rfr · H40WRFR1 · 2016-10-28 00:00:00 — En omfattande brand i en sådan försörjningstunnel kan resultera i avbrott i flera eller samtliga förbin- delser med begränsade möjligheter till reparationer annat än . arbetar operatörerna aktivt för att minska påverkan på abonnenter genom olika typer av alternativa lösningar. Nationella elavbrott är ovanliga. inträffar ett stort antal elavbrott, mendenabsolutamajoritetenavdessadrabbarettmindreantalnätanslutnings- punkter. Sannolikheten för ett långvarigt nationellt elavbrott bedöms som mycket låg. PTS pekar på att det inte finns utvecklade rutiner för att prioritera återställningen av elförsörjning till tillgångar inom sektorn för elektronisk kommunikation som påverkar samhällsviktig verksamhet och på så sätt mildra konsekvenserna. PTS skriver också att befintliga stationära re- servkraftsystem har begränsad uthållighet och att antalet transportabla reserv- kraftsystem är begränsat. Trots stora osäkerheter och låg sannolikhet bedömer man därför att långvariga nationella avbrott innebär en medelhög risk. Tillgänglighetsattacker som riktas mot informationstillgångars konfiden- tialitet bedöms kunna få stora konsekvenser. Attacker mot informationstill- gångar kan utföras av både interna och externa angripare. 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET av fel och brister i rutiner, hårdvara och programvara påverkar antalet händel- ser med negativ samhällelig påverkan och omfattningen av dennanegativa på- verkan. Fel och brister ihantering, programvara och hårdvara samt avbrott i förbin- delser kan fortfarande leda till allvarliga avbrott men anses däremot utgöra en mindre risk.104 Övriga fyra hotkategorier bedöms utgöra obetydliga samhälleliga risker.105 Olika fysiska hot (till exempel bränder, vattenskador, kemiska föroreningar, skadegörelse eller avgrävningar) förväntas inte leda till nationella avbrott. Na- turligt förekommande hot (torka, översvämningar, stormar, snöstormar, vär- meböljor) tros inte heller leda till allvarliga samhälleliga konsekvenser på nat- ionell nivå. Inte heller förväntas elektromagnetiska eller termiska hot såsom åska eller geomagnetiska stormar leda till allvarliga konsekvenser. Brist på resurser orsakad av personalbrist eller lokala och regionala elavbrott bedöms inte leda till några mer allvarliga samhälleliga konsekvenser. Avsiktliga hot och hot i krigssituationer PTS diskuterar även avsiktliga hot mot telekommunikation.106 PTS pekar på att medveten skada kan göras på kablar, förstärkare längs kabelanläggningar samt på yttre delar av radiolänk- och radioanläggningar. Fysiska sabotage mot teleanläggningar kan ske med hjälp av sprängladdningar, brandmedel, fordon eller tunga verktyg. Ett nytt och allvarligt hot mot telekommunikation är enligt PTS en följd av att internetprotokollet (ip) är världsstandard för datatrafik. Därmed öppnas också nya angreppsmöjligheter mot dåligt skyddade datasystem och nät. PTS menarattdetfinnsflerahot motlandetstelekommunikationienkrigs- situation. Det allvarligaste är anfall från luften med precisionsstyrda robotar ochbomber motstoratelefastigheter med mångaviktigafunktionersomtrans- missionsnoder, tjänstenoder, televäxlar och driftsledningar med stödsystem. Sabotageochintrångsattackerkanocksåanvändasförattförstärkakaosisam- hället och för att försvåra ledning. Omkärnladdningar används vid en konflikt utanförvårtlandkanelektronikpåverkasavelektromagnetiskapulser(EMP). High Microwave (HPM), högeffektpulsad mikrovågsstrålning är en typavelektromagnetisktvapen somärunderutveckling.Detkanåstadkomma skada eller förstörelse på elektroniska system. HPM anses vara ett tänkbart terroristvapen som dolt kan orsaka stor skada på viktiga system utan att skada personal. PTS gör inga egna bedömningar av hotbilden mot men menar med utgångspunktiandramyndighetersbedömningaratthotbildenmotSverigehar förändrats. koncentrerade PTS sina investeringar på att bygga in ope- 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET ratörers centrala driftsledningar och knutpunkter i bergrum, och inom det om- rådet anser man sig ha nått sitt mål. Fokus har i stället flyttats till att få andra delar i befintliga nät robusta, inklusive nät som håller på att byggas upp. De insatsersomnuäraktuellaberörkraftförsörjning,reservel,redundansochkva- litet.107 Driftsäkerhet och samhällsviktig verksamhet I takt med att samhället blir allt mer beroende av tekniska system måste dessa varatillräckligtrobusta.Idetmodernasamhälletblirkonsekvensernaavdrifts- avbrott i informationssystem större och mer oöverskådliga. När en aktör med mångakunderdrabbasavdriftstörningarkankonsekvensernablikännbaraoch oväntade på många olika håll samtidigt.108 Störningar kan leda till kommunikationsproblem MSB tar upp elektroniska kommunikationer i sina årliga analyser av sam- hällets risker och sårbarheter i fråga om den svenska krisberedskapen.109 MSBmenarattdedirektakonsekvensernaavolikastörningarielektroniska kommunikationer beror på vilka nät eller tjänster somdrabbas. Störningar kan leda till svårigheter för människor att kommunicera med varandra, svårigheter att kommunicera med olika system samt svårigheter att övervaka system. Vissa system kan dessutom helt upphöra att fungera. Beroendena av dessa sy- stem är komplexa och inte alltid uppenbara. Ett problem är när information som ligger till grund för myndigheters och andra aktörers lägesbilder inte är tillgänglig eller inte kan förmedlas. Läges- bilden kan då bli missvisande. I nästa led menar MSB att beslut om åtgärder i sin tur kan riskera att fattas på felaktiga grunder. Störningar i elektroniska kommunikationer kan även leda till att det blir svårare att sprida information till allmänheten via radio, tv och internet. Den offentliga sektorns känslighet för störningar Andra vanliga konsekvenser som MSB lyfter fram är störningar i samhällets larmfunktioner som brandlarm, trygghetslarm och nödnummer. Ytterligare andra konsekvenser är avbrott i drift- och övervakningssystem för el-, fjärr- värme- och dricksvattenförsörjning och störningar i livsmedelskedjan, betal- ningssystemen och transportsektorn.110 MSB tar även upp att flera kommunala aktörer saknar både reservkraft och alternativa kommunikationsvägar. Flera kommuner använder ip-telefoni i den kommunala verksamheten, vilket har visat sig leda till problem när strömav- brott har slagit ut kommunernas ip-växlar. Personalen hos vissa myndigheter har numera endast mobiltelefoner. Vid exempelvis omfattande strömavbrott kan både kontakter inom myndigheten och externa kontakter hotas, i de fall inte finns att tillgå. 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET MSB pekar också på att länens aktörer endast i begränsad omfattning har analyserat hur robust deras elektroniska kommunikation är. Merparten av ak- törerna i länen saknar till exempel dubbelanslutning av sina telefonisystem. Kunskapen och förståelsen för hur elektronisk kommunikation fungerar och hur ansvaret för robusthet fördelas mellan operatörer, köpare och myndigheter är otillräckliga. MSB pekar också på att samtliga länsstyrelser 2009 slog ihop sina it-avdel- ningartillengemensamit-organisation(LstIT).Mångalänsstyrelserbedömer att förmågan till lokal drift vid händelse av avbrott i den elektroniska kommu- nikationen försämrades i samband med förändringen. Till exempel gäller Lst IT:s uppdrag för it-stöd till verksamheterna normal kontorstid under veckans ordinarie arbetsdagar. Få kommuner har handlingsplaner för att minska sårbarheten Knappt hälften av kommunerna har robusthetsmål i sina bredbandsstrate- gier.111 Tvåtredjedelarharanalyseratbehovetavrobustakommunikationerför sina verksamheter. Det är dock endast en femtedel av kommunerna som har tagit fram eller arbetar med en handlingsplan för att minska sårbarheten när det gäller bredband. En tiondel av kommunerna uppger att de inte arbetar med robusthet. Ytter- ligare en tiondel uppger