rfr · H30WRFR8 · 2016-02-02 00:00:00 — Denna del av uppdraget ska redovisas till Fi- nansdepartementet . och ska administrera uppdraget.104 Som skäl för regeringens beslut anger regeringen bl.a. att det har uppmärksammats olika företeelser med omfattande fusk med punktskattepliktiga varor, däribland alkohol- och tobaksvaror. Regeringen exemplifierar detta fusk med att det t.ex. förekommer organiserade resor till grannländer där inhyrda personer utger sig för att vara passagerare och påstår sig äga den alkohol som fraktas, varefter dessa produkter säljs illegalt. En annan form av fusk som förekommer är att varor som flyttas inom det s.k. uppskovsförfarandet105 försvinner på vägen eller att skatten på varorna aldrig betalas i när skattskyldigheten börjar gälla. 103Swedish Match (2014). 105Det gemensamma europeiska förfarandet för flyttning av obeskattade varor. 10 Gruppens slutsatser och bedömningar Beräkningskonventionernas resultat är avsedda att utgöra en viktig del av underlaget för beslut om olika åtgärder. grupp för uppföljning och utvärdering har i utvärderingen kommit fram till nedanstående slutsatser och bedömningar. Oklarhet rörande valet av egenpriselasticiteter i beräkningskonventionerna Gruppen delar hållning att förändringar av priselasticiteter ska göras då nya vedertagna studier kan påvisa att elasticiteterna har förändrats. Det framgår dock inte på ett entydigt sätt varför har valt att justera egenpriselasticiteterna i de genomgångna beräkningskonventionerna för perioden –2016. Det är därför viktigt att ser till att valet av egenpriselasticiteter på ett tydligare sätt motiveras, dvs. av vilken anledning man väljer att förändra elasticiteterna mellan olika publicerade beräkningskonventioner. Gruppen konstaterar att vissa studier påvisar betydligt högre priskänslighet för såväl alkoholsom tobaksprodukter än vad som används i beräkningskonventionerna. I utvärderingen har t.ex. pekat på behovet av en översyn av de elasticiteter som tillämpar för att beräkna pris- och skatteförändringars effekter på alkoholförsäljningen. är det viktigt att ha i åtanke att avsikt inte är att elasticiteterna ska fånga upp alla beteendeförändringar som kan förknippas med konsumtionen av en vara. Denna fråga utvecklas mer nedan. Flera intresseorganisationer och företag, t.ex. , SVL /och , anser att det finns ett behov att justera de egenpriselasticiteter som används i beräkningskonventionerna för alkohol- och tobaksskatt. Som har påtalats tidigare i utvärderingen påverkar de valda egenpriselasticiteterna beräkningen av de offentligfinansiella effekterna av förändrade alkohol- och tobaksskatter. Gruppen vill poängtera att det av den anledningen är viktigt att använda sig av korrekta skattningar av elasticiteterna eftersom det annars riskerar att medföra att effekterna av en skatteförändring över- eller underskattas. Effektberäkning jämfört med prognostiserad förändring av skatteintäkterna I utvärderingen har representanter för framfört att det är mer korrekt att utgå i från den prognostiserade förändringen av skatteintäkterna jämfört med att utgå i från effektberäkningen som baseras på beräkningskonventionen när man ska jämföra med det faktiska utfallet av skatteintäkterna 10 GRUPPENS SLUTSATSER OCH BEDÖMNINGAR ett givet år. Detta ställningstagande beror på att prognoserna förutom t.ex. förändrad makrobild och utfallskorrigeringar också kan inkludera beteendeförändringar som kan komma till uttryck i form av en minskad konsumtion av endera alkoholdrycker eller tobaksprodukter. Det kan också vara hamstrings- eller kalendereffekter som påverkar skatteutfallet. Beräkningskonventionerna för alkohol och tobak är således inte tänkta att ta hänsyn till alla