rfr · H30WRFR9 · 2016-02-02 00:00:00 — Kunskapsnivån om produkters påverkan på miljön har ökat i , i och i Sverige.115 111På den näst högsta graden tenderar att hålla med delas denna uppfattning av av konsumenter, därefter och sist där tenderar att hålla med. 112Heidenstrøm, och (2011). 113Heidenstrøm, och (2011). 115Eurobarometern (2013). 6 MILJÖMÄRKNING UR ETT KONSUMENTPERSPEKTIV Konsumenternas uppfattning om miljömärkningar I en konsumentundersökning som gjordes på uppdrag av studerades nordiska konsumenters uppfattning av olika miljömärkningar. Studien visar att Svanen är den märkning som konsumenterna föredrar mest. Diagrammet nedan visar även att Fairtrademärkningen gillas av av de nordiska konsumenterna. Något mindre omtyckta märkningar är Bra Miljöval, FSC och EU-miljömärket.116 Diagram 8 Vilken märkning tycker du om? Källa: Temanord (2012), s. 22.117 En studie från visar att de märkningar som danska konsumenter känner igen mest är Fairtrade () och Svanen (). Ett antal märkningar är igenkända av av konsumenterna, däribland FSC. Flertalet märkningar är igenkända av av danska konsumenter, bl.a. EU-miljömärket som känns igen av , GOTS , Bra Miljöval , PEFC och TCO som känns igen av av danska konsumenter.118 116Temanord (2012). 117I studien ingår även miljömärkning av livsmedel, men eftersom denna typ av märkning inte ingår i den här studien kommenteras inte dessa märkningar. Inte heller Astma- och Al- lergiförbundets märkning eller Trygg Textil har ingått i studien, då de tar upp hälsofaktorer. 118Konkurrenceog Forbrugerstyrelsen og Miljøstyrelsen (2013). Översikten visar att det finns många miljömärkningar av produkter som fokuserar på olika miljöaspekter. Förutom miljökrav ställs också funktions- och kvalitetskrav på produkten samt sociala och etiska krav på produktionen. Inom EU finns det gemensamma miljömärkningssystemet EU-miljömärket, medan det inom finns det officiella miljömärket Svanen. I förekommer ett flertal miljömärkningar som har utvecklats av t.ex. branschorganisationer och ideella föreningar. Därutöver har olika branscher, t.ex. klädbranschen, utvecklat egna varumärken med avsikten att marknadsföra dessa som miljöanpassade. Stora skillnader mellan olika miljömärkningar Av översikten framgår att det förekommer stora skillnader mellan olika miljömärkningar både mellan och inom olika produktgrupper. Skillnaderna rör både miljökriteriernas utformning och hur kontroller av kriterierna efterlevs. De ibland stora skillnaderna mellan olika miljömärkningar gör det dels svårare att jämföra dessa med varandra, dels kan det försvåra för konsumenter att förstå skillnaden mellan olika märkningar. Trots dessa problem visar översikten att konsumenter och intervjuade ser miljömärkning av olika produkter och tjänster som det bästa verktyget för att göra medvetna och hållbara konsumtionsval. Tredjepartscertifiering innebär att kontroller för att säkerställa att kriterier efterföljs utförs av en tredje part, dvs. en organisation som är oberoende i förhållande till miljömärkningsorganisationen och licenstagaren. Samtliga tredjepartscertifierade miljömärkningar som ingår i denna översikt ger uppdrag åt certifieringsorgan som är ackrediterade att kontrollera att fastställda kriterier efterlevs. Det innebär att certifieringsorganen är kompetensprövade enligt europeisk och internationell standard av ett godkänt ackrediteringsorgan. Det har framkommit att det är viktigt med fungerande kontrollfunktioner för att bibehålla konsumenternas förtroende för miljömärkning. Fördelen med tredjepartscertifiering är att kontroller utförs oberoende av om licensutgivaren riskerar att förlora en intäktskälla. Nackdelen är att licensutgivaren, som har bäst kunskap och inblick i de kriterier som är fastställda, saknar insyn i de kontroller som utförs. Vissa miljömärkningar rör enbart enskilda delar av slutprodukten Vissa miljömärkningar rör enbart enskilda delar av en produkt, vilket kan innebära att vissa delar av en produkt inte är miljöanpassade. Denna typ av miljömärkning ska inte blandas ihop med de miljömärkningar som antar ett livscykelperspektiv. Skillnaden mellan kriterier som baseras på ett livscykelperspektiv och enskilda delar av en produkt är stor. Översikten visar att det är särskilt viktigt utifrån ett konsumentperspektiv att dessa märkningar hålls isär. Små skillnader mellan de nordiska länderna I stort sett finns samma miljömärkningar i de nordiska länderna, med vissa undantag, även om de används i olika stor utsträckning. Flertalet märkningar är giltiga globalt, och många av de märkta produkterna är tillgängliga globalt. Det förekommer t.ex. att produkter miljömärks i ett land och säljs i ett annat eller att en given produktgrupp