att de inte vet hur robusthetsfrågor tas om hand. Bristande kompetens och förståelse för robusthet Bredbandsforumsarbetsgruppförrobusthetsfrågorriktade2013uppmärksam- heten mot att det finns flera brister i arbetet med robusthet och driftsäkerhet inomfiberområdet.112 Bredbandsforummenarattdetsaknasengemensamsyn på och förståelse för begreppet robusthet, liksom tillräcklig kompetens inom området. Det råder brist på tydliga krav för driftsäkerhet och robusthet, och det ställs inga särskilda krav på samhällsviktig verksamhet. Bredbandsforum genomförde många intervjuer i samband med rapporten och beskriver att ett flertal aktörer i samband med detta påtalade att det finns en akut kompetensbrist inom flera av de yrkeskategorier som arbetar med ro- busthet,bland annatpågrundavdensnabbateknikutvecklingenochpensions- avgångar. Ett annat problem är att det är svårt för enskilda beställare av elektroniska kommunikationstjänster att identifiera vilket behov de har av robusthet och vilka konsekvenserna kan bli av bristfällig driftsäkerhet. Detta leder i sin tur till att beställarna inte ställer krav på leverantörerna. Operatö- rerna upplever också att beställarna ser robusthet som en extra- kostnad som de inte är beredda att betala för. För offentliga aktörer är proble- metattdeoftaärbegränsadeavcentraltingångnaramavtalochdärförharsvårt att utforma sina egna krav på operatörerna. 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET Efterfrågan på robusthet drivs därför framför allt av större företag och or- ganisationer, somär tydligare isin kravställning. ten på kunskap och förståelse från beställarsidan att skapa en situation där en- dast dessa större företag och organisationer har tillgång till robust elektronisk kommunikation, menar . Bristen på kunskap och en svag efterfrågan på robust elektronisk kommu- marknadsföra och tillhandahålla robusta lösningar. Avsaknaden av tydlig ef- terfrågan tycks enligt Bredbandsforum ha resulterat i en situation där tillhan- dahållandet av robust elektronisk kommunikation endast drivs av operatörernas behov av att inte vara sämre än sina konkurrenter. har operatörerna liten kunskap om hur deras konkurrenter arbe- tar för att säkerställa robusthet, på grund av kommersiell känslighet, konkur- rens och sekretess. Avsaknaden av en gemensam branschstandard för hur ro- busthet ska säkerställas har också varit en bidragande orsak till bristen på kun- skap om hur branschen arbetar. Ytterligare en orsak som försvårar kunskaps- spridningen bland operatörerna är att robusthetsarbeten utförs av underentreprenörer i flera led, vilket ibland får till följdatt kunskapen stan- nar hos den personal som utför arbetet i praktiken. Vidare menar att osäkerheten om vem som har ansvar för robusthet är bekymmersam. ansvarar den som tillhandahåller elektroniska kommunikationstjänster och nät enligt LEK för att verksamheten uppfyller rimliga krav på driftsäkerhet. Några motsvarande krav riktas däre- mot inte mot de verksamheter som använder elektronisk kommunikation. formella ansvaret för att upprätthålla driftsäkerheten vilar i detta fall endast på Bredbandsforum gör en jämförelse med den norska lagstiftningen som kräver att elektronisk kommunikation tillhandahålls med nödvändig sä- Något motsvarande krav vad gäller hänsyn till samhällsviktig verksamhet finns inte i svensk lagstiftning. Bredbandsforums robusthetsgrupp menar att det saknas en aktör med ett övergripande ansvar för att fibernät och övrig infrastruktur anläggs på ett en- hetligt sätt och att arbetet dokumenteras. Många upplever också att det råder brist på samordning mellan myndigheter och departement när detgäller frågor som rör robusthet. Det finns även brister vad gäller ritningar, kartor och pro- tokoll som anger fiberinfrastrukturens förläggning och dess inmätta kvalitet. Avsaknaden av en aktör med ett övergripande ansvar för anläggning av fiber- infrastruktur blir särskilt påtaglig till exempel när det gäller