eunbil · H30N4451D0 · 2016-01-01 00:00:00 — - enligt den preliminära dagordning som framkom . Godkännande av den preliminära dagordningen Rådet ska nå en allmän inriktning avseende direktivet mot skatteundandraganden. Beträffande rådsslutsatserna som ska antas under denna punkt har de blivit en A-punkt, och regeringen återkommer därför till för skriftligt samråd i den frågan. Överläggning har skett i skatteutskottet och . Vidare är överläggning planerad i skatteutskottet till . Frågan har behandlats i . publicerade ett slutligt BEPS-paket, om arbetet för att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster. Vid möte antogs rådsslutsatser om BEPS i EU. I dessa understryks bl.a. behovet av gemensamma lösningar på EU-nivå samt en effektiv och snabbt koordinerad implementering av anti-BEPS-åtgärderna av medlemsstaterna. presenterade kommissionen direktivet mot skatteundandraganden. Direktivet ingår som en del i kommissionens paket mot skatteundandragande och avser motverka skatteundandraganden i företagssektorn på den inre marknaden. Direktivet innebär en minimistandard, vilket betyder att medlemsstaterna kan införa striktare regler och att det ska finnas flexibilitet att beakta nationella förhållanden, såsom specifika omständigheter i företagsskattesystem. Direktivet omfattar sex olika områden: ränteavdragsbegränsningsregel, utflyttningsbeskattningsregel, regeln om överflyttning av beskattning (s.k. switch-over), en generell antimissbruksregel, CFC-regel () och hybridregler. Direktivet behandlas i faktapromemoria 2015/16:FPM48. Jämfört med det ursprungliga förslaget har anpassningar gjorts av reglerna under förhandlingarna, vilket bl.a. innebär att det senaste kompromissförslaget nu i huvudsak överensstämmer med samt innehåller en större grad av tydlighet och flexibilitet. Förslag till svensk ståndpunkt Att motverka skatteflykt och skatteundandragande är en hög politisk prioritering för regeringen. Nyttan av att ha harmoniserade regler mot skatteundandraganden måste dock vägas mot medlemsstaternas befogenheter och möjligheten att kunna införa och behålla egna nationella regler. Mot den bakgrunden är det välkommet att direktivförslaget ska innebära en miniminivå. Det är viktigt med utrymme för flexibilitet och att hänsyn kan tas till omständigheter som är specifika för vårt företagsskattesystem. Det är viktigt att beakta . Regeringen kan stödja ordförandeskapets inriktning vad gäller ränteav-dragsbegränsningsregel, utflyttningsbeskattningsregel och hybridregel. Regeringen kan även stödja att en generell antimissbruksregel införs i direktivet. Tillämpningsområdet bör dock inte omfatta kupongskatt. En regel om överföring av beskattning bör inte ingå i direktivet, bl.a. med hänsyn till att den skulle påverka våra regler om näringsbetingade innehav och att den inte har någon koppling till BEPS-arbete. Regeringen är positiv till att en CFC-regel ingår i direktivet. Utformningen av regeln bör dock vara i linje med och möjliggöra att en sådan regel kan anpassas till varje medlemsstats skattesystem. Ordförandeskapet ska informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster. Rådet ska få en lägesrapport om genomförandet av bankunionen. Bankunionen behandlades senast i . Överläggning med finansutskottet om den föreslagna gemensamma insättningsgarantin i bankunionen skedde . Punkten kommer troligtvis utgöras av information om medlemsstaternas genomförande av krishanteringsdirektivet, som ligger till grund för den gemensamma resolutionsmekanismen, samt genomförandet av insättningsgarantidirektivet. har genomfört krishanteringsdirektivet. Lagstiftningen trädde i kraft . Vad avser insättningsgarantidirektivet lämnade regeringen en proposition om dess genomförande till . I propositionen föreslås att lagen träder i kraft . Krishanteringsdirektivet ska genomföras i alla EU:s medlemsstater. Enligt rådssekretariatets senaste information har alla medlemsstater genomfört direktivet, men tre av dessa har bara delvis genomfört det. Gällande insättningsgarantidirektivet är den enda medlemsstaten som ännu inte genomfört direktivet, medan två andra medlemsstater bara delvis har genomfört det. Rådet ska anta slutsatser om handlingsplanen för mervärdesskatt och Europeiska revisionsrättens särskilda rapport om mervärdesskattebedrägerier. Något samråd med har inte skett tidigare. har informerats avseende handlingsplanen för mervärdesskatt och Europeiska revisionsrättens rapport . Information avseende rådsslutsatserna har ägt rum i skatteutskottet . Kommissionen presenterade en handlingsplan för mervärdesskatt. Handlingsplanen utgör en presentation av kommissionens inställning till hur mervärdesskattesystemet ska moderniseras och reformeras med syftet att