rfr · H40WRFR4 · 2016-12-12 00:00:00 — Det kan vara fråga om kontinuerliga uppföljningar, uppföljningar i någon specifik del, att använda kvarvarande medel till ett uppföljningsprojekt eller att genomföra större systematisk uppföljning.162 Flera framhåller att man inte har gjort systematiska uppföljningar. En ansvarig menar att det metodmässigt skulle vara mycket svårt att genomföra. En annan framhåller att det krävs resurser för att genomföra uppföljning och att medel till detta inte fanns inom de ekonomiska ramarna för forskarskolan. 160Vetenskapsrådet, e-brev . 161Vetenskapsrådet, dnr 711-2009-8039, dnr 111-2013-892 (, ). 162Några exempel på uppföljningar: Vinterek & , Forskarskolors bidrag till akademi och skola; , Nationella forskarskolan i musikpedagogik – retrospektiva reflektioner; , Med förskolepraktik i fokus. Kunskapsbidrag och erfarenheter av de nationella forskarskolorna för verksamma förskollärare. Ett sätt att mäta resultatet av forskarskolor är att se till slutresultatet av forskarutbildningen, dvs. antalet framlagda licentiatavhandlingar och vilket bidrag de utgjort. Av svaren på frågan till de ansvariga för forskarskolor hur många som har tagit licentiatexamen av de som antagits till utbildningen framgår att vid fyra forskarskolor har samtliga tagit licentiatexamen och i det stora flertalet forskarskolor har nästan alla tagit eller kommer att ta licentiatexamen (bilaga 2, tabell 3). Detta betyder att efterhand, även efter avslutad forskarskola, tar de som deltagit i forskarskola sin licentiatexamen. Forskarskolor om bidrag till forskningsområdet De flesta ansvariga för forskarskolor menar att de studerande genom sin forskning har gett ett bidrag till forskningsområdet i fråga. Några av dessa framhåller att de studerandes forskning har fått stor betydelse, att det handlar om nydanande forskning (det gäller särskilt där forskning saknats, t.ex. forskning om samhällskunskapens didaktik och forskning om barns lärande) och att de kan ha gett unika ämnesdidaktiska bidrag. Några förtydligar att kvaliteten på bidragen kan skifta bland de studerande. En ansvarig framhåller t.ex. att i många fall tillfördes otvivelaktigt ny kunskap medan licentiatavhandlingen i andra fall inte nådde längre än till att bekräfta vad tidigare forskning visat. En ansvarig anger att de forskarstuderande har gett ett bidrag som motsvarar kraven på en normal licentiatavhandling. Forskarskolor om relevans för skolan/förskolan De allra flesta ansvariga framhåller att licentiatavhandlingarna har relevans för skolan/förskolan. Några reserverar sig dock för att det beror på om licentiatavhandlingarna tas emot och läses i skolan. En forskarskola anger att relevansen för skolan/förskolan varierade mellan avhandlingarna. En forskarskola svarar att licentiatavhandlingarna hade svag relevans. 4.8.2 Forskarskolor om måluppfyllelse Majoriteten av de ansvariga för forskarskolor bedömer att de statliga satsningarna på forskarskolor för lärare och förskollärare kan bygga upp skolans och förskolans kunskapsbas. Flera framhåller dock att det förutsätter att huvudmännen tar vara på kompetensen. Ett par anför att den stora vinsten ligger på individnivå. De flesta ansvariga för forskarskolor bedömer att de statliga satsningarna på forskarskolor för lärare och förskollärare ger en ökad koppling mellan verksamheten i skolväsendet och aktuell forskning. Det framhålls t.ex. att forskarutbildade lärare har blivit viktiga resurspersoner i sina kommuner och skolor och att forskarutbildade lärare, som är vana vid att läsa forskningstexter och lärt sig formulera forskningsfrågor, har möjlighet att översätta forskningsre- sultat till praktik och att ställa de praktiknära forskningsfrågorna. förändring som noteras av några ansvariga är att praktiknära och ämnesdidak- tisk forskning har en helt annan och framträdande plats än när den första fors- En ansvarig pekar på att det framgår att det kopp- lingen har ökat i och med att den forskning som bedrivs