dynamiska beteendeförändringar. Problemet med detta tillvägagångssätt är enligt gruppen att det inte tillräckligt tydligt framgår att utfallet av förändrade punktskatter på alkohol och tobak ska utgå från prognosen över inkomsterna i statens budget. Därmed blir det oklart vilken betydelse man ska ge den offentligfinansiella beräkning som görs för varje enskilt skatteförslag i budgetpropositionen. Mer specifikt kan gruppen konstatera att betydelsen av beteendeförändringar nämns i det inledande kapitlet i beräkningskonventioner men inte i det kapitel som närmare beskriver beräkningskonventionerna för alkohol- och tobaksskatter. Kunskapen om och användbarheten av beräkningskonventionerna skulle öka om detta samband förtydligades ytterligare. Regeringens effektberäkning som utgår från beräkningskonventionen beskrivs närmare i budgetpropositionen i kapitel 6 Skattefrågor när det redogörs för de offentligfinansiella effekterna av förändrade punktskatter. Däremot saknas ett förtydligande omatt en reforms förväntade skatteutfall, dvs. prognosen, redovisas i kapitel 7 Inkomster i budgetpropositionen. Gruppen rekommenderar att detta förtydligas i kommande års budgetpropositioner. I denna utvärdering har det absoluta medelfelet för tobaksskattehöjningarna –2014 beräknats till ca med prognos över förändringen av statens intäkter. Vid fyra tillfällen leder beräkningen baserad på beräkningskonventionen fram till ett resultat närmast det faktiska utfallet och vid lika många tillfällen hamnar prognosen närmast det faktiska utfallet. gjordes genomgående en överskattning av hur mycket tobaksskattehöjningarna skulle inbringa i ökade skatteintäkter. Endast tobaksskattehöjningen 2006 genererade mer skatteintäkter än beräknat. Punktskattenpå tobaksprodukter höjdes2012.Skatteintäkternafråntobaksprodukter sjönk under för att därefter återigen stiga . De totala skatteintäkterna uppgick till ca 2012, medan motsvarande siffra för de två därpå följande åren var cirka 11,1 miljarder respektive ca . Mer specifikt föll punktskatteintäkterna från cigarettförsäljningen och snusförsäljningen med lite mer än respektive nästan . Gruppen noterar att skattehöjningen på alkohol 2008 resulterade i att skatteintäkterna ökade mer än beräknat. Skillnaden mellan den faktiska och den 10 GRUPPENS SLUTSATSER OCH BEDÖMNINGAR prognostiserade förändringen av de totala skatteintäkterna var ca 40 miljoner kronor 2008 men ökade till ca 500–. Det gjordes en överskattning av hur mycket alkoholskattehöjningen som trädde i kraft skulle inbringa i ökade skatteintäkter. rensen mellan förändringen av skatteuppbörden och den prognostiserade för- ändringen av skatteintäkterna var ca –. Den skattemässiga precisionen varierar kraftigt för den alkoholskattehöj- ning som trädde i kraft respektive den från 2014.106 Den skattemässiga precisionen varierar mellan och när det gäller skattehöjningen 2008 och de därpå följande åren och mellan och när det gäller den senaste skattehöjningen på alkohol.107 Skillnaden mellan utfall och bruttoeffekt/prognos varierar kraftigt, från lite mer än till nästan för tobaksskatte- höjningarna och från till nästan Detta ska ställas i relation till de totala alkohol- skatteintäkterna som varierar mellan 11 miljarder och De totala tobaksskatteintäkterna varierar mellan 8 miljarder och –2014. Sammanfattningsvis konstaterar gruppen att budgetförstärkningen som kommer av skattehöjningar dessutom förefaller konsekvent att överskattas när det gäller tobaksskattehöjningar, medan det är mer oklart när det gäller alko- Förbättringsutrymme vid beräkningen av hur en skatteförändring påverkar skatteuppbörden Gruppen delar uppfattningen som har framförts av representanter för att beräkningskonventionerna