skapa ett mer enhetligt mervärdesskatteområde inom EU. Handlingsplanen behandlar framförallt förenklingar för små och medelstora e-handelsföretag, åtgärder för att motverka fusk samt hanteringen av skattesatser. Även ett första och andra steg för att införa ett slutligt mervärdesskattesystem för EU-handel som bygger på destinationslandsprincipen, dvs. att varor och tjänster ska beskattas där de konsumeras, presenteras i handlingsplanen. För mer information avseende handlingsplanen, se faktapromemoria 2015/16:FPM76. Vidare har den Europeiska revisionsrätten presenterat en särskild rapport om mervärdesskattebedrägerier. Syftet med rapporten var att utvärdera om EU motverkar unionsinterna mervärdesskattebedrägerier på ett ändamålsenligt sätt. Slutsatsen i rapporten är att det behövs kraftfullare åtgärder mot mervärdesskattebedrägerier och revisionsrätten lämnar därför fjorton rekommendationer riktade till medlemsstaterna, kommissionen, rådet och parlamentet. Baserat på handlingsplanen och revisionsrättens rapport har ordförandeskapet presenterat förslag till rådsslutsatser. Rådsslutsatserna behandlar fyra olika områden. Slutsatserna handlar dels om åtgärder för att motverka mervärdesskattebedrägerier, t.ex. genom förbättrat administrativt samarbete och informationsutbyte mellan myndigheter. Vidare rör slutsatserna åtgärder för att förenkla mervärdesskatte-hanteringen, särskilt för små och medelstora företag, bl.a. genom minskad administrativ börda och minskade kostnader för hanteringen av mervärdesskatt vid handel mellan medlemsstater. Rådsslutsatserna beskriver även kommissionens förslag om det slutliga mervärdesskatte-systemet för EU-handel och välkomnar fortsatt analysarbete av detta. Slutligen tas skattesatser upp och rådsslutsatserna noterar bl.a. att kommissionen avser att komma med förslag om skattesatser 2017. Kommissionen inbjuds även att presentera ett förslag avseende skattesatser på e-publikationer och uppmanas att, i linje med slutsatser antagna vid , presentera ett förslag som ger medlemsstaterna möjlighet att införa s.k. nollskattesats på hygienprodukter för kvinnor. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen stödjer rådets slutsatser och ansatsen i kommissionens handlingsplan. Det är angeläget att modernisera mervärdesskattesystemet och bekämpa mervärdesskattefusk. Det är också angeläget att reglerna på mervärdesskatteområdet är enkla att hantera och administrera för företag. ska anta rådsslutsatser om kommissionens landrapporter. Den europeiska terminen och kommissionens landrapporter behandlades i . informerades om det nationella reform- och konvergensprogrammet, vilket utgör regeringens rapportering inom ramen för den europeiska terminen. Kommissionen presenterar landrapporter för EU:s medlemsstater i början av , där de redogör för sin analys av medlemsstaternas ekonomiska politik. Rapporterna utgör den analytiska grunden för årets landsspecifika rekommendationer, som väntas presenteras av kommissionen . Kommissionen bedömer också genomförandet av föregående års landsspecifika rekommendationer. För de medlemsstater som granskas inom ramen för det makroekonomiska obalansförfarandet innehåller rapporterna också en analys av möjliga makroekonomiska obalanser. har 18 länder granskats, varav 12 anses ha makroekonomiska obalanser. anses ha obalanser kopplade till hushållens skuldsättning och bostadsmarknaden. I slutsatserna ställer sig rådet bakom kommissionens övergripande bedömningar av makroekonomiska obalanser och välkomnar bl.a. att årets rapporter på ett tydligare sätt redovisar bedömningarna. Det konstateras även att ytterligare reformer behövs i medlemsstaterna för att stärka den ekonomiska återhämtningen, säkerställa hållbara offentliga finanser och korrigera makroekonomiska obalanser. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till rådsslutsatser. Regeringen stödjer det makroekonomiska obalansförfarandet och välkomnar att kommissionen gjort en djupgranskning av ekonomi. Det finns behov av att genomföra åtgärder för att förstärka den långsiktiga tillväxten i . Det finns ett tydligt behov av fortsatta strukturella reformer för att förbättra konkurrenskraften, skapa fler och bättre jobb och att säkra återhämtningen i den europeiska ekonomin. Regeringen följer noga utvecklingen kring hushållens skuldsättning i för att avgöra om ytterligare åtgärder blir nödvändiga. I arbetet med den europeiska terminen är det en utgångspunkt för regeringen att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstater rörande sysselsättningspolitiken, den ekonomiska politiken (inklusive på skatteområdet), och sociala frågor även fortsättningsvis respekteras. Det har i skrivande stund inte meddelats några övriga frågor.