utbyggnaden av mindre nät, t.ex. byanät. finns en branschstandard för dem som arbetar med att be- nivå vid en förläggning av fiberinfrastruktur. Förhoppningen är att standarden 3.UPPKOPPLINGSMÖJLIGHETER,MOBILTÄCKNING OCH ROBUSTHET gör att framtida underhåll och utveckling underlättas. Standarden ska också kompletteras med en certifiering. De första företagen ska kunna certifiera sig under hösten 2016.113 Standarden är ett resultat av projektet fiber, som har samlat en lång rad aktörer i branschen. Det drivs som ett fristående branschprojekt och har under etableringsfasen fått projektstöd av PTS. Sammanfattning av pågående åtgärder –Utbyggnaden av mobiltelefonin sker på kommersiella grunder, och mark- nadsaktörer står för av utbyggnaden av fasta och mobila bred- bandsstrukturer. –Stadsnäten drivs ofta som kommunala bolag. Stadsnäten är framför allt nätägare. Det finns olika åsikter omstadsnätens roll i den fortsatta utbygg- naden. –Offentligtstödtillbredbandsutbyggnadärenkompletterandeåtgärdföratt öka bredbandstillgången i områden där det saknas marknadsintresse. Inom ramen för olika program har delats ut i statligt stöd till bredbandsutbyggnad . PTS menar att det finns en ef- terfrågan på offentligt stöd på utöver de medel som re- dan har beslutats. –En proposition föreslår åtgärder för att minska kostnaderna för att bygga ut nät genom att skapa ökad samordning, och en statlig utredning har gett förslag på hur statens egen infrastruktur kan utnyttjas bättre. –PTS arbete för att öka mobiltäckningen fokuserar på ökad kunskap och information, mer samverkan och ett effektivt utnyttjande av frekvensban- den. Särskilt den framtida användningen av 700 MHz-bandet trosbidra till förbättrad mobiltäckning. PTS ser inte samhällsmaster som en första- handslösning för att förbättra täckningen. –Många regioner och kommuner har antagit egna digitala agendor. Det finns bredbandskoordinatorer i samtliga län. –Efterfrågan på fiber är fortfarande hög. Det finns ett ökat intresse hos marknadsaktörerna att bygga ut fiber till villaområden. Många hushåll och företag finns i närheten av redan fiberanslutna fastigheter, vilket underlät- tar fortsatt utbyggnad. –Arbetet med att bygga ut accessnät (det sista ledet fram till bostaden eller arbetsstället)idemerglestbefolkadeområdenailandetkvarstår.Detfinns inte någon samlad bild över var det saknas en marknadsdriven ut- byggnad av mellanortsnät. PTS arbetar med ett sådant underlag. –Det är osäkert hur långt den snabba utbyggnadstakten kommer att nå. Ju glesare det blir mellan husen, desto färre slutkunder. Det innebär mins- kande incitament för marknaden att göra investeringar. –Operatörerna har ansvar för sina nät och tjänster och vidtar åtgärder för att skydda sina respektive delar av infrastrukturen mot incidenter. –trädde PTS nya föreskrifter för att säkerställa att mark- nadens aktörer bedriver ett långsiktigt och kontinuerligt driftsäkerhetsar- bete i kraft. Föreskrifterna innehåller bland annat specifika krav på reserv- kraft och krav på redundans. –Enligt PTS strategi ska åtgärder för robusthet vidtas i nära samverkan med berörda aktörer och präglas av en dialog där såväl statens som operatörer- nas behov ska kunna tillgodoses. –Förstärkta skalskydd, krisroaming, mobila basstationer, reservlösningar för elförsörjning och webbtjänsten är exempel på åtgär- der för att öka driftsäkerheten och robustheten. MSB har en samordnings- roll när det gäller informationssäkerhet och har bland annat tagit fram en nationell plan för hur allvarliga it-incidenter ska hanteras. –Kostnaden för att ge tillgång till fiber 2020 beräknas bli . –PTS menarattdetfinnsgoda möjligheterattnåmålenibredbandsstrategin medan andra aktörer är mer osäkra. i (IIS) är be- kymrad över avsaknaden av ett helhetsgrepp över hur svensk infrastruktur ska se ut och hänga samman nationellt, regionalt, kommunalt och lokalt. Flera menar att fiber ska ses som en samhällsbärande infrastruktur och att det