utgör en god uppskattning av en åtgärds offentligfinansiella effekt på framför allt kort- eller medellång sikt och att det är viktigt att inte komplicera beräkningskonventionerna i allt för hög utsträckning. Marginalnyttan av att utveckla en mer komplex modell som inkluderar beteendeförändringar, t.ex. substitution mellan cigaretter och snus eller sprit och öl/vin vid skatteförändringar, skulle enligt gruppens mening sannolikt vara alltför låg jämfört med den osäkerhet och den arbetsinsats som det skulle kräva. Den återkommande överskattningen av hur skatteintäkterna kommer att förändras vid tobaksskattesatsförändringar indikerar emellertid att de egenpriselasticiteter som används i beräkningskonventionen är alltför lågt satta. är det, enligt gruppens mening, viktigt att inte underskatta svårigheten att göra en korrekt prognos som bygger på en samlad bedömning av 106Uttryckt som kvoten mellan den faktiska och den prognostiserade förändringen av skatteintäkterna. 10 GRUPPENS SLUTSATSER OCH BEDÖMNINGAR effekterna av ett skatteförslag, dvs. förändrade makroekonomiska förutsättningar, beteendeförändringar och regeländringar. Både effektberäkningen och den prognostiserade förändringen av de totala skatteintäkterna för alkohol och tobak utgör emellertid viktiga underlag för vid beslut om förändrade skatter, och det är viktigt att dessa underlag är så rättvisande som möjligt även om dessa skatter totalt sett utgör en liten andel av de totala punktskatteintäkterna. Det har varit svårt att i denna utvärdering utröna om det är beräkningskonventionerna eller prognoserna som bör förbättras om man vill uppnå en förbättrad precision. Punktskatter som styrmedel och svårigheten att bedöma punktskattehöjningars effektivitet Enligt gruppens mening försvåras möjlighet att bedöma effektiviteten av en punktskatteförändring, dvs. i vilken utsträckning en punktskatteförändring på alkoholdrycker eller tobaksprodukter genererat den förändring av skatteintäkterna som har beräknats. Detta beror på att sambandet mellan de beräknade offentligfinansiella effekterna i budgetpropositionens kapitel 6 och de prognostiserade inkomsterna i kapitel 7 inte är tillräckligt tydligt beskrivna. Det går således inte att härleda en eventuell differens mellan utfallet av en skatteförändring och en prognostiserad förändring i skatteintäkterna, dvs. om en differens beror på de antaganden som beräkningskonventionen bygger på eller på de prognosantaganden som görs vid beräkningen av statsbudgetens inkomster. I utvärderingen har även tjänstemän vid bekräftat detta. När det gäller prognosantagandena går det inte att särskilja huruvida en konsumtionsförändring beror på en justering av punktskattesatsen eller på att de underliggande makroekonomiska förutsättningarna har förändrats, t.ex. en skattereform som förändrar hushållens disponibla inkomst. Punktskatter på alkohol och tobak har som ett viktigt syfte att minska konsumtionen av dessa produkter, dvs. att främja folkhälsan. Gruppen menar att det faktum att effektberäkningen justeras med en prognos gör det svårare att använda punktskatten som ett styrmedel då det inte går att härleda vad förändrade skatteinkomster beror på. Gruppen vill därför betona att den nuvarande redovisningen av skatteutfallet försvårar möjlighet att följa upp resultatet av skattereformer på punktskatteområdet. Risk för fallande skatteintäkter vid punktskattehöjningar Gruppen konstaterar att relationen mellan priset på tobak och alkohol i och motsvarande priser i övriga , framför allt våra grannländer, påverkar hur effektiva skattehöjningar blir i . Det är viktigt att framtida skat- 10 GRUPPENS SLUTSATSER OCH BEDÖMNINGAR tehöjningar, i likhet med cigarettskattehöjningen 