säljs på en global marknad och inte är unik i enskilda länder. Det är därför svårt att jämföra omfattningen av miljömärkningar i de olika nordiska länderna. Klädbranschens miljöprofilerade egna varumärken försvårar en jämförelse mellan olika företag Översikten visar att det blir allt vanligare att handeln tar fram egna märkningar som profileras som miljöanpassade och hållbara. Av översikten framgår vidare att detta även förekommer inom klädbranschen där marknadsföringen av vedertagna miljömärkningar är mycket begränsad. Anledningen till detta är enligt de intervjuade företagen framför allt att det saknas en global märkning som konsumenter har kännedom om. Flera av de intervjuade anser även att de kriterier som anges för de vedertagna miljömärkningarna är komplexa och svåra att uppnå. Ofta återkommer samma certifieringar inom de olika miljöprofilerade varumärkena, men trots det marknadsförs det egna varumärket. Likheter och skillnader mellan företag framgår därför inte på ett tydligt sätt, vilket kan försvåra en jämförelse mellan olika butikskedjors utbud av hållbara produkter. Samtliga intervjupersoner är överens om att det finns ett behov av att harmonisera miljömärkningen av kläder eftersom detta skulle underlätta för konsumenterna. Konsumenter efterfrågar fler miljömärkta produkter och mer information I översikten har det framkommit att det finns många miljömärkningar och att det kan vara svårt att jämföra dem och förstå vad som skiljer dem åt. Flera av de intervjuade lyfter fram konsumenternas möjlighet att göra medvetna och hållbara val. Översikten visar att konsumenter föredrar miljömärkning på produkter framför information via direkt dialog med t.ex. butikspersonal eller en webbplats som instrument för att göra hållbara konsumtionsval. Konsumenter efterfrågar enkla miljömärkningar med lättillgänglig och lättolkad information. Få konsumenter tar sig tid att söka efter mer information än den som anges på produkten. Översikten visar vidare att konsumenter trots detta efterfrågar mer information om vad de olika miljömärkningarna står för. Konsumenter ser helst att denna information presenteras av en oberoende aktör, t.ex. konsumentorganisationer, miljörörelsen eller forskargrupper. I översikten har det framkommit att den nya upplysningstjänsten Hallå Konsument som ansvarar för är en positiv utveckling i denna riktning. Framtida utveckling av miljömärkning I denna översikt har det från flera håll lyfts fram att miljövarudeklarationer, vilka visar en produkts eller tjänsts miljöpåverkan under hela dess livscykel, kommer att få allt större betydelse vid miljömärkningen av produkter och tjänster. En sådan utveckling skulle innebära att produkters generella påverkan kan kommuniceras till konsumenter på ett tydligare sätt; bl.a. genomförs ett projekt via EU-kommissionen119 som syftar till att utveckla miljövarudeklarationer som är anpassade till konsumenter. Översikten visar att företagen alltmer inriktar sig på att öka transparensen och att det blir vanligare att de arbetar internt med livscykelanalyser. Utvecklingen av standarder har bidragit till att skapa en större enhetlighet på marknaden, och flera aktörer förespråkar att befintliga standarder som finns på global nivå eller EU-nivå utvecklas ytterligare för att underlätta för konsumenterna. Därtill menar flera aktörer att globala märkningar underlättar företagens möjlighet att exportera varor. Det har pekats på att marknadsefterfrågan, kontext och behov bör styra om standarder ska utvecklas på internationell eller på europeisk nivå. 119 Product Environmental Footprint (PEF) (Hämtad: ). 2005/06:KU21 i en ny tid 2013/14:CU6 Familjerätt 2013/14:CU20 Konsumenträtt 2014/15:CU11 Konsumenträtt och överskuldsättning protokoll 2014/15:30 2005/06:RS3 i en ny tid 2012/13:179 EU-miljömärket 2015/16:1 utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 2015/16:69 Politik för hållbart företagande Lag (2013:849) om EU-miljömärket Utredningar, rapporter m.m. Ecocert (2015a) OCS Certification Process OCS_Certification_Process.pdf (Hämtad: ) Ecocert (2015b) GOTS Certification Process GOTS_Certification_Process.pdf (Hämtad: ) Eurobarometern (2013) Attitudes of Europeans Towards The Single Market for och rådets förordning (EG) nr 1980/2000 av om ett reviderat gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke och rådets förordning (EG) nr 66/2010 av om ett EU-miljömärke Förordning (2009:607 med instruktion för Heidenstrøm, och , och , (2011) Se- leksjon og ignorering – Forbrukerstrategier for å manøvrere i merkemangfoldet REFERENSER 2015/16:RFR9 Ifoam – International (2014) The IFOAM NORMS for (Hämtad: ) ISEAL Credibility Principles (Hämtad: ) Iso – (2012) ”Environmental labels and