rfr · H30WRFR15 · 2016-01-01 00:00:00 — CRS är en tvärvetenskaplig centrumbildning som forskar om samhälleliga förändringsprocesser i ett regionalt perspektiv. På centrumet finns forskare och doktorander inom statsvetenskap, kulturgeografi, historia, sociologi, socialt arbete, miljövetenskap, biologi samt risk- och miljöstudier. Forskningen handlar om att förstå och jämföra förändringsprocesser och rum, och hur dessa kan styras i som utmärks av regionalisering och globalisering. , föreståndare Telefon: Vid för byggteknik bedrivs forskning med huvudsakligt fokus på ämnena träbyggnadsteknik och hållbart byggd miljö. Målet är att utveckla trä och träbaserade material för användning i modernt hållbart byggande. , prefekt vid Telefon: och boende med trä (CBBT)106 Linnéuniversitetet bildade CBBT tillsammans med kommun och flera företag, t.ex. skogsbolaget . Bakgrunden är det fokus på träbyggande som inte bara finns lokalt i utan också har funnits nationellt i form av s.k. lokala träbyggnadsstrategier, t.ex. i , , . Genomförda projekt har utvärderats inom Välle Broar: åttavåningshusen Limnologen. Andra projekt berör utveckling av nya träbyggsystem för industriellt byggande samt projekt som handlar om nya produkter för ökat värdeutbyte för sågverksindustrin. 104https:///centrum-for-forskning-om-regionalt-samhallsbyggande 105http:///forskning/forskningsomraden/teknik/byggteknik 106http:///website3/1.0.3.0/2/1/index.php , CBBT/Telefon:070-215 37 10 Hållbar stadsutveckling är ett prioriterat forskningsfält inom . Större delen av forskningen inom fältet bedrivs vid studier, men även forskare vid andra institutioner och inom andra ämnesområden deltar. –Critical (CRUSH).108 –Allmännyttan i en ny tid. Vilken är företagsnyttan i sociala investeringar?109 –Architecture in effect. Rethinking the social in architecture.110 –Governing private provision of public space: developing governance models and urban design that ensure inclusive, democratic public space.111 –Den motsättningsfyllda urbanismen.112 –Samverkansmodeller för hållbara kollektivtrafiklösningar.113 –– Visualisation and to Forecast and Manage Complex –Art and Governmentalization: Actor-Networks and in the , Sweden.115 –Exploring integration as emplaced practice.116 107https:/// 108http:///Forskning/Sok-pagaende-forskning/Critical-Urban-Sustainability- Hub-CRUSH/ 109http:///Forskning/Sok-pagaende-forskning/Allmannyttan-i-en-ny-tid--Vil- ken-ar-foretagsnyttan-i-sociala-investeringar/ 110http:///Forskning/Sok-pagaende-forskning/Architecture-in-effect---rethin- king-the-social-in-Architecture/ 111http:///Forskning/Sok-pagaende-forskning/Governing-private-provision-of- public-space-developing-governance-models-and-urban-design-that-ensure-inclusive-de- mocratic-public-space-/ 112http:///Forskning/Sok-pagaende-forskning/Den-motsattningsfyllda-urban- ismen--om-ekonomisk-social-och-ekologisk-hallbarhet-i-planeringen-av-det-nya-stadsland- skapet/ 113http:///Forskning/Sok-pagaende-forskning/Samverkansmodeller-for-hallbara-kol- lektivtrafiklosningar/ 114http:///Forskning/Sok-pagaende-forskning/Urban-Data2Decide/ 115http:///Forskning/Sok-pagaende-forskning/rt-and-Governmentalization-Actor- Networks-and-Urban-Governance-in-the-City-of-Malmo-Sweden/ 116http:///Forskning/Sok-pagaende-forskning/Exploring-integration-as-emplaced- practice/ 117http:///Forskning/Sok-pagaende-forskning/Stadsfabula/ Byggnads- och bostadsforskningen sker vid EHB – Avdelningen för ekoteknik och hållbart byggande, RCR – Risk and och – ekonomiska relationer. EHB – Avdelningen för ekoteknik och hållbart byggande118 Avdelningen för ekoteknik och hållbart byggande har verksamhet på Campus . Verksamheten inkluderar forskning och utbildning inom ekoteknik, miljövetenskap, miljöteknik och byggnadsteknik. –Analyser