rfr · H40WRFR2 · 2016-11-15 00:00:00 — Förteckning över anbud och övrig dokumentation 20 § Fastighetsmäklaren ska föra anteckningar över förmedlingsuppdraget. Mäklaren ska också upprätta en förteckning över de anbud som lämnas på fastigheten med angivande av anbudsgivarens namn, kontaktuppgifter, det belopp som bjudits och tidpunkt för när anbudet lämnades samt villkor för anbudet. Dokumentationen ska överlämnas till uppdragsgivaren när uppdraget slutförts. Om ett överlåtelseavtal ingås, ska även den som köpt eller sålt fastigheten få dokumentationen när uppdraget slutförts. Medverkan i samband med överlåtelsen 21 § Fastighetsmäklaren ska verka för att köparen och säljaren träffar överenskommelse i frågor som behöver lösas i samband med överlåtelsen. Om inte annat har avtalats, ska mäklaren hjälpa köparen och säljaren att upprätta de handlingar som behövs för överlåtelsen. Upplysning om möjlig rätt till ersättning 22 § Upphör uppdragsavtalet utan att fastigheten överlåtits, ska fastighetsmäklaren upplysa säljaren om att en senare överlåtelse kan ge mäklaren rätt till ersättning. BILAGA 5: FASTIGHETSMÄKLARLAGEN (2011:666) 23 § Om inte annat har avtalats, ska fastighetsmäklarens ersättning beräknas efter viss procent på köpeskillingen (provision). Mäklaren har rätt till provision endast om avtalet om överlåtelse har träffats genom mäklarens förmedling mellan uppdragsgivaren och någon som har anvisats av mäklaren. Har mäklaren fått uppdraget med ensamrätt och träffas utan mäklarens förmedling avtal om överlåtelse inom den tid som ensamrätten gäller, har mäklaren rätt till provision som om avtalet förmedlats av honom eller henne. Ska mäklaren ersättas i form av provision, har mäklaren rätt till ersättning för utlägg endast om en särskild överenskommelse har träffats om detta. I 12 kap. 65 a § första stycket jordabalken finns bestämmelser om ersättning vid förmedling av hyreslägenheter för bostadsändamål. 24 § Fastighetsmäklarens ersättning kan sättas ned om mäklaren vid uppdragets utförande har åsidosatt sina skyldigheter mot köparen eller säljaren. Detta gäller dock inte om åsidosättandet är av ringa betydelse. 25 § Om fastighetsmäklaren uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter sina skyldigheter enligt 8–22 §§, ska han eller hon ersätta den skada som till följd av detta drabbar köparen eller säljaren. Om det är skäligt, kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. Om mäklaren har betalat skadestånd till köparen på grund av skada som köparen har tillfogats genom att fastigheten avviker från vad köparen har haft anledning att räkna med, kan mäklaren kräva tillbaka skadeståndet från säljaren i den mån också säljaren är ansvarig för skadan och det inte är oskäligt att säljaren i sista hand får bära detta ansvar ensam. 26 § En köpare eller säljare som vill kräva skadestånd enligt 25 § ska underrätta fastighetsmäklaren om detta inom skälig tid efter det att han eller hon insåg eller borde ha insett de omständigheter som ligger till grund för kravet. Om köparen eller säljaren inte underrättar mäklaren , faller rätten till skadestånd enligt denna lag bort. Första stycket gäller inte om mäklaren har handlat grovt vårdslöst eller i strid mot tro och heder. 27 § I fråga om preskription tillämpas preskriptionslagen (1981:130). BILAGA 5: FASTIGHETSMÄKLARLAGEN (2011:666) 28 § Fastighetsmäklarinspektionen utövar tillsyn över de fastighetsmäklare som är registrerade enligt 5 §. Inspektionen ska se till att fastighetsmäklarna i sin verksamhet uppfyller sina skyldigheter enligt denna lag. Inspektionen ska inom sitt verksamhetsområde utöva tillsyn även enligt lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen. En registrerad mäklare är skyldig att låta Fastighetsmäklarinspektionen granska akter, bokföring och övriga handlingar som hör till verksamheten samt att lämna de uppgifter som begärs för tillsynen. Lag (2012:19). 29 § Fastighetsmäklarinspektionen ska återkalla registreringen för den fastighetsmäklare som 1.inte längre uppfyller kraven enligt 6 §, 2.inte betalar registreringsavgift eller 3.handlar i strid mot sina skyldigheter enligt denna lag. Om det kan anses tillräckligt, får Fastighetsmäklarinspektionen i stället meddela varning eller erinran. Är förseelsen ringa, får påföljd underlåtas. Fastighetsmäklarinspektionen eller, efter överklagande, domstol får besluta att en återkallelse av registrering ska gälla . Lag (2012:19). 30 § Fastighetsmäklarinspektionens beslut enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Lag (2012:19). 31 § Den som uppsåtligen yrkesmässigt förmedlar fastigheter i strid mot vad som föreskrivs om registrering i 5 § döms till böter eller fängelse . 32 § Regeringen får meddela föreskrifter om avgifter enligt denna lag. 1.Denna lag träder i kraft , då fastighetsmäklarlagen (1995:400) ska upphöra att gälla. 2.Den upphävda lagen gäller fortfarande i fråga om uppdragsavtal som har ingåtts före ikraftträdandet. Skillnad mellan begärt pris och slutpris för villor –, procent BILAGA 6: SKILLNAD MELLAN BEGÄRT PRIS OCH SLUTPRIS FÖR VILLOR JANUARI 2011–2016, Källa: baserat på . Övriga inkomna synpunkter på fastighetsmäklarlagen Bemyndigande att meddela föreskrifter Enligt fastighetsmäklarlagen saknar FMI helt föreskriftsrätt i tillsynsfrågor.147 Detta skapar enligt FMI vissa problem eftersom myndigheten därmed inte har möjlighet att utforma några förtydligande föreskrifter om tillämpningen av lagens bestämmelser om fastighetsmäklarnas skyldigheter. FMI anser att det framför allt är det övergripande begreppet god fastighetsmäklarsed, vilket regleras i 8–22 §§, som ger utrymme för olika tolkningar. Det råder konsensus om att begreppet god fastighetsmäklarsed bör kunna utvecklas och förändras från tid till annan. I propositionen som föregick den gällande fastighetsmäklarlagen skrevs följande: Som övergripande handlingsnorm gäller att mäklaren ska utföra sitt uppdrag omsorgsfullt och i allt iaktta god fastighetsmäklarsed. Vad som är att anse som god fastighetsmäklarsed har utvecklats och närmare preciserats, främst genom domstolsavgöranden och beslut av . Det går naturligtvis inte att med mer precisa lagregler förutse alla de situationer som kan uppkomma i den praktiska tillämpningen, och kraven på mäklare måste kunna förändras över tiden.148 FMI delar uppfattningen att det är viktigt att begreppet god fastighetsmäklarsed måste kunna utvecklas över tiden beroende på förändrade omständigheter, bedömningar och de klargöranden som görs i allmän domstol och förvaltningsdomstol. menar FMI att det är relativt vanligt att det riktas kritik från fastighetsmäklarbranschen att myndighetens beslut inte är tillräckligt förutsägbara. Det har i studien framkommit kritik från fastighetsmäklarbranschen att disciplinära påföljder meddelas baserat på kriterier som inte upplevs vara kända i förväg. FMI menar att detta följer av myndighetens arbetssätt, dvs. att FMI utvecklar god fastighetsmäklarsed genom att fatta praxisbildande beslut allt eftersom olika frågor aktualiseras i olika tillsynsärenden. hade att ta ställning till om det var lämpligt att i större utsträckning än i gällande lag precisera vilka krav som ska ställas på en mäklare. Utredningen kom emellertid fram till att begreppet god fastighetsmäklarsed inte bör regleras i detalj även om vissa argument talade för det, t.ex. det faktum att förtroendet för FMI149 kräver att nämndens avgöranden så långt det är möjligt är förutsebara.150 Regeringen menade att det inte går att med mer precisa lagregler förutse alla de situationer som kan uppkomma i den 147FMI har emellertid befogenheter att meddela föreskrifter i vissa frågor inom registerverksamheten enligt 2, 4, 8, 15, 18 och 19 §§ fastighetsmäklarförordningen samt enligt 18 § penningtvättsförordningen. (2010/11:15) s. 23. 