vid institutionen har fått en tydligare praktiknära inriktning. Några ansvariga är mer tveksamma till måluppfyllelsen om ökad koppling; det beror på om lärarna som fortsätter sin yrkesverksamhet har nödvändiga Flera av de ansvariga för forskarskolor framhåller att de inte kan be- döma om satsningarna har lett till ökad koppling, alternativt att frågan inte går att besvara, att det är för tidigt att säga eller att det förutsätter systematiska Vad gäller elevernas måluppfyllelse är det ett fåtal som bedömer att de stat- liga satsningarna på forskarskolor ökar denna måluppfyllelse. anförs är exempelvis att det är svårt att bevisa detta, att det är för tidigt att uttala sig – påverkan på elevernas måluppfyllelse är något som behöver ses i ett längre perspektiv – eller att elevernas måluppfyllelse är beroende även av andra faktorer (t.ex. rektorn, skolan eller hur avhandlingarna används). Lärarutbildningens bidrag till ökad koppling Frågan ställdes till ansvariga för forskarskolor om man bedömer att lärarut- bildningen redan bidrar till en ökad koppling mellan verksamheten i skolvä- sendet och aktuell forskning. Hälften av de ansvariga för forskarskolor anser att lärarutbildningen bidrar till en ökad koppling. denna positiva utveckling till satsningen på forskarskolor för lärare och för- Forskarskolorna har spelat en stimulerande och pådrivande roll för på- gående samverkan vilket bidragit till att kunskapsutvecklingen inom det utbildningsvetenskapliga området kunnat öka och även fått bättre sprid- (Utforskande lärprocesser SU) I sammanhanget framhålls särskilt förskollärarutbildningen. håller att kopplingen mellan förskoleverksamhet, forskning och professions- utbildning är mycket uppmärksammad och att mycket arbete pågår för att göra den mer välfungerande. ”Här finns stora utmaningar att arbeta med, men det finns ett stort erkännande att detta är viktigt. som ett verktyg att vidareutveckla denna målsättning.” (Barndom, lärande Flera ansvariga är dock av uppfattningen att kopplingen behöver stärkas. Några ansvariga menar att frågan är svår att besvara, antingen på grund av att man saknar insikt i lärarutbildningen eller därför att det finns ett stort antal lärarutbildningar i landet. Några ansvariga svarar att lärarutbildningen inom det område de undervisar i inte har bidragit till ökad koppling (Naturkatastro- fer SU, Yrkesdidaktik SU). 4.8.3 Huvudmännen om måluppfyllelse De flesta huvudmän bedömer att skolans och förskolans kunskapsbas ökar genom dessa satsningar på forskarskolor. Tillfrågade rektorer menar att det sker genom att det kommer in lärare som har fått fördjupa sig; det märks i samarbetet och i mötet i vardagen på skolan. Likaså bedömer de flesta huvudmän att satsningarna leder till en ökad koppling mellan skolans värld och aktuell forskning. Det kan ske på olika sätt, t.ex. genom att man bygger upp en kunskapsbank med eller genom att kommunen har didaktiker som är ute på skolorna och stöttar lärare. menar dock att det beror på hur man lyckas fortsätta att ha kontakt med akademin när läraren återvänt till skolan och att läraren bör ha en fot i forskningen och en i skolan. bedömer att det går i rätt riktning men att det är en process som tar som dock kan växa ganska snabbt när den väl kommit igång. Nästan samtliga huvudmän menar att det är svårare att uttala sig om huruvida satsningarna har ökat elevernas måluppfyllelse. Många framhåller att om man ger skickliga lärare möjlighet att bli ännu skickligare så kan det bidra till ökad måluppfyllelse genom spridningseffekten till andra lärare; en duktig lektor tillför kompetens. En rektor framhåller att skolan fick högre måluppfyllelse genom att lärare deltog i en forskarskola. Alla elever klarade gymnasiearbetet med minst godkänt; kvaliteten på gymnasiearbetena höjdes genom att den ansvarige för forskarskolan hade bidragit till att sätta standarden på arbetena. 