declarations – How ISO standards help” (2014a) Gränsöverskridande e-handel och hållbar konsumtion (2014b) Redovisning hållbar konsumtion (2014c) Underlagsrapporten 2014:10 Konkurrenceog Forbrugerstyrelsen og Miljøstyrelsen (2013) Analyse af 21 grønne mærker Nordic Ecolabelling (2012–2016) Textiles, hides/skins and leather Programme for the Endorsement of (PEFC) 2012–2013 Svensk PEFC Skogsstandard Rådets förordning (EEG) nr 880/92 av om ett gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke (2014) Det ansvarsfulla företaget , Livsmedelsbutik Kriterier 2013:4 Konsumenter (2010) Gröna trådar Tamm , och , (2015) Kontroll och certifiering av produktmärkningar – Organisering för förtroende Temanord (2014)The coexistence of two Ecolabels – The Nordic Ecolabel and the EU Ecolabel in the Nordic Countries Temanord (2012) Nordisk forbrukerundersøkelse gjennomført på oppdrag fra Nordisk Miljømerking Temanord (2008) Mode under ansvar – Etisk Konsumtion av kläder, skor och textilier. Rapport från en nordisk konferens och konsumentundersökning (2013) Organic Content Standard 2015/16:RFR9 REFERENSER Arbetsgruppen för Hållbar Konsumtion och Produktion (HKP) – Bra Miljöval, – Ecocert GOTS Certification – Global Organic Textile Standard (GOTS) – labelled.html Hallå Konsument, – markningar/ (Hämtad: ) – nisterraad-for-miljoe-mr-m/miljoemaerket-svanen-1 Product Environmental Footprint (PEF) – Svanen, kriterier för dagligvarubutiker – pID=45 (Hämtad: ) Svanen, kriterier för småhus, flerbostadshus och förskolebyggnader – pID=52 (Hämtad: ) Swerea – ning/textilprovning – 0Content%20Standard%20v1.pdf Hennes & (H&M) , intervju , telefonintervju Åhléns , intervju (), och Global Organic Textile Standard (GOTS), Håll Rent, och 2015/16:RFR9 REFERENSER Programme for the Endorsement of (PEFC), och TCO Development, och där följande är störst: där följande är störst: Färger och lacker, elenergi, textil, tryckerier, hotell, re- värme, fjärrkyla, donstvättar, kosmetika, Miljö (kemikalier, Miljö (kemikalier, Hälsa, transport, transport, återvinning, energi, förpackning, ning, energikrav och förbrukning), hälso- gande (t.ex. textil- tande kemikalier), lier), socialt ansvars- ventioner), kvalitets- som styrker att underle- tion som styrker att ler, ibland av före- lig uppföljning av an- 2015/16:RFR9 BILAGA 1 MILJÖMÄRKNINGAR I SAMMANFATTNING TCO Certified PEFC FSC Alla produkter som in- sets, projektorer, timmer, massaved, nehåller träfiber, även vissa ”non-timber pro- ducts” t.ex. gummi. dukter längre fram i kedjan; sågad vara, perna är: Kartong och tryckpapper, sågade trä- varor, skrivmaterial och Miljö (kemikalier, Miljö, social hän- Miljö (skogens mång- fald, ekologiska proces- effektivt), socialt måga), etiska aspekter och hälsofaktorer, eko- nomisk livskraft (lön- samhet utan att det sker på bekostnad av skogen) part testar, granskar är godkända i Sve- ning typ I) MILJÖMÄRKNINGAR I SAMMANFATTNING BILAGA 1 Standard (OCS) Kaffe, bananer och annan färsk frukt, vin, te, kakao, rer som är ekolo- kor, juice, ris, glass, socker, müsli, snacks/go- dis, honung, rosor, sport- bollar, och produkter som Krav på mellan 5 Miljö (skydda naturlig Krav på minst 70 miljö, balans mellan miljö- tat, förbud mot syntetiska medel samt icke förnybara energikällor), socialt an- ion och märkning av ventioner), handelskriterier (fysisk spårbarhet, skrift- liga avtal, långsiktiga han- cessen – spinning, vävning/stickning, till förfinansiering, kriterier för minimipris, ekologisk prisdifferential), hälsofak- troll utförs av ack- rer och licenstagare kon- gan som är god- är godkända i Sve- trolleras 1–3 gånger under 2015/16:RFR9 BILAGA 1 MILJÖMÄRKNINGAR I SAMMANFATTNING tell, campingar, vand- mang, festivaler, rarhem), konferens Miljö, socialt ansvars- Miljö, energi/kli- Miljö, socialt ansvarsta- Granskning av an- Tekniska experter på re- spektive system (kon- och därefter besök (re- lingar för att se att de ningen skicka in en följs upp och nya mål Källa: Svar från frågeformulär samt webbplatser, egen bearbetning. Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av be- slut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen öppna kunskapsseminarium om ar- bete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer hearing om framtidens luftfart – Har vi luft under Offentlig utfrågning med anledning av dom om data- Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade råvaru- offentliga utfrågning om idrott och fysisk akti- vitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie-redakt- ioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av rehabilite- offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot skat- Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa produkter