150SOU (2008:6). BILAGA 7: ÖVRIGA INKOMNA SYNPUNKTER PÅ FASTIGHETSMÄKLARLAGEN praktiska tillämpningen, och kraven på mäklare måste kunna förändras över Ett sätt att öka förutsägbarheten skulle enligt FMI vara att återigen utreda förutsättningarna för att ge myndigheten föreskriftsrätt. Alternativet till ett ge- nerellt bemyndigande skulle kunna vara att ge FMI föreskriftsrätt i vissa frå- geställningar där behovet av föreskrifter är särskilt påtagligt, t.ex. vilka an- teckningar över ett förmedlingsuppdrag som ska finnas med i en journal. larsamfundet ställer sig positivt till att konsekvenserna av en utvidgad före- skriftsrätt närmare analyseras.152 å andra sidan an- ser att det vore olyckligt att utöka FMI:s föreskriftsrätt och menar att en ökad förutsebarhet i stället skulle kunna säkerställas genom att införa förhandsbe- Ståndpunkten motiveras med att en föreskrift, till skillnad från ett för- handsbesked, initieras av FMI. är det viktigt att ha i åtanke att det är fastighetsmäklaren som i första hand drabbas av oförutsebarheten och därmed är den part som bör ha möjlighet att avgöra inom vilka områden som ett för- Inom ramen för FMI:s ansvar ingår att utöva tillsyn enligt lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (penningtvättslagen) och tillhörande föreskrifter. FMI menar att den bristande tillsynen över mäklarföretag medför problem när det gäller att utvärdera om uppfyller internationella standarder om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism inom fastighetsmäklarområdet. Det nuvarande tillsynsmandatet innebär att FMI inte kan få underlag att besvara frågor som rör mäklarföretagens ledning. Tillträde till lokaler och tillgång till handlingar Enligt 28 § fastighetsmäklarlagen är en registrerad mäklare skyldig att låta FMI granska akter, bokföring och övriga handlingar som hör till verksamheten. Paragrafen ger enligt FMI inte någon lagstadgad tillträdesrätt till en fastighetsmäklares lokaler och andra utrymmen som mäklaren använder i sin verksamhet, dvs. det kräver medgivande. Det är enligt FMI vanligt att lokalerna ofta ägs eller hyrs av arbetsgivaren. Detta komplicerar tillsynen ytterligare då FMI måste erhålla mäklarföretagets godkännande för att kunna göra ett platsbesök hos en anställd mäklare. Det finns enligt FMI flera fördelar med ett platsbesök i stället för att förlita sig på granskning av kopior av handlingar som har skickats in. Platsbesök innebär en bättre möjlighet att bilda sig en uppfattning om verksamhetens övergripande struktur, policyer och strategier. Andra fördelar inkluderar en bättre 2010/11:15. 152 Intervju med . 153 (2016b) och intervju . BILAGA 7: ÖVRIGA INKOMNA SYNPUNKTER PÅ FASTIGHETSMÄKLARLAGEN förståelse av it-systems uppbyggnad och normala användning eftersom det normalt sett kräver handledning på plats och en möjlighet att göra urvalet av vilka handlingar, t.ex. bokföring, kvalitetssystemet och rutiner, som ska ingå i granskningen vid ett platsbesök. Platsbesök och därmed personliga möten skulle dessutom bidra till att skapa en förbättrad dialog om samband, rutiner och eventuella problem. Det skulle främja en ömsesidig förståelse, vilket skulle vara till nytta för både FMI och tillsynsobjektet. Ovan redogjordes för det faktum att FMI endast utövar tillsyn över registrerade fastighetsmäklare och inte över de mäklarföretag som de som franchisetagare kanske tillhör. Det aktualiserar enligt FMI det faktum att myndigheten borde kunna inhämta upplysningar och handlingar också från den koncern som företaget ingår i. Den nuvarande formuleringen i 28 § i fastighetsmäklarlagen medger enligt FMI inte att FMI kan kräva tillgång till företagets handlingar trots att de skulle kunna vara av intresse att granska i ett tillsynsärende. anser inte att frågan om tillträdesrätt och tillgång till handlingar är ett problem. Företagen har ett egenintresse att underlätta för FMI i myndighetens tillsynsverksamhet för att därmed göra processerna så smidiga som möjligt.154 FMI är uppbördsmyndighet för de avgifter som fastighetsmäklare ska betala, dvs. registreringsavgifter i form av ansökningsavgifter och årliga avgifter.155 