4.8.4 Lärare/förskollärare om måluppfyllelse Av samtliga antagna till forskarskolor svarade att de i mycket stor eller ganska stor utsträckning upplever att satsningar på forskarskolor bidrar till att lärare/förskollärare kan bygga upp skolans eller förskolans kunskapsbas, varav drygt hälften i mycket stor utsträckning (bilaga 2, tabell 9 F28a). Vidare ansåg att satsningar på forskarskolor bidrar till en ökad koppling mellan verksamheten i skolväsendet och aktuell forskning, varav i mycket stor utsträckning (bilaga 2, tabell 9 F28b). upplever att satsningar på forskarskolor i mycket stor eller ganska stor utsträckning bidrar till att öka elevernas måluppfyllelse, varav i mycket stor utsträckning (bilaga 2, tabell 9 F28c). En stor del av lärarna/förskollärarna bedömer alltså, i likhet med huvudmän och ansvariga för forskarskolor, att målen uppnås vad gäller kunskapsbas och ökad koppling. En majoritet upplever även att satsningarna leder till att eleverna når ökad måluppfyllelse. Hur detta ska tolkas är en öppen fråga. Lärarna har å ena sidan en direkt insikt i denna process som huvudmän och ansvariga för forskarskolor saknar. Å andra sidan har en viss andel av de svarande övergått till att arbeta i förvaltningar eller valt att stanna inom akademin och är därmed inte längre aktiva i skolundervisningen. Även i HSV:s undersökning 2012 var huvuddelen av respondenterna mycket positiva till satsningen. Huvuddelen ansåg att forskarskolor i mycket hög grad eller hög grad var ett bra sätt för dem att få kunskaper som är avsedda att öka kvaliteten i skolan, i undervisningen och elevernas måluppfyllelse.163 Sammanfattningsvis kan konstateras att när det gäller målen att bygga upp kunskapsbasen i skolan och förskolan samt att öka kopplingen mellan skol- verksamheten och aktuell forskning är många huvudmän, forskarskolor samt lärare/förskollärare som deltagit/deltar i forskarskola av uppfattningen att de uppnås genom de statliga satsningarna. När det gäller målet att öka elevernas måluppfyllelse är det enligt forskarskolor och huvudmän svårt att bedöma om Lärarna ser här en något större effekt av satsningarna. 4.8.5 Alternativ till statliga satsningar på forskarskolor Det har i intervjuer framgått att huvudmän valt att göra andra satsningar på lärare/förskollärare för att möta behovet av skolutveckling. genomförde åren 2006–2014 tillsammans med MaH ett eget projekt för lärare/förskollärare som kunde gå forskarutbildning med målet att ta en licentiatexamen. Upplägget var utbildning, utvecklingsarbete och övrigt skolarbete. Rekrytering skedde från alla nivåer, från förskola till gymnasium. Projektet mötte med tiden kritik från förvaltningen, dels på grund av kostnaden, dels för att man inte såg att tillräckligt mycket kom tillbaka till organisationen. Man konstaterade att det var svårt att gå från teori till praktik och att det saknades en plan för satsningen. För att skapa bryggor slöt utbildningsförvaltningen/Pedagogisk inspiration 2015 en överenskommelse med MaH om en gemensam forskningsmiljö.164 Satsningen innebär bl.a. att en professor från MaH arbetar på halvtid i forskningsmiljön. Syftet med satsningen är att främja praktiknära skolutveckling genom att skapa en brygga till högskolan och att med hjälp av förstelärarna och lektorerna ute på skolorna nå många lärare/förskollärare, men med mindre resurser. bildade tillsammans med SU en egen ämnesdidaktisk forskarskola i samarbete med några kommuner i länet 2009. Denna forskarskola gavs med 50 procents studietakt för att fler skulle hinna bli färdiga (se avsnitt 4.7.4). är nöjd med resultatet. Den egna satsningen gav en inriktning och ett upplägg som passade huvudmännen i länet bättre. Några huvudmän arbetar med alternativ till utbildning mot licentiatexamen. kommun har – som ett led i arbetet med att långsiktigt och successivt bygga upp vetenskaplig kompetens bland kommunens lärare – bl.a. utvecklat en magisterkurs för lärare tillsammans med UmU.165 Magisterkursen är en na- 163 2012:9 R, s. 36. 