av energiprestanda för bostadshus. Handlar om analys av mätmetoder, faktiska mätningar och utvärderingar. –Hållbara byggprocesser för hållbara städer. Ett aktionsforskningsprojekt som följer och utvecklar en hållbar byggprocess för stadsdelen i . Projektet involverar universitet, kommuner, och byggbranschen. Målet är generell kompetenshöjning inom området för byggandet av hållbara städer. –Miljöprestanda för passivhus i norra . En livscykelanalys av ett passivhus i med fokus på att undersöka förhållandet mellan de olika faserna under en livscykel för utvalda miljö- och toxicitets parametrar. RCR – Risk and 119 Risk and () utvecklar och kommunicerar kunskap om risk, kris och säkerhet. Verksamheten består av forskning, utbildning och samverkan med företag, myndigheter och allmänhet. RCR fungerar som en paraplyorganisation för enskilda och grupper av forskare och som samordnare av aktiviteter både inom och i samverkan med det omgivande samhället. 118http:///ehb 119https:///rcr –CER/FGV/RCR-samarbete om ett nytt forskningsområde, hållbart boende. –Tryggt boende för äldre. CER – ekonomiska relationer ekonomiska relationer (CER) vid bedriver branschnära forskning om företags och individers ekonomiska relationer, företrädesvis inom branscherna bank, fastighet, försäkring, pension och revision. Fastighetsforskning, främst kopplat till fastighetsvärdering. Vid bedrivs forskning inom sex forskningsinriktningar: Inbyggda system, Innovation- och produktrealisering, Miljö, energi- och resursoptimering, Industriell ekonomi och organisation, Hälsa och välfärd och Utbildningsvetenskap. har publicerat tre forskningsrapporter om stadsdelsutveckling. Rapporterna jämför på olika sätt stadsdelsutvecklingen i och . En av rapporterna tittar på den socioekonomiska och sociokulturella utvecklingens betydelse för social hållbarhet. Som en fortsättning på den forskningen har en analys av tjänstemännens syn på implementering av åtgärder för ökad social hållbarhet gjorts. Forskarna har även tittat på boendesegregering i de två städerna. 3.2.13 ()120 är profilerad inom ämnena tillämpad it och innovation för hållbar tillväxt. Vid institutionen för fysisk planering bedrivs forskning inom området planering för hållbar stadsutveckling. Forskning inom området avser studier av förändringar och mutationer som sker i interaktion mellan människan och hennes sociala och fysiska miljö. Forskningsmiljön är mångdisciplinär och bygger på samarbete och nätverkande på både nationell och internationell nivå. Inom forskningsområdet finns fyra forskningsinriktningar: –Inkluderande morfologier. Forskningsinriktningen vill utveckla teorier, metoder och arbetsramar för en inkluderande planering för en hållbar utformningsprocess. – Planeringsprocesser och maktrelationer. lar kritiska och fördjupade analytiska perspektiv på kommunala plane- Forskning inom detta område rör strategier, trender och maktförhållanden i styrning av markanvändning och planering för en håll- bar byggd miljö. – Materialisering och styrning av spatial produktion. har sitt fokus på sociokulturella dimensioner, på den rumsliga koncep- tionen av materialitet och subjektivitet och på planeringens och den byggda miljöns praktik. Forskningsinriktningen tar ett brett perspektiv på planering, inkluderande miljövetenskap, juridik och teknologi. ringsprocessers komplexitet och dilemma undersöks inom sociala, juri- diska och spatiala kontexter. Abdellah Abarkan, prefekt vid vid startade och huserar se- dan 2010 på ett konstnärligt campus tillsammans med , , , Sliperiet samt Humlab-X. sammanlagt ca 250 studenter vid en femårig arkitektutbildning samt på två inriktade masterutbildningar med inriktningarna direkt arkitektonisk intervent- ion och hållbar arkitektonisk produktion. forskarskola med flera doktorandtjänster inriktade mot teori och kommunikat- ion, genusvetenskap och samhällsplanering. 