Rätten att ta ut avgifter regleras i 5 § fastighetsmäklarlagen.156 Detta är ett arbete som är relativt resurskrävande och myndigheten menar att administrationen skulle minska om man hade rätt att besluta om förseningsavgifter – och disponera förseningsavgifterna som kompensation för det merarbete som uppdtår i fråga om de mäklare som inte betalar . delar inte FMI:s uppfattning att särskilda regler om förseningsavgifter bör införas. Förbundet anser att det faktum att mäklaren blir avregistrerad om han eller hon inte betalar avgiften utgör ett långt kraftigare incitament.157 Förutom beslut i ärenden, bl.a. besluten i ansökningsärendena om registrering och besluten i tillsynsärendena, omfattas FMI:s tillstånds- och tillsynsverksamhet av absolut sekretess.158 Det innebär att uppgifter som är sekretessbe- 155Ansökningsavgiften för att bli registrerad fastighetsmäklare är och den årliga avgiften för registrerade fastighetsmäklare är . 156Storleken på registreringsavgifterna regleras i 7 och 8 §§ fastighetsmäklarförordningen (2011:668) och 9–14 §§ avgiftsförordningen (1992:191). 157Fastighetsmäklarförbundet (2016b). 158Se 30 kap. 23 § offentlighets- och sekretesslagen. BILAGA 7: ÖVRIGA INKOMNA SYNPUNKTER PÅ FASTIGHETSMÄKLARLAGEN lagda i FMI:s registrerings.- och tillsynsbeslut måste sekretessbeläggas när an- mälningar, yttranden och annat skriftligt underlag i de aktuella ärendena be- Sekretessprövningar tar, enligt FMI, mycket tid och resurser i anspråk eftersom det är vanligt att allmänna handlingar begärs ut. giskt för både allmänheten och FMI med en sekretessreglering som innebär att vissa uppgifter är sekretessbelagda i ärendet medan uppgifter som rör ett regi- strerings- och tillsynsbeslut är offentliga. Av den anledningen anser FMI att en särskild sekretessbestämmelse som är anpassad till myndighetens verksam- het behöver utredas. Därutöver menar FMI att det råder oklarheter om i vilken utsträckning myndigheten kan lämna ut sekretessbelagda uppgifter om en fas- tighetsmäklare eller dennes kunder till andra svenska myndigheter, t.ex. Kon- har inget att invända mot FMI:s för- slag att utreda en särskild sekretessregel som är anpassad för myndighetens En fråga som uppmärksammar gäller om lagens tillämplighet rör förmedling av bolag där bolagets tillgångar helt eller delvis består av fastigheter eller något av de övriga objekt som anges i 1 § fastighetsmäklarlagen. menar att det är oklart om lagens krav gäller på registrering för den som yrkesmässigt förmedlar kontakt mellan säljare och köpare i den situationen. har i en dom uttalat yrkesmässig förmedlingsverksamhet i samband med överlåtelser av tillgångar i en företagsrörelse som straffbar jämlikt 3 § fastighetsmäklarlagen. Förmedlingen ansågs ha skett utan att vederbörande var registrerad fastighetsmäklare.160 Det skulle enligt vara önskvärt att denna bedömning kommer till klart uttryck i lagen. Det framgår enligt redan av lagen, se 1 § fastighetsmäklarlagen HD:s mål gällde, kan man säga, om man skulle göra avsteg från lagens ordalydelse. Målet avser enligt FMI endast s.k. inkråmsförmedlingar där en fastighet kan ingå. En sådan försäljning faller i så fall under fastighetsmäklarlagen. FMI poängterar att försäljning av bolag inte faller under fastighetsmäklarlagen och en sådan förändring skulle innebära en kraftig utökning av myndighetens tillsynsmandat. Registrering av fastighetsmäklare – advokater Enligt 5 § fastighetsmäklarlagen behöver inte advokater vara registrerade hos Fastighetsmäklarinspektionen för få bedriva verksamhet som fastighetsmäklare. och anser att särregleringen 159 (2016b). 