rfr · H40WRFR3 · 2016-11-15 00:00:00 — pensionssystem och hur de fungerar. Vi kan inte komma undan det grundläggande: Antingen har vi positiv realränta och tillväxt i världsekonomin, och då växer kakan och konflikterna blir över tiden lägre, eller så är det inte på det sättet. är det lite speciellt i den svenska ekonomin där vi, tack och lov, är i ett bättre läge i vissa avseenden än många andra länder. Det har att göra med att vi å ena sidan har hanterat frågan om de offentliga pensionssystemen på ett annat sätt än man har gjort på många andra håll. Vi var ändå ganska tidigt ute med att hantera frågorna, och vi kom fram till slutsatsen att man på något sätt måste knyta pensionsfrågorna till tillväxten i ekonomin. att lova för mycket. På pensionssidan är , inte minst jämfört med länder i övriga , ganska unikt när det gäller det som vi kallar för unit linked-försäkring. handlar alltså om livförsäkring, där man har två typer av försäkringar: traditionell livförsäkring eller en försäkring där man separerar sparandet från Jag hoppas att jag har någorlunda rätt när det gäller marknadsandelarna i när jag nu säger att de är sådana att ungefär hälften, eller till och med lite mer, av livförsäkringen är unit linked och det andra är traditionell STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Innebörden av begreppet unit linked-försäkring är att försäkringstagarna själva väljer sitt sparande men också står för all risk för sparandet. Det innebär att man helt enkelt får leva med att avkastningen blir det den blir. Men det leder i varje fall inte till att försäkringsbolagen som sådana går omkull. Under detta finns dock mycket allvarliga frågeställningar. Även av det skälet finns det naturligtvis många goda anledningar att få upp inflationen till inflationsmålen på olika håll i världen. Det leder till att de nominella räntorna stiger, och då försvinner en del av bekymren som liksom värker fram långsamt . Men om realräntan är negativ kommer man i slutändan egentligen inte undan bekymren, även om det kan vara nog så obehagligt att gradvis upptäcka detta. Som Per sa tidigare och som jag upprepar gäller det att hålla ögonen på vad som händer och att fundera kring tillgångspriser i största allmänhet så att vi inte bygger upp alltför stora risker i systemet. Per , : När det gäller fråga om bostadsinvestering och penningpolitiken vet jag inte om jag har så mycket intelligent att säga utöver det som har sagts. Men vi har ändå haft hyggliga ökningar i bostadsinvesteringarna i om vi jämför historiskt. Vi hade en mycket dålig period efter 90-talskrisen, och sedan har vi haft hyggliga bostadsökningar och investeringsökningar. Det är klart att de har varit viktiga i den inhemska konjunkturförstärkning som har skett, och de har säkert hjälpt till att skjuta upp tjänstepriser, som visade tidigare. I den meningen har de underlättat vårt jobb. Med detta sagt är behovet av nya bostäder i stort. Om man ser på uppskattningarna och vad kommuner rapporterar ser vi en allmän bostadsbrist som är mycket stor i Kommunsverige. Det finns ytterligare en lång uppförsbacke innan man kan säga att vi håller någorlunda jämna steg med det som demografin kräver. Om utbudet skulle öka mer kommer det från vår sida sett att minska trycket på prisutvecklingen och på så sätt göra det hela lättare så att man får mindre effekter på skuldsättningen. Det gör ju också räntepolitiken enklare. Det är en viktig grej som vi lyfter fram: Man kan arbeta med regleringsåtgärder på den finansiella sidan, men vi behöver också grundläggande reformer så att vi får ett större och rikare utbud. Jag tror att nettotillskottet av hyresrätter sedan 90-talskrisen är i princip noll om vi tar in omvandlingen till bostadsrätter. Där måste vi få en förstärkning; annars går inte problemet att lösa. Man kan inte med olika regleringar i finanssystemet stoppa detta, utan då kommer man att reglera sönder det hela. Jag tror att det är ett absolut måste att vi jobbar vidare med det. Det kommer att ta tid; så är det. Det går inte att slå upp bostäder hur snabbt som helst. Det talar ännu mer för att man skyndsamt ska komma igång med detta arbete. Det är viktigt. ställde frågor om en bostadsbubbla. Jag försöker lyfta fram att jag själv inte tycker så mycket om begreppet bostadsbubbla, för jag STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN tycker att det mest är ett tekniskt begrepp. I praktiken har man någon modell med förklaringsvariabler, och det som hamnar utanför förklaringsvariablerna kallar man för bubbla. Jag vet inte hur mycket det ger. För mig känns det tillräckligt att säga att om man har prisökningar som är betydligt snabbare än de allmänna prisökningarna och en sådan struktur som vi har i , som kräver att skuldsättningen stiger för att systemet ska fungera, tycker jag att vi har ett problem. Enligt den studie som kom för ett antal dagar sedan hittar man inte heller någon bubbla i den tekniska meningen. Men man säger också att det inte betyder att det inte finns problem. som bestämmer prisutvecklingen kan också ändras, och då kan man få väl så stora problem i alla fall. Studien har en inledning som också är rätt kritisk mot begreppet bubbla. Mitt intryck är att inte heller den studien säger att det betyder att det är problemfritt bara för att man inte kan hitta en bubbla i de empiriska studierna. Det kan vara viktigt att säga något om de förändringar som diskuteras. Att byta bort från KPI tolkar jag inte alls som att det handlar om att det ska se bättre ut och att man ska uppfylla inflationsmålet. Det handlar mer om att KPI inte är ett jättebra mått för inflationsändamål. Det är ett kompensationsindex. Det kan vara vettigt att ha med bostadskomponenten, men för inflationssyften är det inte lika bra. Sedan råkar vi vara i ett sådant läge att andra index i någon mening är lite högre, men eftersom vi redan styr utifrån dessa andra index tycker jag inte att det spelar någon större roll. En poäng jag försökte göra med inflationsutvecklingen och penningpolitiken är att det inte finns någon särskilt skarp gräns mellan det inflationsproblem vi har och har haft och detta att hade penningpolitiken inte reagerat skulle vi kunna ha fått ett mycket vidare problem. hade lätt kunnat resultera i ganska omfattande problem. inte jag att diskussionen hade sett ut som den gör , när man får läsa i tidningen att går som tåget, och vad sysslar man med på ? Jag tycker att det är en poäng att detta ändå hänger ihop, och det kan vi vara Det är naturligtvis inte bara penningpolitiken som har skapat bra förutsättningar för , men jag tycker ändå att perioden var värd att Ordföranden: så mycket! Det blev rejäla och grundliga svar på frågorna, och därmed är tiden slut. Vi tackar ledamöterna för frågorna och Vi avslutar härmed den offentliga utfrågningen om den aktuella Bilder som visades av , Bilder som visades av Per , Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med särskild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade offentliga utfrågning om idrott och fysisk aktivitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie- redaktioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Omkrisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen