eunbil · H40N45803A · 2016-10-04 00:00:00 — Rådets möte för rättsliga och inrikes frågor (RIF) Förslag till rådets förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten – Riktlinjedebatt/Partiell allmän inriktning Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. – KOM (2013) 534 Förslag till förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten, och – Faktapromemoria 2013/14:FPM10. behandlad vid samråd med : , , , , , , , , och . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. JuU), (skriftlig info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. KU), (info. JuU),(info. JuU), (info. JuU), (info. JuU) och (info. Enligt dagordningen ska dels föra en riktlinjedebatt om förslaget om inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet (Eppo), dels besluta om en partiell allmän inriktning. Förhandlingar pågår fortfarande i rådet och det är ännu inte känt vilka frågor och artiklar som ska bli föremål för behandling på rådsmötet. Rättslig grund och beslutsförfarande Enligt artikel 86 i EUF-fördraget kräver inrättandet av Eppo enhällighet i rådet efter godkännande. Med enhällighet avses i detta sammanhang samtliga medlemsstater förutom , och . Om någon medlemsstat röstar nej kan frågan hänskjutas till . Om enighet inte kan nås där kan minst nio medlemsstater inrätta Eppo genom s.k. fördjupat samarbete. Medlemsstater utanför samarbetet har möjlighet att ansluta sig till det i efterhand. Eftersom ordförandeskapet ännu inte har presenterat vad som ska behandlas på rådsmötet så är ståndpunkten oförändrad. övergripande inställning till förslaget har genomgående varit att det är av stor vikt att effektivt bekämpa brott mot EU:s finansiella intressen, men att det finns invändningar mot förslaget. Invändningarna handlar främst om att förslaget är mycket långtgående eftersom det innebär att medlemsstaterna ska överlåta sin åklagarbehörighet för vissa brott till en europeisk åklagarmyndighet med särskilda befogenheter. Det kan vidare ifrågasättas om förslaget uppfyller kraven på subsidiaritet och proportionalitet. Förhandlingarna närmar sig sitt slutskede och bör ta ställning till frågan om bör rösta JA till förslaget och därmed delta i Eppo-samarbetet, eller inte. Enligt det nu liggande förslaget ska den s.k. Öppenhetsförordningen endast vara tillämplig på Eppos administrativa verksamhet, något som reserverat sig emot (tillsammans med , och kommissionen). Utöver detta finns det andra frågor som bevakar i de pågående förhandlingarna i rådet. Dessa handlar bl.a. om Eppos materiella kompetensområde (bl.a. frågan om momsbrottslighet ska omfattas av Eppos kompetens vilket tillsvidare motsatt sig), Eppos relation till Eurojust (bevakar att Eurojust inte utarmas av Eppo), roll och inflytande (verkar, av bl.a. skyndsamhets- och rättssäkerhetsskäl, för att jurisdiktionsrätt ska vara begränsad), att effektiviteten i brottsutredningarna upprätthålls (t.ex. att de delegerade åklagarna i största möjliga utsträckning självständigt ska kunna fatta beslut under förundersökningen utan att behöva stämma av uppåt i hierarkin inom Eppo) samt de delegerade åklagarnas anställningsvillkor (frågor om socialförsäkring m.m.). Utöver detta inväntar kommissionens nya kostnadsberäkning avseende Eppo. har antagit två resolutioner om Eppo, och . har särskilt pekat på att stora summor ur EU:s budget beräknas försvinna genom bedrägerier, att mycket få brott mot EU:s finansiella intressen blir föremål för lagföring och att de europeiska skattebetalarnas intressen måste skyddas i samtliga medlemsstater. Eppo skulle enligt kunna ge ett särskilt mervärde om alla medlemsstater deltar. har även synpunkter på vissa bestämmelser i sak, bl.a. värnas Eppobjs självständighet. Eppo ska ha primär behörighet, framför medlemsstaterna, att utreda och lagföra brott mot EU:s finansiella intressen. Vilka dessa brott är definieras i ett direktiv som också förhandlas just nu(det s.k. SEFI-direktivet, eller ”PIF-direktivet”). Det handlar bl.a. om bedrägeri, mutbrott och förskingring. Eppo ska vara en självständig med ett centralt huvudkontor och med lokal närvaro i medlemsstaterna genom s.k. delegerade åklagare. Den centrala delen ska bestå av en chefsåklagare, biträdande chefsåklagare och europeiska åklagare, vilka utses av och rådet. Därutöver ska det finnas minst två delegerade åklagare i varje medlemsstat, vilka utses av den europeiska åklagaren efter förslag från medlemsstaterna. De delegerade åklagarna ska vara integrerade i medlemsstaternas åklagarväsenden och ha dubbla funktioner. Detta innebär att de dels ska kunna arbeta som svenska åklagare med nationella ärenden, dels som delegerade åklagare med Eppo-ärenden. När de hanterar den senare typen av ärenden ingår de i den europeiska åklagarmyndigheten och står helt under Eppos ledning och styrning. Beslut som fattas av Eppo ska som huvudregel prövas av nationella domstolar i enlighet med nationell rätt i den medlemsstat där ett ärende handläggs av en delegerad åklagare. Åtal ska vidare som huvudregel väckas av en delegerad åklagare i den medlemsstat där ett ärende handläggs. Under förundersökningen ska de delegerade åklagarna ha samma rättigheter att anlita nationella myndigheter för olika utredningsåtgärder som en nationell åklagare. föreslås få en viss överprövningsrätt avseende vissa beslut. Ett nära samarbete ska upprättas mellan Eppo och Eurojust. Det är ännu inte känt vilka frågor som ska behandlas vid det aktuella rådsmötet. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Förordningen blir direkt tillämplig i om skulle rösta ja. Det kommer ändå att behövas lagändringar, dels för att reglera de delegerade åklagarnas roll och ge europeiska åklagare samma befogenheter som andra åklagare i , dels för att undanta de delegerade åklagarna från vissa regler när de utför uppgifter åt Eppo. Lagändringar kommer sannolikt att behövas i bl.a. , , offentlighets- och sekretesslagen samt lagarna om JO:s och JK:s tillsyn. Det kan även komma att behövas ytterligare författningsbestämmelser, bl.a. för att reglera samarbetet mellan Eppo och svenska myndigheter. är det inte möjligt att bedöma alla konsekvenser av förslaget för EU:s budget och budget. har sedan EU-inträdet i egenskap av nettobetalare arbetat för en effektiv och återhållsam EU-budgetpolitik och prioriterat frågor som rör uppföljning och kontroll av EU-medel. Utgångspunkten är att förslagets budgetkonsekvenser ska finansieras genom omprioriteringar inom befintliga ramar. Kommissionen har tidigare beräknat att kostnaden för Eppo –2020 kommer att uppgå till . Kommissionen har ombetts presentera en ny kostnadsberäkning, vilket förväntas ske vid det aktuella rådsmötet.