160 Högsta domstolens dom i mål B 4261-14. BILAGA 7: ÖVRIGA INKOMNA SYNPUNKTER PÅ FASTIGHETSMÄKLARLAGEN för advokater bör avskaffas. Sedan regeln infördes har krav på adekvat utbildning stegrats. Ett flertal advokater saknar enligt branschorganisationerna därför kunskap om bl.a. fastighetsekonomi och byggnadsteknik. Därtill tillåter inte sina medlemmar att bedriva mäklarverksamhet vid sidan av advokatverksamheten. Fastighetsmäklarlagen föreskriver att både uppdragsavtalet (9 § första stycket) och depositionsavtalet (10 § tredje stycket) ska upprättas skriftligen och skrivas under av parterna, dvs. säljaren och köparen. Kravet att en handling ska undertecknas anses således inte vara uppfyllt genom en elektronisk signatur.161 I förarbetena till den nuvarande lagen anfördes att det ofta uppstår missförstånd kring depositionsavtal och att det därför fanns skäl att införa ett skriftlighetskrav. När det gällde uppdragsavtal angavs att en konsekvens av kravet på undertecknande var att uppdragsavtalet inte kan ingås endast via e-mejl.162 uppger att det inte förekom någon diskussion om kravet på att underteckna depositionsavtal. Förbundet konstaterar vidare att det inte fördes någon diskussion om lagändringens effekt på användningen av elektroniska signaturer för endera uppdrags- eller depositionsavtal. De båda fastighetsmäklarorganisationerna och FMI menar att det borde vara tillåtet för en fastighetsmäklare att använda en elektronisk signatur vid upprättande av uppdrags- och depositionsavtal, eftersom det skulle vara minst lika säkert som ett avtal med papper och penna och dessutom vara resursbesparande för konsumenterna. anser att det numera finns tekniska lösningar som innebär att undertecknande sker för hand på en läsplatta, en iPad eller motsvarande. Sådana lösningar uppfyller kravet på undertecknande och kommer att lanseras av de företag som producerar programvara för mäklare. Däremot tycks det som att lagtexten inte godtar identifiering via bank-ID. Det är tydligt att lagtexten är daterad och inte svarar mot dagens krav och tekniska lösningar. menar att det förekommer vissa situationer där t.ex. uppdragsgivaren befinner sig eller är bosatt på annan ort än mäklaren där alternativet är att sända uppdragsavtalet med vanlig postgång. betonar är det är viktigt att närmare utreda formerna för hur detta praktiskt ska gå till för att säkerställa att konsumentskyddet inte äventyras och att inga oklarheter uppstår om på vilka villkor uppdraget ingåtts genom en digital underskrift. Mäklaren har t.ex. informationsplikt enligt distansavtalslagens regler som kravet på uppnående av kundkännedom enligt penningtvättslagen riskerar att påverkas.163 161Kravet på underskrift infördes i och med fastighetsmäklarlag, medan skriftlighetskravet infördes lag. 2010/11:15. 163Se också (2015). BILAGA 7: ÖVRIGA INKOMNA SYNPUNKTER PÅ FASTIGHETSMÄKLARLAGEN Handpenning och deposition av mottagna tillgångar Enligt 10 § fastighetsmäklarlagen ska handpenning som fastighetsmäklaren har tagit emot överlämnas till säljaren om inte annat har överenskommits genom ett depositionsavtal. Därtill föreskriver lagen att mottagna pengar och andra tillgångar som fastighetsmäklaren får hand om för någon annans räkning ska hållas skilda från mäklarens egna tillgångar. uppmärksammar att bestämmelsen inte innehåller någon vägledning när det gäller i vilka situationer ett avtal om deposition ska eller bör ingås. God fastighetsmäklarsed har kommit att tolka det som om att det åligger fastighetsmäklaren att verka för detta när avtal om överlåtelse innehåller något villkor som gör köpet beroende av annan omständighet. Dessa s.k. svävarvillkor förekommer t.ex. i överlåtelseavtal för bostadsrätter då det finns lagstadgade krav på bostadsrättsföreningens godkännande av köparen som medlem i föreningen. När det gäller fastigheter kan sådana villkor gälla möjligheten för köparen att senare besiktiga fastigheten eller få lån beviljade . Mäklaren anses ha rätt att redovisa handpenningen till den av parterna som är berättigad när villkoret är uppfyllt. anser vidare att en situation där det inte är klarlagt hur fastighetsmäklaren bör agera är när det framkommer att säljaren är i ekonomiskt trångmål och handpenningen behövs för att säljaren ska ha medel att lösa sina lån på tillträdesdagen. Det vore eftersträvansvärt om det