164 Pedagogisk inspiration är en enhet på central nivå som skapades 2013. fattades beslut i utbildningsfrågor inom stadsdelsförvaltningarna. Pedagogisk inspiration ägs av utbildningscheferna, och man arbetar på uppdrag av verksamheten i förskolan och skolan. 165 Förutom magisterutbildningen har kommunen även genomfört en satsning på kommundoktorander och antagit en policy för forskning och utveckling i skolan. tionellt sökbar kurs för lärare. Kursen ges på deltid så att läraren hinner arbeta under tiden.166 Kommunens intention är att satsa på att utbilda många, i stället för få. Tanken är att när lärarna tagit sin magisterexamen ska de forska i tjänsten i samarbete med forskarutbildade lärare vid universitet som tycker att det är intressant och berikande att befinna sig i skolans miljö. Denna magisterexamen ska vidare utgöra formell kompetens för att kunna få en förstelärartjänst. har i samarbete med skapat en modellskola som grundas i skolnära forskning och vetenskap. Det är en satsning på kompetensutveckling med målet att alla lärare ska nå en magisterexamen i lärande samt att lärare och rektorer ska forska i det vardagliga arbetet nära eleverna för att utveckla undervisningen. 4.9 Hur kan en mer forskningsbaserad skola skapas? Frågan ställdes till ansvariga för forskarskolor hur de menar att en forskningsbaserad skola kan skapas. Många ansvariga för forskarskolor menar att det kan ske genom ett ökat antal forskarutbildade lärare i förskolan/skolan. Nästan en tredjedel framhåller denna faktor. Många framhåller även lärarutbildningens betydelse i sammanhanget. En mer forskningsbaserad skola förutsätter genomförande via lärarutbildningen. Olika åtgärder föreslås t.ex. att lärarutbildningens forskningsanknytning stärks, att den tilldelas egna basanslag för forskning och forskarutbildning, att en infrastruktur inrättas, att mer forskningsresultat tas med i lärarutbildningen, att det ska finnas en högre andel forskarutbildade på lärarutbildningen, att de självständiga arbeten som lärarstudenterna skriver ska bli mer forskningsanknutna. Några betonar i sammanhanget behovet av gedigen ämnesfördjupning under lärarutbildningen. Flera ansvariga efterfrågar i sammanhanget att forskarskolorna finansieras fullt ut av staten. Man konstaterar att det inte fungerar med finansiering av huvudmannen. Det anförs bl.a. att enbart rika kommuner har ekonomiskt utrymme,167 att det är svårt för huvudmännen att binda sig för ett ekonomiskt åtagande som och att vissa lärare missgynnas. De ansvariga för forskarskolor för lärare i praktiska och estetiska ämnen pekar på att lärare i dessa ämnen har ännu svårare att få huvudmannen att vilja finansiera studier i en forskarskola. Musiklärare arbetar ofta på flera skolor, även inom olika rektorsområden, vilket gör det svårare att övertyga arbetsgivaren arna är ett led i kommunens strävanden att ta ett strategiskt grepp på frågan om lärarnas kunskapsbehov utifrån skollagens formulering om skola på vetenskaplig grund (kommun, intervju ). 166Kursen Forskning och utveckling i skolan (60 hp) distansutbildning, startar vid i lärarutbildningen, UmU, 25 procents studietakt. deltar 43 lärare från kommun i kursen. 167Konstruktionen , men med 60 procents finansiering av arbetsgivaren, var problematisk. Vissa kommuner ville ha ”valuta” för detta och kallade in licentianderna till olika ansvarsfulla och tidskrävande uppdrag, t.ex. ledningsgruppsarbete, som ytterligare splittrade uppmärksamheten från själva avhandlingsarbetet (Utforskande lärprocesser SU). om utfallet av satsningen. Lärare som undervisar i ämnet idrott och hälsa och vill delta i forskarskola har svårare att få detta beviljat då ämnet inte betraktas som lika viktigt som kärnämnena. Några ansvariga för forskarskolor menar att en satsning på fortbildning av lärare inom ramen för magister- och masterkurser skulle kunna vara ett alternativ till forskarskolor. Fler lärare/förskollärare skulle nås genom satsningen och det skulle kunna innebära en mer effektiv resursanvändning. En ansvarig framhåller att