behövs en statlig it-infrastruktur. I kapitel 4 diskuteras de åtgärder som olika aktörer vidtagit för att bygga ut mobiltelefoni och bredband samt åtgärder för att öka it-infrastrukturernas ro- busthet. Kapitlet avslutas med en diskussion om kostnaderna för och möjlig- heterna att nå de it-politiska mål som har satts upp. Mobiltelefonin byggs ut på kommersiella grunder, och infrastrukturen för mo- biltelefoni byggs alltså ut i områden där mobiloperatörerna bedömer att det finns lönsamhet. Det finns ungefär 40 mobiloperatörer i , varav 5 äger nät. Nätsamarbeten mellan operatörer har förekommit och nya har tillkommit. Incitamentet är att få ned produktionskostnaderna för tjänsterna och öka möjligheterna att skapa en nätinfrastruktur som kan le- verera högsta möjliga kvalitet vad gäller överföringskapacitet och geografisk täckning.114 fanns det ungefär 45 000 basstationer i fördelat på 15 000 platser. Många är utrustade med flera olika basstationer för flera olika tekniker och frekvensband. Den senaste generationens basstationer är även av typen ”multistandard”, där operatören på ett flexibelt sätt kan konfigurera basstationen för olika tekniker. Flera operatörer delar ofta på en och samma mast.115 var utbyggnaden av 2G-, 3G- och 4G-näten omfat- tande. Få helt nya mastplatser som bidrar till ökad yttäckning tillkom mellan 2013och2014.116 Mellan2014och2015tillkom5 900nyaelleruppgraderade mastplatser för mobiltelefoni.117 För att i största möjliga utsträckning kunna erbjuda sina kunder en tjänst somgeografisktsettärsåvälutbyggdsommöjligtgörmobiloperatörernastora investeringar i både infrastruktur och frekvenstillstånd.118 Operatörerna har de gjort investeringar på uppskattningsvis för att uppgradera mobilnäten utanför storstäderna till fjärde generationens mobilnät LTE (4G).119 gör en miljardsatsning på uppgraderingar till den senaste tekniken inom och 4G. Tele2 och gör en särskild satsning för att öka täck- ningen i norra , vilket ska åstadkommas genom att öka antalet basstat- ioner med i , , och I övriga landet ska antalet basstationer öka med 40 procent.120 PTS kan se att yttäckningen för och 4G framför allt har byggts ut i Väs- ternorrlands, , och län.121 Yttäckningenförtaltjänsterökadeihelalandetmed1,4procentunder2015. Mest ökade täckningen i , , , och PTS arbete för mobiltäckning på lång sikt PTS har haft regeringens uppdrag att redovisa en långsiktig plan för hur mo- biltäckningen ytterligare ska kunna ökas. Myndigheten har därför redovisat hur arbetet för ökad mobiltäckning kan bedrivas på lång sikt.123 Som en kom- pletteringbeskrevPTSunder2014även merkonkretaåtgärder,sommansam- manfattar i elva punkter.124 En ny plan har tagits fram under 2016.125 PTS menar att en av deras uppgifter i arbetet med att förbättra mobiltäck- ningenärattskapaförutsättningarförkonkurrerandetelebolagsombyggernät utifrån efterfrågan.126 PTS fattar beslut om täckningskrav där det är lämpligt att bygga yttäckning (se kapitel 2). Det är ett sätt att driva utbyggnaden längre än till områden med stort kundunderlag.127 PTS beskriver även ett antal mer konkreta åtgärder för att bidra till förbättrad mobiltäckning. Kunskap och kartläggningar viktiga redskap för PTS Ett exempel på det arbete som PTS bedriver för att förbättra mobiltäckningen är att regelbundet kartlägga operatörernas nät och tjänster. Det innebär att samla statistik om tillgången till och utbyggnaden av nät för bland annat tal- tjänster.Idetingårattkartläggadeolikanätensgeografiskautbredning,antalet basstationer och mastplatser, kapaciteten i basstationerna och olika uppgrade- ringar i teknik. Flera uppgifter är dock sekretessbelagda och redovisas inte i rapporterna från PTS.128 PTS menar att operatörerna anstränger sig för att säkerställa att täcknings- kraven efterlevs eftersom PTS genomför kontrollmätningar för att kontrollera om operatörerna lever upp till tillståndsvillkoren eller de täckningskartor som används i marknadsföringen. När PTS