fanns ett lagstöd att också i dessa situationer verka för en deposition och även att depositionen ska bestå ända fram till tillträdesdagen. FMI delar uppfattningen att frågan är värd att utreda då det förekommer att fastighetsmäklare får en reprimand om de inte överför depositionen till endera köparen eller säljaren så snart svävarvillkoren är uppfyllda. anser att det bör kunna lösas i praxis. Det finns utrymme att ställa högre krav på mäklarna. Kontroll av förfoganderätts- och inskrivningsförhållanden I och med lag utökades mäklarens kontrollskyldighet avseende kontroll av om fastigheten har del i en eller flera gemenskapsanläggningar (17 § fastighetsmäklarlagen). Därutöver förtydligades även att kontrollskyldigheten omfattar vem som är ägare till bostadsrätten och om den är pantsatt. När det gäller gemenskapsanläggningar registreras dessa i fastighetsregistret, vilket enligt innebär att kontrollskyldigheten inte har orsakat något problem. Kontrollskyldigheten av pantsättning av bostadsrätter anses emellertid vara behäftad med stora osäkerhetsfaktorer eftersom det inte finns något centralt bostadsrättsregister. Denna osäkerhet riskerar att skapa både rättsförluster för befintlig bostadsrättshavare och/eller köpare, tidskrä- BILAGA 7: ÖVRIGA INKOMNA SYNPUNKTER PÅ FASTIGHETSMÄKLARLAGEN vande och onödiga utredningsåtgärder för mäklare, bank och bostadsrättsförening. Ett centralt bostadsrättsregister skulle enligt FMI och branschorganisationerna behövas ur konsumentsynpunkt. Tillhandahållande av en objektsbeskrivning Ytterligare krav på de uppgifter som ska finnas i en objektsbeskrivning som avser en bostadsrätt infördes fastighetsmäklarlag (18 § fastighetsmäklarlagen). Det specificeras bl.a. att beskrivningen ska innehålla uppgift om andelstal. menar att ett problem är att förarbetena till bestämmelsen specificerar att andelstal avser en beskrivning av bostadsrätten i två avseenden, nämligen hur stor insats den aktuella bostadsrätten har i förhållande till den totala insatsen och hur stor andel av årsavgifterna till föreningen som belastar bostadsrättsägaren. Till en början återfanns inte begreppet andelstal i bostadsrättslagstiftningen. Det hindrar dock inte att de flesta föreningar ändå har uppgift om detta, men det är långt ifrån alla som har uppgift om fler än ett andelstal. hävdar att förarbetsuttalandet således skapar onödiga svårigheter i kommunikationen mellan mäklare och förening och bör av den anledningen förtydligas. Beslutet att göra en tematisk tillsyn om objektsbeskrivningar164 ledde till att FMI förtydligade praxis och att disciplinnämnden beslutade om disciplinära åtgärder om fastighetsmäklare inte tog med andelstal i objektsbeskrivningen trots att de fanns tillgängliga. FMI delar uppfattning att förarbetsuttalandet behöver förtydligas. Kommittédirektivet Stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden kommer eventuellt att beröra frågan om reglerna om fastighetsmäklarens informationsgivning vid förmedling av en bostadsrätt bör ändras.165 Enligt utgår 16 § första stycket fastighetsmäklarlagen från att det alltid är säljaren som är mäklarens uppdragsgivare. Det är enligt och oklart om och hur bestämmelsen ska tillämpas då uppdraget kommer från köparen. Samma oklarhet, dvs. att lagstiftaren utgår från att fastighetsmäklarens uppdragsgivare alltid är en säljare, förekommer i 22 § fastighetsmäklarlagen. Fastighetsmäklarens ersättning ska enligt 23 § fastighetsmäklarlagen utgå i form av provision om inget annat har avtalats. När mäklarens uppdrag kommer 164Fastighetsmäklarinspektionen (2015c). 2015/97. BILAGA 7: ÖVRIGA INKOMNA SYNPUNKTER PÅ FASTIGHETSMÄKLARLAGEN från köparen skapar enligt en provisionsbaserad er- sättning en konflikt med mäklarens skyldighet att tillvarata sin uppdragsgi- vares affärsmässiga intressen. En provisionsbaserad ersättning ger mäklaren ett motsatt incitament till att verka för ett så lågt pris som möjligt. mäklarförbundet konstaterar att slog fast att ett