3.3 Myndigheter och andra forskningsfinansiärer 3.3.1 Formas – för miljö, areella näringar och samhällsbyggande122 Formas är ett statligt forskningsråd som har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsmotiverad forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Den forskning som stöds ska vara av högsta vetenskapliga kvalitet och av relevans för rådets ansvarsområden. Formas får också finansiera utvecklingsverksamhet i begränsad omfattning. Formas är en av de viktigaste statliga finansiärerna av forskning inom samhällsbyggnadsområdet och har finansierat hundratals forskningsprojekt inom detta område. Formas har samlat samtliga beviljade och pågående projekt i sin projektdatabas. Där hittar man projekt om t.ex. lågenergihus, passivhus, byggmaterial och komponenter, hållbara byggnader, miljöanalys av byggnader, byggprocessen, miljöteknik, inomhusklimat, fuktsäkert byggande, träbyggnad, stadsutveckling, arkitektur, samhällsplanering etc. I Formas projektdatabas123 går det att söka efter samtliga tidigare och pågående forskningsprojekt med stöd från Formas. , Forskningssekreterare, Civilingenjör Telefon arbetar för ett hållbart energisystem som förenar ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. stöttar forskning och innovation för ny kunskap kring tillförsel, omvandling, distribution och användning av energi. Stöd lämnas även till pilot- och demonstrationsanläggningar där ny teknik prövas. har som sektorsmyndighet ett huvud- och samordningsansvar för den energirelaterade bebyggelseforskningen. Utöver Energimyndigheten finansierar Formas och projekt inom området. Därutöver har även , och energirelaterade åtaganden inom bebyggelseområdet. Den energirelaterade forsknings- och innovationsverksamheten präglas av en systemsyn. Visionen är att uppnå en resurs- och energieffektiv bebyggelse. För att möta visionen är samverkan ett ledord, bl.a. samverkan mellan kommuner, näringsliv och akademi. Utmaningarna som bebyggelsen står inför berör inte bara . Därför deltar i flera internationella samarbeten kring forsknings- och utvecklingsinsatser. 122http:/// 123http://proj.formas.se/default.asp?funk=ax 124http:/// satsningar på forskning inom området byggnader i energisystemet är fördelat på följande program –Forskning och innovation för energieffektivt byggande och boende. –Värmepumpsforskning i samverkansprogrammet EFFSYS EXPAND. –Fjärrvärmeforskning i samverkansprogrammet Fjärrsyn. –Samverkansprogrammet Energieffektivt byggande och boende (E2B2). –Energi, it och design. –Energieffektivisering inom kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, Spara och bevara. –Programmet för energieffektivisering inom belysningsområdet. –Nordic Built I och II. Inom dessa finns en mängd forskningsprojekt som bedrivs vid universitet, högskolor, institut och företag. har en projektdatabas125 där det går att söka efter samtliga tidigare och pågående forskningsprojekt med stöd från . är förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö och hushållning med mark- och vattenområden, för fysisk planering, byggande och förvaltning av bebyggelsen, boende och bostadsfinansiering. arbetar med frågor som rör samhällsplanering, byggande och boende. Grunden för arbetet är , delar av samt bostadsförsörjningslagen. är inte utförare eller finansiär av forskning inom byggnadsområdet, men utgör en expertkompetens inom området. finns bl.a. representerat i programråd, kommittéer och projekt för att ge råd kring utförande av forskning. arrangerar även återkommande seminarier där forskare inom området inbjuds. –ger ut en tidskrift ”indikatorer” som ska ge en bred överblick över utvecklingen på