eunbil · H30N4493F9 · 2016-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Förslag till och rådets förordning om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter, om ändring av och rådets förordning (EU) nr XXX/XXX [förordningen om offentlig kontroll] och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 (första behandlingen) Interinstitutionellt ärende: 2014/0100(COD) Artikel 42 första stycket och artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, EUF-fördraget. Beslut fattas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och rådet beslutar med kvalificerad majoritet. Kommissionen presenterade ett nytt lagstiftningspaket om ekologisk produktion . I lagstiftningspaketet ingår ett förslag till ny förordning och en ny handlingsplan för ekologiskt jordbruk. med den föreslagna förordningen är bl.a. att underlätta för jordbrukare att gå över till ekologiskt jordbruk. Förordningen ska även bidra till enklare regler, minskad administrativ börda, rättvisa konkurrensvillkor för jordbrukare och stärkt konsumentförtroende för ekologiska produkter. antog rådet en allmän inriktning rörande kommissionens förslag till ny förordning om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter. gav stöd till den allmänna inriktningen. har fått gehör för alla de svenska prioriteringarna som syftar till att bidra till en ökad ekologisk produktion och underlätta för svenska jordbrukare att gå över till ekologiskt jordbruk. Vidare har arbetat för att utvecklingsperspektivet i förhållande till tredje land/utvecklingsländer ska få genomslag avseende regleringen kring importregimen. röstade i ansvarigt utskott . Ordförandeskapet fick vid mötet med den mandat av rådet att inleda trepartssamtal med . Det mandatet överensstämde i stort sett med rådets allmänna inriktning. Frågan kommer upp som en lägesrapport vid det kommande jordbruks- och fiskerådet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen har höga ambitioner för att öka den ekologiska produktionen och konsumtionen. Regeringen arbetar aktivt för att de regler som förhandlas ska gynna den ekologiska produktionen och marknaden, och bidra till en fortsatt positiv utveckling för sektorn. Regeringen kommer fortsatt verka för att behålla undantagen i gällande lagstiftning för ekologisk produktion, som exempelsvis möjlighet till avhorning. Regeringen kommer att verka för att svenska växthus som bedriver ekologisk produktion fortsatt ska kunna använda de metoder som krävs i det stränga vinterklimat som råder i , i detta fall bedriva odling på s.k. avgränsade bäddar. Regeringen verkar för att gränsvärden för otillåtna ämnen inte införs då gränsvärden skulle innebära en belastning för sektorn. Regeringen kommer även att verka för att importreglerna inte ska missgynna eller försvåra handeln med tredje land. bör notera lägesrapporten. Frågan har varit föremål för samråd med och information i MJU inför jordbruks- och fiskerådet , samt vid mars-, maj- och junirådet 2015. En särskild överläggning i frågan hölls i MJU , . - Beslut om rådsslutsatser Dokumentbeteckning 9839/16 Rådsslutsatser antas med konsensus. presenterade sin handlingsplan för cirkulär ekonomi . För att stödja delmålet i Agenda om att halvera det globala matsvinnet i butik- och konsumentledet, och minska matsvinnet längs hela livsmedelskedjan, även förlusterna efter skörd avser kommissionen att genomföra en rad åtgärder. Bland annat ska en gemensam EU-metod för att mäta avfall utvecklas. Därtill ska en plattform för utbyte av goda exempel och förtydliga lagstiftningen om avfall, livsmedel och foder skapas, och åtgärder för att underlätta matdonation och användning av livsmedel och biprodukter i foderproduktion vidtas. Ett minskat matsvinn utgör ett viktigt element i en cirkulär och resurseffektiv ekonomi och är ett av de prioriterade områdena i kommissionens handlingsplan för cirkulär ekonomi. Att minska matsvinnet är även viktigt för att uppnå övergripande miljömål, generationsmålet som bland annat handlar om resurseffektivitet och hållbar konsumtion. Handlingsplanen för cirkulär ekonomi har diskuterats i rådet och ordförandeskapets ambition är att rådsslutsatser ska antas i . Med tanke på den stora uppmärksamhet och efterfrågan på åtgärder som uppkommit i samband med matsvinn och livsmedelskedjans avgörande roll i att minska matsvinnet vill ordförandeskapet ge särskild uppmärksamhet till detta ämne på Jordbruks- och fiskerådet och har därför tagit fram särskilda rådsslutsatser om matsvinn. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar att ordförandeskapet har valt att ta fram rådsslutsatser om matsvinn och föreslår att bör stödja dessa. Regeringen anser att de föreslagna rådsslutsatserna täcker in alla aktuella frågor och processer när det gäller matsvinn och välkomnar att de tar sin utgångspunkt i att matsvinn är ett globalt problem och att det kommer att krävas gemensamma insatser för att uppnå en betydande minskning i enlighet med det globala hållbarhetsmålet. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU Efter rekordhöga priser på smör och skummjölkspulver har priserna sjunkit kraftigt . Prisfallet på smör och mjölkpulver beror på ökat utbud på världsmarknaden, minskad efterfrågan från framförallt samt importstopp. Det har föranlett en global obalans inom mejerisektorn. har mjölkpriserna i , EU och globalt legat på en låg nivå och även nått den lägsta nivån . Detta har lett till en svår situation för många mjölkbönder, både i och i andra delar av EU. Mot denna bakgrund, och även med beaktande av ett lågt pris på griskött i många EU-länder , har kommissionen tagit beslut om flera åtgärder riktade till animaliesektorn inom EU. Kommissionen presenterade sitt krispaket på det extrainsatta rådsmötet . Från början var paketet helt inriktat på mjölksektorn men efter påtryckningar från flera medlemsstater så utvidgades åtgärderna till att även omfatta andra animalier, främst gris. Rättsakter för centrala åtgärder i paketet antogs av kommissionen och trädde i kraft . Åtgärderna omfattade nationella kuvert för riktat stöd till jordbrukare i drabbade sektorer, stöd till privat lagring, ökade möjligheter till förskott av stöd, bland annat direktstödet, ökad budget till säljfrämjande åtgärder och ökade uppköp av mejeriprodukter för biståndsändmål. Inom ramen för kommissionens ordinarie befogenheter har åtgärderna förlängts för privat lagring av smör och skummjölkspulver till . Flera medlemsstater har efterfrågat nya krisåtgärder, varpå marknadssituationen har diskuterats vidare i möten i och Jordbruks- och fiskerådet . På Jordbruks- och fiskerådet informerade kommissionen om åtgärder som planeras träda i kraft och åtgärder som kommissionen ska titta närmare på. Exempel på möjliga åtgärder som presenterades är: -Utökade möjligheter till statsstöd. -Ytterligare privat lagring av griskött. -Att undersöka möjligheten till förskottsutbetalningar av gårdsstödet. Kommissionen kommer på Jordbruks- och fiskerådet att ge en lägesrapport om marknadssituationen. Förslag till svensk ståndpunkt Mot bakgrund av den allvarliga situationen för i synnerhet många mjölkproducenter i EU bör inta en konstruktiv hållning till effektiva åtgärder på EU-nivå. Regeringen anser att eventuella nya åtgärder bör finansieras genom omprioriteringar inom beslutad jordbruksbudget. bör verka för lösningar i linje med den marknadsanpassning av den gemensamma jordbrukspolitiken som skett . Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet . Agricultural Market Task Force Kommissionen ska på rådet ge en lägesrapport av arbetet i expertgruppen Agricultural Market Task Force. Kommissionär har skapat en grupp med 12 experter efter en utlysning om att delta i en task force för jordbruksmarknaderna. Experterna är valda för sin kompetens och inte som representanter för organisationer eller medlemsland. Gruppens arbete är konfidentiellt. På kommissionens hemsida finns dock underlag från gruppens experter publicerade. Gruppen har haft fyra möten, det första . En slutlig rapport med rekommendationer från gruppen förväntas vara klar . Syftet med gruppen är att förse kommissionen med råd och expertkunskaper om hur jordbruksmarknaderna fungerar och om jordbrukarens position i livsmedelskedjan kan stärkas, samt lämna rekommendationer och förslag till politiska initiativ för hur globala utmaningar för ett hållbart jordbruks kan hanteras. Gruppen ska arbeta inom följande tre områden: -Transparanta marknader och offentlig datainsamling -Förbättra lantbrukarens position i livsmedelskedjan Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen ser positivt på att gruppen startats. Det är bra om gruppens arbete inte forceras, utan att det finns tid att bearbeta förslag och analyser. bör notera rapporten. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. Utvärdering av FLEGT handlingsplan och EUs timmerförordning Rådsslutsatser antas med konsensus. EU har en handlingsplan för att bekämpa olagligt avverkat timmer och handeln som associeras med det olagligt avverkade timret (FLEGT AP). Handlingsplanen har sju bärande tematiska arbetsområden och två centrala element för aktionsplanen EU:s timmerförordning (EUTR) samt frivilliga parterskapsavtal (FLEGT VPA). publicerade kommissionen en utvärderingsrapport om effektiviteten av EUTR baserat sedan förordningen antogs. På uppdrag av kommissionen publicerades en oberoende utvärdering av handlingsplanens första (2004-2014) av genomförandet. Rådslutsatserna behandlar dessa båda utvärderingsrapporter. Utvärderingen av EUTR drar slutsatsen att förordningen varit i kraft och att det därför är vanskligt att säga vad förordningen bidragit med. Osäkerheten till trots pekar utvärderingen på att förordningen fortsätter att vara av ”stor betydelse” för att bekämpa olaglig skogsavverkning och den relaterade handeln genom att regleringen har bidragit till en gradvis förändring av handelsmönster till förmån för nya införselvägar av lagligt timmer in på EUs marknad. Utvärderingen visar att EUTR har potential att uppnå sina mål men även att ytterligare ansträngningar behövs både av medlemsstaterna samt av den privata sektorn innan en effektiv och ändamålsenlig tillämpning har uppnåtts. I utvärderingen av FLEGT-handlingsplanen dras slutsatsen att planen förblir "helt relevant för sitt syfte", men att ambitionen måste öka för att ta itu med framtidens utmaningar. Utvärderingen berör även behovet av översyn och en möjlig utvidgning av annexet över vilka produkter som ska omfattas av förordningen i syfte att skapa likartade konkurrensförhållanden. Utvärderingen framhåller även att handlingsplanen måste göras mer flexibel så att den blir mer efterfrågad av producentländerna samt att den privata sektorn i producentländerna i ett tidigare skede involveras i förhandlingen inför ett partnerskapsavtal. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att kan stödja slutsatserna under förutsättning att de inte innebär någon begränsning av den flexibilitet som regeringen bedömer behöver finnas i handlingsplanen i syfte att nå FLEGT:s nuvarande övergripande och grundläggande målsättningar. I beaktande av en eventuell breddning av handlingsplanen är det regeringens fokus att fortsättningsvis betona bekämpandet av illegala aktiviteter och inte avskogning i allmänhet. Det finns naturliga och lagliga anledningar till att avskogning sker (exempelvis byggande av infrastruktur, uppodling av jordbruksmark) vilket inte ska försvåras av en utvecklad FLEGT handlingsplan. Regeringen anser att anpassningar och förändringar i planen alltid ska föregås av utvärderingar och grundliga konsekvensbedömningar. Regeringen delar utvärderingens slutsats att effekterna av EUTR är svåra att identifiera eftersom EUTR endast har tillämpats . Regeringen noterar att implementeringen av EUTR inom EU har gått sakta och har olika kommit olika långt mellan olika medlemsländer vilket kan medföra snedvridning av konkurrensen. Regeringen anser att anpassningar och tillägg i förordningen eller i dess annex alltid föregås av grundliga utvärderingar och konsekvensbedömningar. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU. 9.Påskyndande av arbetet med hållbart växtskydd – resultat från expertgrupp antagande av expertgruppens rekommendationer På avser ordförandeskapet presentera en rapport om hållbart växtskydd, samt be rådet om deras stöd för de i rapporten föreslagna åtgärderna. På initiativ av , som lyfte frågan vid , har kommissionen arbetat med frågan om ett mer hållbart växtskydd. 19 medlemsstater, inklusive , har ingått i kommissionens arbetsgrupp som tagit fram en plan med åtgärder . Den framtagna åtgärdsplanen innehåller en rad åtgärder som riktas mot såväl , medlemsstaterna, intressenter och företag. Planen innehåller förslag till åtgärder på kort och på lång sikt som syftar till att öka tillgängligheten av lågriskprodukter inom växtskyddet, stöd till forskning och utveckling av alternativa metoder, påskyndar medlemsstaternas tillämpning av integrerat växtskydd samt rekommendationer inför översynen av förordningen 1107/2009. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen stödjer de förslag som presenteras i åtgärdsplanen. Frågan var senast föremål för samråd med och information i MJU inför Jordbruks- och fiskerådet . 10.Meddelande från kommissionen till rådet om ett samråd om fiskemöjligheter –Föredragning av kommissionen Kommissionen presenterar ett meddelande avseende nästa års fiskemöjligheter. I meddelandet redogör kommissionen för vilket arbetssätt och vilka principer kommissionen avser tillämpa i samband med framtagandet av höstens TAC- och kvotförslag (, , samt för djuphavsarter). I meddelandet väntas kommissionen bland annat redogöra för det fortsatta genomförandet av den reformerade gemsamma fiskeripolitiken vad avser fiskemöjligheter och tillvägagångssätt för att uppnå målsättningen om maximalt hållbar avkastning och införande av Meddelandet har i skrivande stund inte inkommit. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens övergripande målsättning är att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med den reformerade gemensamma fiskeripolitikens mål och principer. Vad gäller fiskemöjligheter anser regeringen således att det är angeläget att nå målen om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning, att reformens mål om landningsskyldighet möjliggörs och att den vetenskapliga rådgivningen utgör grunden för besluten. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU 11.Förslag till och rådets direktiv om en hållbar förvaltning av externa fiskeflottor Förslaget grundar sig på artikel 43.2 i EUF-fördraget vad gäller fastställande av de bestämmelser som behövs för att uppnå målen för den gemensamma fiskeripolitiken. Beslut fattas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och rådet beslutar med kvalificerad majoritet. Förordning (EG) nr 1006/2008 (tillståndsförordningen) reglerar tillstånd för unionsfartyg som fiskar utanför EU:s vatten, samt tillstånd som beviljas fiskefartyg från tredje land som bedriver verksamhet i unionens vatten. Det nya förslaget till förordning, 2015/0289 (COD), föreslås ersätta den tidigare och därigenom skapa ett regelverk som är bättre anpassat efter den reformerade gemensamma fiskeripolitikens skärpta krav på EU-flottans externa verksamhet. Syftet är att tillhandahålla ett särskilt rättsligt ramverk för externa fiskeaktiviteter. För att fiska antingen på en annan kuststats vatten eller på det fria havet måste , och på motsvarande vis, tredjelandsfartyg som önskar fiska på EU:s vatten, uppfylla de krav på tillstånd som anges i förordningen. av fångster härrör ifrån