU), Learnify, , , Schoolido och We Learn. 40Redovisning av uppdraget om att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet, s. 32. 3 Kunskapsläget utifrån forskning och utvärderingar I följande kapitel ges en redovisning av vad som framkommit efter den genomgång som gjorts av olika forskningsöversikter, forskningsrapporter och utvärderingar (se referenslistan). Kapitlet inleds med en kort sammanfattning, följt av mer detaljerade beskrivningar utifrån elevrespektive lärarperspektiv samt lednings- och organisationsperspektiv. När det gäller frågeställningen om digitaliseringen i skolan och dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och resultat visar översikten sammanfattningsvis att användningen av digitala verktyg i undervisningen har gett effekter på elevers resultat. Det finns dock endast ett fåtal undersökningar där effekterna någorlunda har isolerats, men de har visat på positiva resultat, t.ex. metoden att skriva sig till läsning. Det finns fortsatt behov av fler studier för att med säkerhet belysa effekterna. Eftersom tillgång till och användning av digitala verktyg varierar betydligt bland skolor torde det rimligtvis finnas effekter på likvärdigheten. Det finns bl.a. forskning som visar att likvärdigheten påverkas beroende på om de digitala verktygen används med en genomtänkt pedagogik eller inte. Kvaliteten i undervisningen och elevers inlärning påverkas av digitala verktyg. Det finns såväl positiva som negativa effekter. När det gäller kvaliteten i undervisningen är det väsentligt om de digitala verktygen används med en genomtänkt pedagogik eller inte. Några mer specifika slutsatser från forskning och utvärderingar är följande: Ökat engagemang och intresse hos eleverna. Flera studier visar positiva effekter på undervisning och lärande i skolan av användningen av digitala verktyg. De vanligaste effekterna är ökad motivation, ökat engagemang och ökat intresse för studierna hos eleverna, vilket sannolikt kan leda till bättre studieresultat. Ny syn på kunskap – nya förmågor främjas. En ökad användning av digitala verktyg ger en ny syn på kunskap i skolan. Elever producerar i ökad utsträckning själva kunskap, snarare än att konsumera den via tryckta läromedel. Nya förmågor och kompetenser kan utvecklas via digitala verktyg. En ny roll för lärarna – från undervisning till lärande. Studier pekar på att användningen av digitala verktyg ger lärarna en ny roll. Det innebär ett digitalt didaktiskt tänkande där fokus förskjuts från att planera undervisning 3 KUNSKAPSLÄGET UTIFRÅN FORSKNING OCH UTVÄRDERINGAR till att planera för lärande och att gå från föreläsning till handledning. Digitala verktyg i sig ger ingen förändring, utan det är först när de används inom ramen för en genomtänkt pedagogik som man får positiva resultat. Kompetensutveckling behövs på alla nivåer. Kompetensutveckling behövs på alla nivåer – för elever, lärare och skolledare – för att kunna skapa förutsättningar för teknikstött lärande. It-användningen i skolan alltmer en ledningsfråga. Skolledare som är tydliga och aktiva i integrationsprocessen av it i undervisningen har bättre förutsättningar att lyckas. Fler distraktioner och risk för ökat tempo och ökad stress. Studier visar att ökad användning av digitala verktyg ger fler utmaningar för lärare att hantera klassrum och disciplin. Nedan utvecklas de resultat som identifierats från forskning och utvärderingar med anknytning till användningen av digitala verktyg i skolan och dess påverkan på likvärdighet, resultat och kvalitet. 3.2 Effekter på elevnivå 3.2.1 Ökad motivation, ökat engagemang och ökat intresse för studier En av de vanligaste rapporterade effekterna av användande av datorer i skolan är att elevernas motivation och engagemang ökar. En av de största studierna i , , har studerat skolor som infört en dator till varje elev. följde –2013 23 skolor41 med sammanlagt ca 11 000 elever och 900 lärare. Projektets mål var att löpande studera och analysera effekterna och resultaten av genomförande av en dator per elev i några kommuner och skolor, ur olika perspektiv, bl.a. elevers utveckling och lärande, pedagogers roll och arbetssätt, skolledningens styrning och ledning samt samverkan och relationer mellan skola och hem. Projektet har levererat flera intressanta resultat.42 visar att användande av digitala verktyg ger eleverna ett ökat självförtroende. De har känslan av att ”vi gör en fin produkt”. Det kan handla om att göra snygga rapporter när tangentbordsskrivning ersätter handstil, att hitta mycket mer fakta med nätets hjälp, eller att blyga elever kan spela in sin presentation i stället för att vara nervös och kanske inte våga presentera alls ”live” inför klassen.43 41Deltagande kommuner var , , , , , , , , och . Dessutom deltog friskolekoncernen med två skolor. 