bostadsmarknaden såsom förekomsten av bostadsbyggande. –EU och bostadspolitiken 2015. gör en sammanställning av rättsutveckling och samarbete inom EU av betydelse för svensk bostadspolitik. –Byggnaders klimatpåverkan utifrån ett livscykelperspektiv. har på uppdrag av regeringen analyserat forsknings- och kunskapsläget i och i ett antal andra i sammanhanget relevanta länder och vid behov 125http:///forskning-och-innovation/forskning/projektdatabas/ 126http:/// föreslagit områden som ytterligare behöver belysas eller fördjupas kring byggnaders klimatpåverkan i ett livscykelperspektiv. –Urbant utvecklingsarbete – Tredje och sista delrapporten av regeringsuppdraget. har haft samordningsansvaret för Urbant utvecklingsarbete, ett forsknings- och utvecklingsarbete som omfattat 15 utsatta bostadsområden. Arbetets mål har varit att bygga upp och sprida kunskap som kan bidra till en positiv utveckling i stadsdelar och bostadsområden med utbrett utanförskap. 3.3.4 ()127 består av totalt nio bolag inklusive moderbolaget, SP . Svenska staten äger genom samtliga aktier i . Verksamheten har sitt huvudsäte i och är organiserad i åtta tekniska enheter: Brandteknik, Bygg och mekanik, Certifiering, Elektronik, Energiteknik, Kemi och materialteknik, Mått och vikt, Mätteknik. Bland dotterbolagen finns bl.a. CBI Betonginstitutet AB128, med säte i . CBI skapar, tillämpar och sprider kunskap inom cement- och betongområdet. SP Bygg och Mekanik arbetar framför allt med uppdrag inom bygg-, verk- stads-, och transportsektorerna. Inriktningen är främst funktion, säkerhet, hållfasthet/stabilitet, långtidsegenskaper/beständighet, miljö/kretslopp. Forskningen bedrivs normalt i stora projekt i samarbete med industri, universitet och högskolor samt institut. Inriktningen internationaliseras, inte minst genom ett allt aktivare deltagande i de europeiska forskningsprogrammen. Inom sektionen för Byggnadsmaterial bedrivs verksamhet inom Betong- och bergmaterialområdena. Samtliga projekt inom SP Bygg och mekanik finns redovisade på en samlingssida.129 127https:///sv/Sidor/default.aspx 128http:/// 129http:///sv/index/research/Sidor/default.aspx?refPage=/sv/units//sidor/default.aspx&categoryId=6&forceRefPage=true 3.3.5 Svenska Byggbranschens Utvecklingsfond (SBUF)130 Svenska Byggbranschens Utvecklingsfond, SBUF är byggbranschens egen organisation för forskning och utveckling med nära 5 000 anslutna företag i . SBUF verkar för att utveckla byggprocessen så att det skapas bättre affärsmässiga förutsättningar för entreprenörer och installatörer att utnyttja forskning och driva utvecklingsarbete. Bakom SBUF står Byggindustrier, VVS Företagen, Ledarna, och . SBUF medverkar i flera större forskningsprogram och forskningssamarbeten, som bygger på samverkan mellan företag och högskola. Några pågående program och samarbeten är följande –Bygguniversitet.131 Samarbets- och koordineringsorganisation mellan , , LTU och LTH. SBUF har, tillsammans med Formas och , stöttat tillblivelsen och driften av SBU. –Smart Built Environment.132 Strategiskt innovationsprogram. SBUF medfinansierar forskningsprojekt inom SBUFs intresseområde. –E2B2 Energieffektivt Byggande och Boende133. SBUF medfinansierar forskningsprojekt inom SBUFs intresseområde. –Nationellt Renoveringscentrum, NRC.134 NRC bedriver kunskapsuppbyggnad och informationsspridning för att stödja olika aktörer inom byggsektorn med att genomföra en effektiv renoveringsprocess. SBUF har stöttat tillblivelsen och driften av NRC. –Fuktcentrum.135 Startades 2000 (hette tidigare Fuktgruppen, bildad ). Bedriver forskning i nära samarbete med entreprenörer och övriga intressenter i byggsektorn för att förbättra kunskaperna och förutsättningarna för ett fuktsäkert utförande vid nybyggnad och ombyggnad samt för