studier på licentiat- och doktorsnivå tar eftersom det gäller att frambringa publicerbar vetenskap (Naturkatastrofer SU). Man bör inte satsa enbart på forskarutbildning. Alla vill inte och alla kan inte ta en licentiatexamen. Att kunna erbjuda fortbildning i form av magis- ter-, licentiat- eller doktorsexamen kan vara ett slags infrastruktur. En idé är att göra en mastersexamen för dem som inte har lärarexamen; en i ämnesdidaktik. På så vis får man en didaktiker med ämneskunskaper. (Learning study HJ) Flera ansvariga för forskarskolor framhåller att för att få en mer forskningsbaserad skola bör huvudmannen/skolledningen skapa möjligheter och samordna så att lärare och förskollärare kan avsätta arbetstid för praktiknära forskning, för forskningscirklar på skolor, för att läsa in sig och förkovra sig m.m. I linje med detta bör nya sorters utvecklingstjänster tillsättas och forskarutbildade lärare finnas i kollegiet och på kommunnivå. En ansvarig framhåller att det finns en åtgärd som är mer akut än andra, nämligen att utbilda fler förskollärare. Om det inte finns en majoritet av förskollärare med högskoleexamen i verksamheten så är möjligheterna att forskningsbasera den relativt liten. (Mångfaldens förskola ) En annan faktor som nämns för att skapa en mer forskningsbaserad skola är ökad samverkan mellan lärosäten och huvudmännen/skolan/förskolan. Det kan ske t.ex. genom att lärosätena/akademin söker stimulera den verksamhetsnära/skolnära forskningen och ge den en starkare ställning eller genom att skapa mötesplatser mellan forskare och yrkesverksamma lärare och förskollärare. Någon efterfrågar att det skapas ett institutionellt stöd för samarbeten mellan huvudmän och lärosäten. Det refereras också till andra angreppssätt, t.ex. kommuner eller regioner i som satsar på forskarutbildning för lärare i samarbete med de lärosäten som ger utbildningen. Enligt erfarenheter ger detta goda möjligheter att arbeta konstruktivt på ett sätt som bidrar till utveckling både på skolans område och för (Musikpedagogik KMH). Vissa ansvariga menar att en väg är att forskningsfinansiärerna, däribland VR, i betydligt högre grad prioriterar praxis- och praktiknära forskning. har det genomförts flera statliga reformer för att stärka kopplingen mellan forskning och verksamheten i skolor och förskolor, med bl.a. den bärande tanken att öka andelen forskarutbildade lärare i skolan. Uppföljningen av forskarskolor visar att många skolhuvudmän har upplevt en rad positiva effekter av att ha forskarutbildade lärare/förskollärare i verksamheten, såsom kunskapsspridning och fortbildningsinsatser för kollegor samt ökat engagemang i skolutveckling. visar uppföljningen det tankeväckande resultatet att många skolhuvudmän inte har kunnat dra nytta av satsningarna och de forskarutbildade lärarnas/förskollärarnas ökade kompetens. Det är även tydligt att huvudmännens deltagande i satsningarna påverkas av många olika faktorer och mer akuta frågor, såsom budgetläget, personalbrist och elevtillströmning. Endast ungefär hälften av lärarna/förskollärarna som tagit licentiatexamen och som arbetar i skolan/förskolan tycker att deras kompetens tas till vara och de flesta har bara fått en liten andel nya arbetsuppgifter efter examen. Många lärare uttrycker även missnöje över att det inte funnits tillgängliga lektorstjänster i skolverksamheten efter forskarutbildningen. Söktrycket till forskarskolorna har minskat i den senaste satsningen. Uppföljningen visar att en huvudorsak är kravet att skolhuvudmännen ska ta hela lönekostnaden för läraren/förskolläraren. visar uppföljningen att många skolhuvudmän med tiden har blivit bättre på att planera för lärares/förskollärares återkomst till verksamheten och att bl.a. införandet av karriärstegsreformen och bestämmelsen i skollagen om att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet har bidragit till denna utveckling. Det verkar finnas en målkonflikt mellan skolhuvudmännens helhetsperspektiv som arbetsgivare