42Resultaten från forskningsprojektet finns redovisade under flera olika rubriker i rapporten. 43Grönlund, 2014. 3 KUNSKAPSLÄGET UTIFRÅN FORSKNING OCH UTVÄRDERINGAR kom till liknande slutsatser i den översikt av forskning inom området som genomfördes.44 Där framgick bl.a. att i en litteraturgenomgång 2010 hittades 20 studier som påvisade höjd motivation och färre disciplinproblem. Kommissionen fann flera forskningsgenomgångar som kom till liknande resultat. I en studie som byggde på 25 000 elever och lärare som arbetat med var sin dator i matematik- och NO-undervisningen fann forskarna att datorerna höjde elevernas motivation, engagemang och intresse för studierna. Flera studier visar att skolarbetet uppfattas som roligare med datorn, vilket gör att eleverna ägnar mer tid åt sina uppgifter.45 Forskning har funnit att den självupplevda kompetensen står i stark relation till studieresultat. Via olika medel kan en sådan förhöjd tro på en själv uppnås och ge resultat i form av förbättrade skolresultat.46 Andra studier har visat på att tillgång till en egen dator stimulerar kreativitet. Eleverna får en breddad genreproduktion. När elever producerar material sker det på fler sätt . Läraren kan släppa eleverna fria att välja på vilket sätt, t.ex. video, bildspel, podsändningar, de vill redovisa sina arbeten. En frihet att välja har alltid funnits, men ramarna har varit snävare. Emellertid finns inga tydliga forskningsresultat som visar att tillgång till en egen dator per automatik stimulerar kreativitet.47 Studier visar även att eleverna får bättre ordning på sina dokument. Jämfört med att för olika ämnen hantera böcker, skrivböcker och mappar med lösblad har arbetet med en egen dator underlättat och strukturerat skolarbetet. Via lärplattformar eller e-post läggs uppgifter och material ut som alla elever får del av . Även om en elev av någon anledning inte är på lektionen kan hon eller han smidigt komma åt lektionsmaterial senare.48 Vidare har det framkommit att det med digitala verktyg är det enklare för läraren att introducera mer elevaktiva arbetsformer där eleverna blir mer engagerade i ämnet. De lägger mer tid på sina skoluppgifter, och de förbättrar sin digitala kompetens.49 En annan studie visade att det personliga ”ägandet” av en bärbar dator eller pekplatta varit en framgångsfaktor som ökat motivationen och intresset för skolarbetet. Det gjorde elever mer självständiga och fick dem att ta större ansvar för sitt eget lärande. Det personliga ”ägandet” gjorde också att både lärare och elever tog till sig tekniken snabbt och entusiastiskt. Det motstånd som vanligen infinner sig när man inför ny teknik var betydligt mindre. Avsevärt mindre utbildning krävdes för att lärarna skulle kunna hantera tekniken. I den aktuella studien blev även föräldrarna mer engagerade när eleverna fick ta med sin läsplatta hem. Föräldrarna tyckte att ägandet och arbetet med datorer hade gett barnen en mer positiv attityd till skolan och att det var lättare att få barnen 45Ibid s. 172. 46Fleischer, Kvarnsell, 2015. s. 110. 47Ibid, s. 58. 48Hylén, 2013, Studier från , s. 20. 49Ibid, s. 19. 3 KUNSKAPSLÄGET UTIFRÅN FORSKNING OCH UTVÄRDERINGAR att göra sina hemuppgifter och att få dem att berätta om vad som hände under Det finns forskning som stöder att det kan vara bra att inte arbeta med en egen dator, utan snarare tillsammans med en annan elev, två elever vid Resultat visar att i sådana fall blir det en bättre balans mellan pro- duktivitet, engagemang från eleven, social aktivitet och individbaserat lä- I några studier påpekas att motivationseffekten var störst hos elever som tidigare antingen var lågmotiverade eller kom från mindre gynnade bak- En studie fann ett dramatiskt höjt elevengagemang när eleverna fått en egen dator, speciellt i elevgrupper som forskarna beskriver En slutsats som dras är att it-satsningar i skolan inte auto- matiskt leder till förbättringar, utan i stället fungerar som en intellektuell och Satsningar på t.ex. en dator per elev kan hjälpa bra skolor att bli bättre men kan också bidra till att förstärka problemen på dåliga. innebär enligt studien att satsningar som görs utan noggrann uppföljning av varje elev riskerar att öka klyftorna mellan eleverna.52