ett korrekt åtgärdande av fuktproblem och fuktskador i befintliga byggnader. Att informera branschen ingår. Flera institutioner vid LTH deltar tillsammans med , , , med flera. Stöds av Formas och SBUF. , Box 5501, 114 85 Telefon 130http:// 3.4 Näringslivssamverkan och nätverksmiljöer 3.4.1 Forskning och innovation för energieffektivt byggande och boende (E2B2)136 Programmet E2B2 – Forskning och innovation för energieffektivt byggande och boende ska bidra till energieffektiviseringen och energisystemets omställning. Programmet stödjer forskningsprojekt inom bebyggelsens energianvändning över hela livscykeln och genomförs i samverkan mellan . Programmet omfattar forskning inom bostäder och lokaler där produktion, renovering, ombyggnation, demontering och rivning ingår. Även forskning om människors livsstilar, hur människor använder energi i boendet och vilka val som görs omfattas av programmet. Programmet vill stödja forsknings- och utvecklingsinsatser inom universitet, högskolor, institut, konsult- och industriföretag. Programmet inkluderar allt ifrån grundforskning och tillämpad forskning till experimentell utveckling. Projektdeltagarna består därför av representanter från alla dessa olika nivåer. Exempel på forsknings- och innovationsområden –Systemperspektiv inom byggande, boende och verksamhet. –Befintlig bebyggelse, särskilt miljonprogrammet. –Nybyggnation av lågenergihus och nära noll-energibyggnader. –Teknik, arkitektur och samhällsbyggnad i samspel. –Byggprocessen – från planering till förvaltning. –Byggmaterial och byggsystem. Arkitekturskolorna vid KTH, , och driver ett samarbete inom ramen för plattformen Arkitekturskolor. Syftet med plattformen är att kunna ta gemensamma initiativ på bred front inom både utbildning och forskning. Inom ramen för detta samarbete har skolorna presenterat tre forskningsprogram där samtliga skolor medverkar. Två starka forskningsmiljöer, Effekter av arkitektur: Att tänka om arkitekturens sociala dimension samt ”Architecture in the Making”: Arkitektur som en skapande disciplin och materiell praktik, samt en nationell forskarskola, i arkitektur, ResArc138. 136http:///om_e2b2 137https:///nyhetark/sveriges-arkitekturskolor-1.82134 138http:/// , professor arkitektur, Telefon är en samarbetsorganisation som omfattar de forsknings- och utbildningsenheter på , , LTH och LTU som är knutna till utbildning av civilingenjörer eller motsvarande. Efter en uppstartsfas etablerades 2011 som en permanent organisation med stöd från de fyra högskoleledningarna och SBUF. Organisationens syfte är att verka för att den bygginriktade forskningen och utbildningen får bättre möjligheter att fylla det behov av ny och tvärdisciplinär kunskap och kompetens som utvecklingen mot ett mer hållbart samhälle skapar. ska vara en tydlig avsändare i forsknings- och utbildningsfrågor genom ett samordnat uppträdande mot fackdepartement, forskningsstiftelser, forskningsråd, myndigheter m.fl. Avsikten är att verka för en utveckling av samarbete med arkitektursidans organisationer, andra högskolor med byggrelaterad verksamhet, institut och andra parter. Samarbetet har resulterat i ett antal gemensamma ansökningar som beviljats forskningsmedel, bl.a. SIRen – Hållbar renovering, ProcSIBE – Hållbar och innovativ upphandling, för Transportsektorn (BBT), BEST – Built Environment plattform, Smart Built Environment (SIP), INFRA Swede 2030 (SIP). Arbetet har också inneburit gemensamma doktorandskolor vad gäller kurspaket inom de olika temagrupperna. 3.4.4 Byggindustrier (BI)140 Byggindustrier (BI) är byggindustrins bransch- och arbetsgivarorganisation. BI ska bidra till en stabilt hög och hållbar tillväxt, sunda marknadsvillkor och tidsenliga medarbetarrelationer inom hela byggsektorn. BI bedriver forskningsprojekt inom marknad, produktionsteknik, material, it och miljö. Ambitionen är att få forskningsresultat som kan omsättas i praktiken av medlemsföretagen och få spridning av resultaten på ett sätt som gynnar medlemsföretagen. 