1997, inte leder till att be- skattningen når det s.k. Lafferterritoriumet, dvs. att en ökad beskattning leder till fallande skatteintäkter. Tjänstemän vid har t.ex. upp- gett att de senare årens måttliga höjningar av spritskatten ett utslag av denna I utvärderingen har framkommit att snusproducenterna har anpassat sitt produktutbud till dagens beskattningsmodell, dvs. beskattning är viktbaserad, och erbjudit produktformat där vikten och därmed skatten är lägre. konstaterar att skatteintäkterna för snus minskade med nästan 200 miljoner Det är därför viktigt att noga följer utvecklingen av hur inkomsterna för snus utvecklas så att både skatteintäkterna och den skattemässiga effektiviteten upprätthålls. Skattehöjningar på alkohol och tobak i medför ökande relativpriser här jämfört med i våra grannländer. Det kan innebära att den oregistrerade Gruppen vill därför understryka vikten av att beslutsunderlag, dvs. i realiteten beräkningskonventionen och Finansdeparte- mentets prognos över förändringen av statens intäkter, är så korrekt som möj- ligt för att undvika att en framtida punktskattehöjning resulterari fallande skat- Utvecklingen av skatteintäkterna för tobak indikerar att det är viktigt att regeringen uppmärksammar denna fråga. viktigt då regeringen i vissa fall har valt att finansiera olika reformer, t.ex. tobaksskattehöjning, med höjda punktskatter. Risken är dessutom att den oregistrerade konsumtionen inte faller i samma takt, vilket i så fall riskerar att påverka folkhälsan negativt, samt att staten inte får förväntad kompensation för de samhälleliga kostnader som alkohol- och tobakskonsumtionen medför. Illegal införsel av alkohol och tobak Smugglingen av alkohol och tobak har ändrat karaktär. Den storskaliga smugglingen har minskat till förmån för frekvent illegal införsel och skattebrott. bekämpning av illegal införsel av alkohol- och tobaksvaror inriktas framför allt mot organiserad och storskalig brottslighet i syfte att minska tillgången på illegala alkohol- och tobaksvaror i . Gruppen konstaterar att det förefaller som om beslagsstatistiken inte har påverkats i nämnvärd utsträckning av de senaste årens alkohol- och tobaksskattehöjningar. är det viktigt att ha i åtanke att det är svårt för att komma åt t.ex. frekvent införsel av alkohol som har köpts legalt i eller ombord på färjor som trafikerar och som därefter säljs illegalt. Dessutom är förhindrat att utföra slumpkontroller, vilket innebär att det inte är möjligt att dra generella slutsatser från beslagsstatistiken om hur den illegala införseln förändras . Det går alltså inte att använda beslagsstatistiken som indikator på hur den illegala införseln förändras då den beror på tullens prioriteringar och eventuella anslagsförändringar som gäller denna verksamhet. 10 GRUPPENS SLUTSATSER OCH BEDÖMNINGAR Regeringen uppdrog åt , , och att kartlägga hur de arbetar med att förhindra illegal hantering av punktskattepliktiga varor samt att utvärdera och redovisa effekterna av de åtgärder de har vidtagit i det operativa arbetet. Gruppen välkomnar detta uppdrag och menar att det kan bidra till att minska den illegala hanteringen av punktskattepliktiga varor såsom alkohol och tobak. Proposition 1997/1998:150 ekonomiska vårproposition Proposition 2005/06:1 Budgetpropositionen Proposition 2006/07:1 Budgetpropositionen Proposition 2007/08:1 Budgetpropositionen Proposition 2007/08:110 En förnyad folkhälsopolitik Proposition 2010/11:13 Anpassningar av tobaksbeskattningen med anledning av ändrade tobaksskattedirektiv Proposition 2011/12:1 Budgetpropositionen Proposition 2013/14:1 Budgetpropositionen Proposition 2014/15:1 Budgetpropositionen Förordningen (2010:173) om alkoholskatt Förordningen (2010:177) om tobaksskatt Lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. Lagen (1994:1564) om alkoholskatt Lagen (1994:1563) om tobaksskatt Lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter SOU 2004:86 Var går gränsen? SOU 2005:25 Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid M., . och (2007) Demand and distance: Evidence on cross-border shopping. 