utövar tillsyn får det med andra ord positiva effekter.129 PTS ska även genomföra en pilotstudie av tillgången till it-infrastruktur i förhållande till EU:s uppställda mål för 2020.130 Korrekta täckningskartor stimulerar utbyggnad Om operatörernas täckningskartor är korrekta och mer jämförbara kan nätens täckningfåenökadbetydelsesomkonkurrensmedel.Iförlängningenkandetta skapa incitament för operatörerna att bygga ut och ytterligare förbättra mobil- täckningen,menarPTS.Under2014slötsenbranschöverenskommelsemellan och de nätägande mobiloperatörerna Net1, Tele2, , och 3, efter samråd med PTS och Telekområdgivarna. Överenskommel- sen gällde marknadsföring av täckning för mobila tjänster. Som ett resultat av dennaöverenskommelseharsamtligaoperatörerblandannatsettöversinamo- deller för täckningsberäkningar för att dessa bättre ska återspegla användarbe- teendet hos konsumenterna.131 PTS genomför stickprovsmätningar för att utvärdera om telebolagens täck- ningskartor stämmer med verkligheten. Mätningarna genomförs på flera olika håll i landet.132 PTS kommer att fortsätta verifiera mobiloperatörernas täck- ningskartor genom stickprovsmätningar.133 PTSharfåttiuppdragavregeringenattseöverförutsättningarnaförsamhälls- master.134 Medsamhällsmastermenassajter(mastplatser)somärheltellerdel- vis offentligt finansierade i områden där det saknas kommersiella förutsätt- ningar för operatörer att bygga ut sina nät. PTS lät utreda förut- sättningarnaförsamhällsmaster.135 Iutredningenframkommerattsåväloffent- liga somkommersiella aktörer ser att det kan finnas behov av att förbättra mo- biltäckningen på vissa platser och att man ser samhällsmaster som en möjlig lösning. Exempel på sådana platser är turistområden, vägar, fritidsområden, näringsverksamhet,enskildahushållocharbetsställen,sågottsomuteslutande utanför tätorter. På många av dessa ställen saknas infrastruktur i form av byggnader, vägar och elförsörjning. Det gör att anläggningen av samhällsmaster kan komma att bli stora projekt med relativt höga kostnader. PTS gör bedömningen att den kommersiella utbyggnaden tillsammans med täckningskrav kan komma att skapa täckning på många av de platser som be- skrivs som aktuella för samhällsmaster. PTS menar också att de kommuner som ser behov kan komplettera den centralt drivna utbyggnaden med egna lo- kala projekt för att förbättra mobiltäckningen. Man pekar också på täcknings- kravellerupphandlingavutbyggnadochtäckningsomalternativtillsamhälls- . PTS vill även understryka att det vid allt arbete med samhällsmaster är vik- tigt att ta hänsyn till den inverkan som de skulle kunna ha på marknaden och dess aktörer. För att minimera marknadsstörningar är en förutsättning att sam- hällsmaster etableras endast där ingen marknadsmässig utbyggnad förväntas ske i närtid, alltså . Det är också viktigt att en offentligt finansierad samhällsmast är öppen för alla marknadsaktörer och att tillträde beviljas på icke-diskriminerande villkor. PTS följer den pågående utvecklingen med sömlös övergång (seamless hand- over) mellan det vanliga mobilnätet och wlan. Tekniken innebär att så länge man är uppkopplad via wlan (wifi) ringer man över ip, men om man tappar den kontakten byter telefonen automatiskt – under pågående samtal – över till mobilnätet.136 Frekvensbandens användning ett avgörande verktyg PTS menar att deras viktigaste verktyg för att bidra till en fortsatt mobilnäts- utbyggnad är en aktiv spektrumförvaltning med fokus på att spektrum ska skapa största möjliga samhällsnytta. PTS beslutade om en lång- siktig spektrumstrategi som beskriver de principer som myndigheten ska till- lämpaiarbetetmedspektrumplaneringochtillståndsgivningförattsäkerställa attradiospektrumskaräckatillsamhälletsbehovavtrådlösatjänster,idagoch . Spektrumstrategin tydliggör inriktningen för spektrumförvalt- ningen och vilka principer som ska ligga till grund för myndighetens priorite- ringar för att maximera samhällsnyttan av radiospektrum.137