tredje land och det fria havet (vad gäller tonfisk och liknande arter uppgår siffran till ). EU:s externa flotta består av ca 700 fartyg, motsvarande av EU:s fiskekapacitet i termer av tonnage.1 Den nuvarande tillståndsförordningen behöver nu ses över för att på ett tillfredsställande sätt motsvara mål och standarder för den reformerade gemensamma fiskeripolitiken och dess krav på samstämmighet mellan den interna och den externa dimensionen. I detta sammanhang kan konstateras att EU även är en stor importör av fiskeprodukter, vilket lägger ett stort ansvar på unionen att engagera sig för att internationella fiskbestånd förvaltas på ett hållbart sätt. Ett annat skäl till att en översyn av tillståndsförordningen behövs är det ökade behovet av transparens för fiskeaktiviteter. Bland annat och Fishing Transparency Initiative har tagit initiativ för en sådan utveckling. Det kan framhållas att EU:s rådgivande konstaterat att den nivå av transparens som krävs för som verkar under partnerskapsavtal också måste tillämpas för aktiviteter utanför partnerskapsavtal (gemensamma företag, charterarrangemang och privata avtal) och att reformen av tillståndsförordningen utgör ett tillfälle att agera i detta avseende. Förslaget till ny tillståndsförordning presenterades och har diskuterats i rådets arbetsgrupp för externa fiskefrågor. Efter ett antal behandlingar, där förslaget diskuterades artikel för artikel, godkändes det kompromissförslag som ligger till grund för den allmänna inriktningen i Coreper . Förslagets innehåll i korthet Förordningen omfattar all fiskeverksamhet som bedrivs av unionsfartyg utanför unionens vatten. Dessa kan således omfattas av ett tillträdesavtal eller ett direkttillstånd från tredjelandet och/eller verka inom ramen för en regional fiskeriförvaltningsorganisation eller reglerna för det fria havet. Roadmap on the Proposal for a Regulation of Parliament and of the Council replacing Council Regulation 1006/2008, sid. 2. Förordningen omfattar också fartyg från tredjeland som bedriver verksamhet i unionens vatten Även unionsfiskefartygs fiskeverksamhet utanför unionens vatten regleras. Förordningens grundläggande princip är att varje fartyg bör ha flaggmedlemsstatens tillstånd innan det kan fiska utanför unionens vatten och kuststatens tillstånd när verksamheten äger rum i dess vatten. Flaggstatens ansvar är centralt i detta avseende. Fiskeverksamhet inom ramen för partnerskapsavtal om hållbart fiske, SFPA:er, regleras också. Förordningen slår bl a fast att ett endast får bedriva fiskeverksamhet i ett tredje lands vatten efter bestånd som förvaltas av en regional fiskeförvaltningsorganisation. Den slår även fast att ett EU- fartyg endast får bedriva fiskeverksamhet i tredje lands vatten inom ramen för SFPA:er om det har utfärdats ett fisketillstånd både av fiskefartygets flaggstat och det tredje land där fiskeverksamheten äger rum. Även fiskeverksamhet inom ramen för direkttillstånd, dvs när det inte sker genom ett SFPA, regleras. Ett får enligt förslaget endast bedriva fiskeverksamhet i tredje lands vatten utanför ramen för ett SFPA om ett fisketillstånd har utfärdats av både dess flaggstat och det tredje land på vars vatten fiskeverksamheten äger rum. Förordningen säger också att en flaggmedlemsstat för att bevilja direkttillstånd bl.a. ska begära bevis för att den planerade fiskeverksamheten är hållbar (vilket ska bygga på en vetenskaplig bedömning). Förordningen fastställer även förfarandet för att bedriva fiskeverksamhet under överinseende av en regional fiskeriförvaltningsorganisation eller på det fria havet. Ett nytt område som tillkommit i förordningen är grundläggande regler för så kallad befraktning (chartering), som är en särskild form av direkttillstånd och som varit svår att övervaka. Huvudsyftet är att skapa en rättslig ram för denna praxis så att unionsfartyg som fiskar enligt ett befraktningsavtal kan övervakas bättre och EU:s lagstiftning anpassas till de regler som antagits av vissa regionala fiskeriförvaltningsorganisationer i detta avseende. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att bör stödja ordförandeskapets kompromissförslag. De viktigaste frågorna för regeringen är 1) att bevaka grundprincipen för EU:s externa fiskeriverksamhet enligt den gemensamma fiskeripolitikens grundförordning (1380/2013), att samma regler ska gälla för EU:s fiskefartyg vid fiske såväl utom som inom EU:s vatten. 2) Att förordningen inte negativt påverkar fiske inom ramen för de nordliga avtalen, främst med . I sin nuvarande form bedömer regeringen att förslaget uppfyller dessa kriterier och i många delar utgör en väsentlig förstärkning jämfört med den nu gällande förordningen. Detta bland annat genom att förslaget till ny förordning omfattar reglering av fiske på andra kuststaters vatten som inte faller inom ramen för partnerskapsavtal om hållbart fiske. Detta utgör en stor skillnad gentemot gällande förordning som endast anger att medlemsstater ska sträva efter att erhålla information om arrangemang mellan sina medborgare och ett tredje land. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med eller information i MJU 12. a) Sammanfattning från konferensen "hitta balansen: utforska lösningar i debatten angående patent och växtförädlarrätt” - information från ordförandeskapet anordnade det nederländska ordförandeskapet en konferens som samlade expertis och intressenter både från växtförädlarrätts perspektiv och från patentsidan. Man belyste olika perspektiv när det gäller dessa två immaterialrättsliga system och gränslandet däremellan som aktualiserats i och med vissa relativt breda patent som givits. Vid konferensen redogjorde branschen för vissa initiativ som tagits för att underlätta den praktiska hanteringen av olika patent i växter, ex en databas och en tvångslicenshantering. Den Europeiska () och det Europeiska Patentkontoret (EPO) har fördjupat sin kommunikation och utbyte av expertis. Kommissionen ska presentera en utredning om immaterialrätt i utsäde. Utredningen har utlovats i slutet av detta år. 12. b) Medelhavspartnerskapet, Cataniaprocessen och GFCMs årsmöte (’s, , 30 maj- ) - information från kommissionen Fiskbestånden i har minskat och trots den senaste tidens ansträngningar har situationen inte förbättras. Förvaltningen av fiskbestånden i kompliceras av det faktum att många av dem delas med tredjeländer utanför EU. I syfte att lansera en bredare debatt om hur man kan vända den negativa beståndssituationen arrangerade kommissionen och den rådgivande nämnden för () ett högnivåseminarium i , . Syftet med seminariet var att enas kring den mest effektiva vägen framåt i syfte att möjliggöra att omedelbara åtgärder kan vidtas på EU-nivå eller nationell nivå. Cataniamötet var också utgångspunkten för utvecklingen av en ny strategi för . Avsikten är också att man inom denna process, och inom ramen för Allmänna kommissionen för (GFCM), ska få med sig de grannländer runt som inte är EU-medlämmar. GFCM är en regional fiskeriförvaltningsorganisation som inrättats i enlighet med artikel XIV i FAO:s stadga. Dess främsta mål är att främja utveckling, bevarande, rationell förvaltning och bästa nyttjande av levande resurser samt en hållbar utveckling av vattenbruket i , och angränsande vatten. GFCM har befogenhet att anta bindande akter (rekommendationer) inom kommissionsområdet. Dessa akter riktar sig framför allt till avtalsparterna, men kan även innehålla skyldigheter för aktörer (t.ex. befälhavare på fartyg). EU och ett antal medlemsstater runt är avtalsslutande parter i . har inget fiske inom GFCM:s konventionsområde. Årsmötet ägde rum 2016 i , . Vid mötet behandlades frågor rörande fiskeriförvaltning samt finansiella och administrativa frågor. Kommissionen avser informera avseende Medelhavspartnerskapet, Cataniaprocessen och utfallet av .