139http:///pages/ 140https:/// –Automatiserad byggproduktion. –Kartläggning av verkliga kostnader för bostadsbyggande. –Standardisera arbetsprocesser för att minska slöseriet. 3.4.5 IQ Samhällsbyggnad – Nod och katalysator för innovation och kvalitet inom samhällsbyggandet142 IQ Samhällsbyggnad bildades då Byggsektorns innovationscentrum (BIC) och Rådet för byggkvalitet (BQR) gick samman i en medlemsfinansierad förening. Föreningen har drygt 110 medlemmar från hela samhällsbyggnadsområdet. IQ Samhällsbyggnad driver frågor som syftar till att förbättra förutsättningarna för forsknings-, innovations- och kvalitetsutveckling inom samhällsbyggnadsområdet. Som en nod och katalysator för sektorsövergripande FoI-frågor arbetar IQ Samhällsbyggnad för att: –Påverka för mer och bättre forskning och innovation. –Samordna sektorsövergripande program och projekt. –Skapa mötesplatser. –Sprida forskningsresultat. Exempel på projekt- och program –Smart Built Environment143. Ett strategiskt innovationsprogram kring digitaliseringen i samhällsbyggandet. Forskning och innovation för energieffektivt byggande och boende. Ett samverkansprogram med – 2017. 141https:///fou/pagaende-projekt317 142http:///om_oss 143http:///verksamhet/projekt_och_programsamordning/smart_built_environment 144http:///verksamhet/projekt_och_programsamordning/e2b2 Förening med mål att driva den gemensamma BIM- utvecklingen mot konkreta mål. innebär att en 3D-modell skapas i en byggprocess för projektering och vi- sualisering med målet att samla information om byggnader och proces- serna och besluten kring byggnaden. Ett nationellt innovationsprogram för svensk bygg- Europiska lösningar på utmaningar genom 3.4.6 i byggsektorn (CMB)148 CMB är ett forskningscentrum inrättat 1998 som ett samverkansprojekt mellan och managementfrågor. Centrumet bildades på initiativ av samhällsbyggnadssektorn och syftar till att stödja vetenskaplig forskning och utbildning och verka för kunskapsutveckling inom branschen. Nätverket består av ca 60 företag och organisationer i samverkan med omkring 10 forskargrupper på från institutionerna Bygg- och miljöteknik, Arkitektur och Teknikens ekonomi och organisation. Exempel på pågående projekt –Hinder och drivkrafter för att införa byggnadsinformationsmodellering () i byggproduktionsprocessen. –Etik, hållbarhet och sociala indikatorer – att mäta sociala värden vid stadsomvandling. () och Swerea IVF driver i samverkan med KTH och andra universitet och forskningsinstitut centret. Centrets projekt vägleds dessutom av ett 20-tal industriföretag. I takt med skärpta internationella krav på en uthållig samhällsutveckling, ökar efterfrågan på nya biobaserade material och produkter. Syftet med EcoBuild är att utveckla nya ekoeffektiva trä- eller biobaserade material främst avsedda för samhällsbyggnadssektorn, möbler, textilier och fordon. Visionen är att EcoBuild ska fungera som 145http:///verksamhet/projekt_och_programsamordning/bim_alliance 146http:/// 147http:///verksamhet/projekt_och_programsamordning/jpi_urban_europe 149http:/// en uthållig mötesplats för denna biomaterialutveckling med nära samverkan mellan högskolor, universitet och industri. , Tekn Dr. Telefon Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av be- slut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen öppna kunskapsseminarium om ar- bete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer hearing om framtidens luftfart – Har vi luft under Offentlig utfrågning med anledning av dom om data- Stöd till lokala åtgärder mot övergödning