och ansvarig för verksamheten och lärarnas/förskollärarnas mer individbaserade perspektiv. Skolhuvudmännen och lärarna/förskollärarna ser olika på vad som är ett bra utfall av satsningen. Skolhuvudmännen kan t.ex. vilja introducera ett förändringsarbete i skolan/förskolan med andra arbetssätt, medan läraren vill få användning för den nya kompetensen och gå vidare i sin karriär, som ofta definieras som fortsatt forskning. Det är markant många av lärarna/förskollärarna som inte återvänder till skolan/förskolan efter genomförd forskarutbildning. Med tanke på de stora utmaningar den svenska skolan står inför är det dessutom oroväckande att så få av de forskarutbildade lärarna arbetar i eller uttrycker att de vill arbeta i framöver. En betydande andel av lärarna/förskollärarna väljer i stället att stanna kvar vid universitet och högskolor. Det finns ansvariga för forskarskolor som bedömer att de enskilda forskningsmiljöerna eller förskollärar- och lärarutbildningarna vid respektive lärosäte därigenom har förstärkts. De forskarutbildade lärarna/förskollärarna vid lärosätena kan därmed indirekt bidra till målen med satsningen om att bygga upp skolans och försko- lans kunskapsbas och öka antalet lärare och förskollärare med utbildning på Frågan är dock om det är ett optimalt användande av resurser. rekommenderade i sin utvärdering att det borde redas ut vilka vägar som har störst potential att ge resultat när det gäller elevernas I denna uppföljning framgår t.ex. att några skolhuvudmän, i samverkan med närliggande lärosäten, satsar på att sprida professionsutveck- ling genom att ge många fler lärare/förskollärare möjlighet att delta i magister- Det krävs bra samverkan mellan skolhuvudmän och lärosäten för att fors- karskolorna ska ge bästa resultat. Lärosätena och skolhuvudmännen har olika uppfattning om huruvida det har förekommit samverkan om planering av fors- karskolornas inriktning och i genomförandet av forskarskolan. tom blivit tydligt att skolhuvudmännen och ansvariga för forskarskolor ofta har olika perspektiv i viktiga frågor om forskarskolorna. Det handlar om bl.a. vilket tidsperspektiv man arbetar efter, där skolhuvudmännen av nödvändiga skäl arbetar efter en kortare tidshorisont än forskarskolorna, och huruvida fors- karskolornas ämnesinnehåll ska förbereda för arbetet i skolan/förskolan och ge elever och barn de bästa förutsättningarna att nå målen eller snarare bidra till forskningsfältet i fråga. Det råder också olika uppfattningar om huruvida lärarutbildningen ger tillräcklig grund för forskarutbildning. lärarna tycker att utbildningen gav en tillräcklig grund, men bara hälften av företrädarna för forskarskolorna tycker det. flera goda exempel på samverkan, där t.ex. ansvariga för forskarskolor genom tidig kontakt med huvudmän i den närliggande regionen har lyckats diskutera fram och skapa en regionalt förankrad forskarskola. Sammanfattningsvis kan det konstateras att bilden från utskottets tidigare rapport om hur ny kunskap kan komma till bättre användning i skolan (2012/13:RFR10) återkommer i denna uppföljning. I den tidigare rapporten visade det sig bl.a. att det är få skolor som har en plan för hur genomförandet av ny kunskap ska gå till, och knappt hälften av de tillfrågade lärarna upplevde att de får stöd från skolledningen i sin kunskapsinhämtning. tjänar därför att fortsätta följas noggrant. Betänkande 2000/01:UbU6 Forskningspolitik Betänkande 2007/08:UbU1 Utbildning och universitetsforskning Betänkande 2008/09:UbU1 Utbildning och universitetsforskning Betänkande 2008/09:UbU18 Forskarutbildning med profilering och kvalitet Betänkande 2009/10:UbU16 Ny lärarutbildning Betänkande 2009/10:UbU21 Ny skollag Betänkande 2010/11:UbU1 Utbildning och universitetsforskning Betänkande 2010/11:UbU5 Legitimation för lärare och förskollärare 2010/11:UbU12 Forskning och forskarutbildning Betänkande 2012/13:UbU3 Forskning och innovation Betänkande 2012/13:UbU15 Karriärvägar för lärare i skolväsendet m.m.