91, s. (1991) Efterfrågan på alkohol i –1988. Bilaga till SOU 1991:52 Alkoholbeskattningen S., . och . (1994) An Empirical Analysis of Cigarette Addiction. 84, s. (1997) Essays on the Demand for Alcohol in – Review and Applied Demand Studies. CAN (2014) Alkoholkonsumtionen i , rapport nr 142 CAN (2015a) Tobaksvanor i – tobakskonsumtionen i siffror med fokus , rapport nr 151 CAN (2015b) Hur mycket dricker svensken? Registrerad och oregistrerad alkoholkonsumtion 2001–2014, rapport 152 Chaloupka F. J. (1999a) Curbing the Epidemic Governments and the Economics of Tobacco Control. Tobacco Control 1999:8, s. Chaloupka F. J. (1999b) How effective are Taxes in Reducing Tobacco Consumption? pers/taxes_consump_rev.pdf Chaloupka F. J., Yurekli A. och . (2015) Tobacco taxes as a tobacco control strategy. (2014): Lägesrapport 2014 – Lägesrapport avseende verksamhet inom alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksområdet – , , (2013) Marknaden för oregistrerade cigaretter i , Hortlund P. och . (2014) Samhällsekonomiskt optimala punktskatter på snus, Hortlund P. och Mihaescu O. (2015) The impact of price changes on volume sales of alcoholic beverages in , 2006–2013, Nr. KPMG (2015) Tobaksskatten i relation till ett ändrat konsumentbeteende, rapport framtagen på uppdrag av och Mäkelä P., Rossow I. (2002) Who drinks more and less when policies change? The evidence from 50 years of Nordic studies. The effects of Nordic Alcohol Policies – What happens to drinking when alcohol controls change? ., ., Pekurinen M. (2012) Demand for Tobacco in Eu- rope – An Econometric Analysis of 11 Countries for the , rapport 6/2012 baccoineurope.pdf/229571d8-313b-4eea-bd9a-617a1309681e Regeringsbeslut Uppdrag till , , och om illegal hantering av punktskattepliktiga varor, dnr Fi2015/05353/S3 (delvis) 2015/16:RFR8 REFERENSER (2004) Beräkningskonventioner – En rapport från Skatteekonomiska enheten på (2005) Beräkningskonventioner – En rapport från skatteekonomiska enheten på (2006) Beräkningskonventioner 2007 – En rapport från skatteekonomiska enheten på (2007) Beräkningskonventioner 2008 – En rapport från skatteekonomiska enheten på (2008) Beräkningskonventioner 2009 – En rapport från skatteekonomiska enheten i (2009) Beräkningskonventioner 2010 – En rapport från skatteekonomiska enheten i (2010) Beräkningskonventioner 2011 – En rapport från skatteekonomiska enheten i (2011) Beräkningskonventioner 2012 – En rapport från skatteekonomiska enheten i (2012) Beräkningskonventioner 2013 – En rapport från skatteekonomiska enheten i (2013) Beräkningskonventioner 2014 – En rapport från skatteekonomiska enheten i (2014) Beräkningskonventioner 2015 – En rapport från skatteekonomiska enheten i (2015) Beräkningskonventioner 2016 – En rapport från skatteekonomiska enheten i Rådets direktiv /83/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker Rådets direktiv /84/EEG av om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker Rådets direktiv /118/EG av om allmänna regler för punktskatt och om upphävande av direktiv /12/EEG Rådets direktiv /12/EU av om ändring av direktiven /79/EEG, 92/80/EEG och 95/79/EG när det gäller strukturer ochskattesatser i fråga om punktbeskattning av tobaksvaror Rådets direktiv /64/EU av om strukturen och skattesatserna för punktskatter på tobaksvaror (2014) Skatter i – Skattestatistisk årsbok 2014, SKV 152 utgåva 17, Skatter i (2015) Skatter i – Skattestatistisk årsbok 2015, SKV 152 utgåva 18, Skatter i REFERENSER 2015/16:RFR8 (2012) Tal om tobak 2012. (SoRAD Rapportserie, nr 66). (2014) Remissvar angående promemorian Vissa Skattefrågor inför budgetpropositionen 2015 (Fi 2014/1430) (2011) Lägesbild organiserad brottslighet 2011, dnr: 2011- 10, (1999) Curbing the Epidemic: Governments and the Economics of Tobacco Control. , intervju, , , , och , samt underlag via e-post () , intervju, och Per Hortlund , intervju, och underlagrörande skatteintäkter alkohol och tobak (), intervju, /, intervju, , telefonintervju, , samt underlag via e- post Konsumtion av alkohol i Tabell 27 Oregistrerad, registrerad och total alkoholanskaffning, per alkoholdryck och totalt –2014, liter KONSUMTION AV ALKOHOL I BILAGA 1 Källa: CAN (2015b), s. 14 och s. 17. BILAGA 1 KONSUMTION AV ALKOHOL I Tabell 28 Skattad årlig resandeinförsel, smuggling, hemtillverkning och internethandel. Antal miljoner volymliter 2001–2014 KONSUMTION AV ALKOHOL I BILAGA 1 Källa: CAN (2015b), s. 41. Effekter på skatteintäkter vid en höjning av alkoholskatten Nedan visas tre beräkningar av vad effekten blir för skatteintäkterna vid en höjning av alkoholskatten på öl och vin och sprit , dvs. den skatteförändring som trädde i kraft . I alla tre fallen används den egenpriselasticitet på 0,5 som används enligt beräkningskonventioner samt de egenpriselasticiteter som Hortlund och Mihaescu har skattat. Försäljningsvolymen antas vara 100 i allatre fallen, mervärdesskattesatsen är och skatteförändringen slår igenom fullt ut i konsumentpriserna.108 Tabell 29 Skatteintäkter vid en ändrad skatt på öl , givet priselasticiteterna 0,5 och 1,0 0,5) 1,0) Förändring i skatteintäkter (%) Förändring i skatteintäkter (elastici- tet 1,0) i procent av förändringen av skatteintäkter (elasticitet 0,5) *Varuskatten på öl antas uppgå till av försäljningspriset exklusive moms. Källa: Hortlund och Mihaescu (2015), s. 12. Tabell 30 Skatteintäkter vid en ändrad skatt på vin , givet priselasticiteterna 0,5 och 1,6 0,5) 1,6) 108 Hortlund och Mihaescu (2015). EFFEKTER PÅ SKATTEINTÄKTER VID EN HÖJNING AV ALKOHOLSKATTEN BILAGA 2 2015/16:RFR8 0,5) 1,6) Förändring i skatteintäkter (%) Förändring i skatteintäkter (elastici- tet 1,0) i procent av förändringen av skatteintäkter (elasticitet 0,5) *Varuskatten på vin antas uppgå till av försäljningspriset exklusive moms. Källa: Hortlund och Mihaescu (2015), s. 13. Tabell 31 Skatteintäkter vid en förändrad skatt på sprit , givet priselasticiteterna 0,5 och 1,4 0,5) 1,4) Förändring i skatteintäkter (%) Förändring i skatteintäkter (elastici- tet 1,0) i procent av förändringen av skatteintäkter (elasticitet 0,5) *Varuskatten på sprit antas uppgå till av försäljningspriset exklusive moms. Källa: Hortlund och Mihaescu (2015), s. 14. Uppgifter om tobaksskatt – nettoskatteuppgifter från deklarationerna Tabell 32 Tobaksskatt uppdelat per varuslag (mnkr) Källa: Uppgifter från . Tabell 33 Tobaksskatt uppdelat per varuslag, procent *Avrundningsfel kan förekomma. Skattemässig precision för alkoholskatter Tabell 34 Alkoholskatter – skattemässig precision 2008–2010 och 2014 skatteintäkter (C)/ beräknade bruttoeffekten (A) Faktisk förändring av skat- teintäkter (C)/ prognostiserad Källa: Egna beräkningar. Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av be- slut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen öppna kunskapsseminarium om ar- bete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer hearing om framtidens luftfart – Har vi luft under Offentlig utfrågning med anledning av dom om data- Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering