rfr · H30WRFR16 · 2016-05-01 00:00:00 — offentliga utfrågning inför proposition om forskning och innovation Riksdagstryckeriet, , 2016 kallade till en öppen utfrågning i inför proposition om forskning och innovation. Till utfrågningen inbjöds myndigheter, organisationer m.fl. för att ge sin syn på dessa frågor. I det följande redovisas programmet och en utskrift av den stenografiska uppteckningen som gjordes vid utfrågningen. Program för öppen utfrågning inför proposition om forskning och innovation Tidpunkt: kl. 8.30–12.00 Plats: Förstakammarsalen, 8.30Utbildningsutskottets ordförande (S) hälsar välkommen 8.35Inledning av , verkställande ledamot, och 8.45Anders , vice ordförande, () 8.55Sven Stafström, generaldirektör, 9.05Charlotte Brogren, generaldirektör, 9.15Ingrid , generaldirektör, (för miljö, areella näringar och samhällsbyggande) 9.25Ewa Ställdal, generaldirektör, (för hälsa, arbetsliv och välfärd) 9.55Korta inlägg (. per talare): , enhetschef för hållbar el, , generaldirektör, , verkställande direktör, 1 Denna punkt utgick ur programmet. PROGRAM FÖR ÖPPEN UTFRÅGNING INFÖR PROPOSITION OM FORSKNING OCH INNOVATION , verkställande direktör, och kompetensutveckling () , verkställande direktör, () 10.45Korta inlägg (per talare): , generalsekreterare, Vetenskap & Allmänhet , forskningspolitisk talesperson, unga akademi , forsknings- och innovationspolitisk expert, , senior rådgivare, , analyschef, – de forskande läkemedelsföretagen , ledamot, ! 11.55Avslutning av utbildningsutskottets vice ordförande (L) Stenografisk utskrift från den öppna utfrågningen Ordföranden: är lite drygt halv nio , mina vänner. Det är roligt att se så många här av alla inbjudna, men jag är också glad att det är många utskott som är här. För er externa gäster ska jag berätta att det finns bred representation från utbildningsutskottet, som anordnar själva hearingen, men också representanter från näringsutskottet, miljö- och jordbruksutskottet, kulturutskottet, trafikutskottet, arbetsmarknadsutskottet och socialutskottet. Det är egentligen utskottstid, vilket innebär att en del har sammanträden och kommer att smita in här om , ifall ni funderar över vilka det är som kommer. Ledamöterna sitter samlat på ena sidan. Jag vill återigen hälsa er varmt välkomna hit. Syftet är att försöka ge ledamöterna i utbildningsutskottet och en översikt, så gott det nu är möjligt, inför den forskningsproposition som regeringen och sedermera kommer att arbeta med. Det har kommit väldigt många inspel. Det betyder att vi gör många olika ansträngningar för att sätta oss in i detta. Vi ordnar frukostmöten, vi träffar partivis och vi träffar i andra konstellationer kanske några av er och även andra som inte har möjlighet att vara här . Det finns de som vi inte hade möjlighet att bjuda in, utan vi var tvungna att göra ett urval. Vi uppfattade att det var ett positivt gensvar på den hearing som ordnades inför förra forskningspropositionen, och vi är hoppfulla även inför dagens hearing. Meningen är att försöka göra en långsiktig forskningsproposition som tar ett tioårsperspektiv för att skapa ambitiös forskningspolitik men också långsiktighet, tydlighet, helt enkelt långsiktiga spelregler. Det förutsätter en politisk samsyn i om vissa kärnvärden som vi successivt arbetar med. En annan viktig del är ett ökat nyttiggörande av forskningen. behöver bli bättre på att säkerställa att forskning resulterar i nytta i samhället och tillväxt i näringslivet. Detta i sin tur kräver mer av samverkan mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut, företag och offentlig verksamhet. Re- geringens ambition är att skapa incitament för ökad samverkan. En annan viktig del är bättre villkor för unga forskare. Det är allom känt i denna kammare att unga forskare kan gå utan en säker anställning och en tydlig karriärväg. Regeringens ambition här är att förbättra villkoren för unga forskare så att fler talanger både vågar och vill satsa en stor del av sin tidiga karriär just på forskning. Ytterligare ett område som jag gärna vill passa på att nämna är en jämställd akademi. Där kommer regeringen att arbeta för en snabbare ökning av andelen kvinnliga professorer. Det handlar också om en jämställd fördelning av statliga forskningsmedel och en fortsatt jämställdhetsintegrering. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Det handlar om högre basanslag för fler nya upptäckter. Det är en del av lärosätenas forskningsmedel som är basanslag och som ska prioriteras upp. Regeringens ambition är att ge forskarna mer tid åt att forska i stället för att skriva ansökningar. Därmed kan man ge den grundtrygghet som forskare behöver för att kunna satsa på de riktigt vågade förslagen som har en stor potential om de lyckas. Jag vill avslutningsvis nämna forskning och utbildning i hela landet. Forskning och utbildning av hög kvalitet ska ske i hela landet. Det möjliggör en god samverkan med det omgivande samhället. Det gynnar i sin tur näringsliv, regional utveckling och även själva forskningen. Banden behöver även stärkas mellan forskning, utbildning och innovation. Till allt detta hoppas vi på många inspel. Jag får understryka att diskussionerna inte blir så omfattande. Vi har försökt att ge så många som möjligt av er tid. Det kommer att finnas en fikastund. Vi hoppas att ni också stannar under lunchen så att ni kanske får möjlighet att vidareutveckla era tankar. Innan jag tar plats på podiet vill jag säga att det är väldigt tidspressat. Jag förstår att det är svårt att klämma ihop många av de ambitioner som ni har och som era remissvar innehåller. De bilder som delas ut kommer ledamöterna att få. Det finns också presentationer utanför lokalen från några av er och framför allt från några av dem som inte har kunnat beredas plats på podiet. Det finns också alla möjligheter att skicka in skriftliga kortfattade underlag till ledamöterna. Ni är återigen varmt välkomna. Jag skulle naturligtvis tittat på vem som är första talare, men det kanske kan hjälpa mig med. (L): Tack, . Vi ska börja med , som tyvärr fått förhinder. Det gör att vi tjänar på det pressade schemat. Vi släpper i stället in , som är vice ordförande i , . , , SUHF: Mina damer och herrar! , , är en sammanslutning av de 37 statliga och enskilda universiteten och högskolorna. Vi är formade för att tillvarata de gemensamma intressena som sektorn kan ha inom både forsknings- och utbildningspolitiken. Det rör bland annat kvalitetsfrågor med olika systemfrågor som är av vikt för sektorn. Vi har liksom många andra lämnat in ett så kallat inspel inför den kommande forsknings- och innovationspolitiska propositionen. Vi tar i första hand som förbund ställning till olika systemfrågor i lite mer generell bemärkelse som har att göra med styrningen av universitet och högskolor. Förslagen är grupperade i tre områden, som jag tänkte gå igenom. Det är för det första förslag som syftar till att på olika sätt understryka och öka handlingsfriheten för universitet och högskolor. Det är för det andra förslag som stimulerar styrning för kvalitet, effektivitet och profilering. Det är för det STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN tredje några punkter som mer direkt handlar om kvalitetsutveckling och kvalitetssäkring av forskning. Låt mig först beröra området handlingsfrihet. Statsmakten har i olika om- gångar betonat betydelsen av lärosätenas autonomi och också genomfört re- former i den riktningen. Det som SUHF nu ser som väsentligast i en fortsatt reformering i handlingsfrihetens tecken är följande punkter. Den första är den som ordföranden var inne på inledningsvis. nomiska resurser, det vill säga basanslagen, som lärosätena långsiktigt råder över måste öka. Det är helt klart att rådsfinansiering, sektorsfinansierad forsk- ning och på olika sätt konkurrensutsatta externa medel är en omistlig del av forskningssystemet och finansieringssystemet. Men när denna andel blir den helt dominerande får det orimliga konsekvenser. Det är av den samlade forskningsbudgeten på lärosä- tena som är extern kontraktsbunden forskning av olika slag. En sådan stor an- del innebär att seniora medarbetare ägnar en orimligt stor andel av sin tid åt att söka och avrapportera forskningsanslag snarare än att bedriva forskningen. Lärosätena får också betydande svårigheter att upprätthålla ett robust karriär- Det strategiska ansvaret för forskningens långsiktiga utveckling blir svårt att hantera på både fakultets- och lärosätesnivå inom ramen för den typ av finansieringssystem som vi har . En ökad andel basanslag skulle därför få direkta positiva effekter i form av både bättre effektivitet och kvalitet. Den andra punkten är större flexibilitet i användningen av anslagen för forskning och utbildning. Det skulle öka friheten och minska en del av inef- fektiviteten i systemet. Det handlar alltså om en enkel observation att utbild- ning och forskning båda är delar av det samlade uppdraget från universitets- Enskilda medarbetare ska delta i båda verksamheterna, och akademiska miljöer måste byggas för att klara av båda uppgifterna. Det kan framstå som motsägelsefullt att politiken ofta drivs på olika sätt för forskning och utbildning snarare än att betona samhörigheten mellan de två verksamheterna inom universitet och högskolor. Vi tror att en tydligare upp- märksamhet på det samlade uppdraget skulle vara en viktig ansats för att för- bättra hela systemets funktion. Sedan gäller det lärosätenas möjligheter att bygga kapital. tiseras från tid till annan för ansamlingen av kapital i balansräkningen. med tanke på den variation som externfinansieringen uppvisar, behovet av att kunna vara mer ansvarsfull som arbetsgivare och för att kunna göra större en- skilda satsningar finns det en viss poäng med att det finns en frihet att bygga ett visst kapital i balansräkningen för myndigheterna. Slutligen finns inom denna kategori ett antal saker som man ibland brukar tala om som skavsår inom ramen för myndighetsformen. Det berör sådana frå- gor som möjligheten att ta emot donationer, möjligheter att ingå vissa avtal och att samverka i olika juridiska konstellationer. Här skulle SUHF gärna vilja hänvisa till en utredning som har tagits fram av –universitetsnätverk. Den redogör för och listar de olika STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN typerna av problem som finns och hur man ska kunna lösa dem inom ramen för den myndighetsform vi har . Den andra kategorin av förslag har samlats under , effektivitet och profilering. Här är ansatsen att behöver ett rikt högskolelandskap med en mångfald av olika typer av lärosäten som kan skapa en trygghet och robusthet i olikheterna av uppdragen. Några förslag i den riktningen är följande. Vi tycker att man behöver reformera den mål- och resultatstyrning som vi arbetar med. Det är ett naturligt sätt att styra vår typ av verksamheter inom universitet och högskolor. Utmaningen är möjligen att kombinera en insiktsfull mål- och resultatstyrning med en frånvaro av exakt detaljstyrning. Här tycker vi att det behöver byggas upp en ny relation mellan i praktiken och lärosätena när det gäller implementeringen av styrmodellerna för universitet och högskolor. För det andra bör lärosätenas uppdrag spegla mångfalden. Det innebär att olika lärosäten ger olika mervärden till det svenska högskolelandskapet och det svenska systemet. Denna variation är i grunden positiv inte bara för det enskilda lärosätet utan för riket som helhet. Det kan vara olika fokus vid olika lärosäten och olika kombinationer av utbildning och forskning som speglar och uppvisar olika typer av förutsättningar för olika lärosäten. Dessa olikheter måste kunna tas upp som en del i styrningen i form av strategiska uppdrag, initierade resultatdialoger och fördjupade framtidsdiskussioner mellan uppdragsgivare och lärosäten. Vi tycker också att man bör titta på möjligheten att koordinera den projektfinansierade forskningen. Det är inte bara så att det är en stor andel externa medel i sektorn. Det är också många olika finansiärer med många och ofta icke-koordinerade satsningar. Det kan leda både till resurskoncentration men också till resursuttunning på andra delar i sektorn. Det kan leda till ryckigheter och obalanser. För den statliga delen vore det därför intressant att se vad som skulle kunna göras i termer av ökad samordning och en mer sammanhållen syn på de uppgifter som finansiärerna ska upprätthålla inom ramen för det gemensamma systemet. Avslutningsvis finns en tredje kategori av förslag som vi har fogat samman under rubriken . Svensk forskning är stark även i ett internationellt perspektiv. Men det finns också tecken på att tillskjutna medel i det svenska systemet inte ger samma positiva effekter som i en del andra länder i vår närhet. En viktig orsak är det som jag har varit inne på, den stora andelen externfinansiering som helt enkelt saktar ned produktiviteten i sektorn. Det kan därför vara viktigt att försöka anknyta de svenska erfarenheterna till erfarenheterna i en del andra länder. Det första förslaget innebär en förstärkt uppföljning och utvärdering på nationell nivå. Det syftar till att som en del av resultatdialoger och uppdragsdiskussioner skapa en bättre förståelse för och insikt i de förhållanden som föreligger i och hur de internationella jämförelserna faller ut. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN centralt att material tas fram på ett oberoende sätt för detta, kanske i ett för ändamålet särskilt organiserat högskoleobservatorium. Det andra förslaget i denna kategori är att förstärka och samordna lärosäte- nas egna kvalitetssystem. Det är rimligt att lärosätena ansvarar för sin egen kvalitet och också för kontroll och utveckling av den. Det är inget som hindrar att format och rapportering följer ett nationellt mönster i syfte att kunna utgöra underlag för nationella analyser och uppföljningar. Det är till och med efter- strävansvärt att så sker. Men det är en fundamental del i statens styr- ning av universitet och högskolor att klargöra att ansvaret för kvalitetskontrol- len och kvalitetsutveckling måste ligga på de enskilda lärosätena. har också tagit fram en översikt över forskningsfinansieringssystem i olika länder och hur effektiva de olika syste- men är i termer av produktivitet inom forskningen. Det framgår i korta drag att de system som präglas av en större andel basanslag än extern finansiering och en tydlig ansvarsfördelning där lärosäten har det odelade ansvaret för kva- liteten presterar bättre än system i andra länder som likt har en liten andel basanslag och en viss förkärlek för låta nationella kvalitetssystem slå ut Som jag nämnde i början klargör SUHF:s förslag väsentliga reformom- råden vad gäller det forskningspolitiska systemet för styrning, dialog och upp- Förslagen har den tonvikten därför att vi tror och menar att strävan- dena efter hög kvalitet i forskningen har direkta kopplingar till hur systemet för styrning är utformat. Forskningens innehåll och framstegsambitioner fast- ställs, utformas och genomförs bättre av forskarsamhället självt i samverkan med olika former av externa partner men inom ramen för ett system som upp- visar en typ av förståelse för forskningens förutsättningar, ungefär så som vi , : Tack så mycket för inbjudan att komma hit. Jag ser verkligen fram emot de presentationer och diskussioner vi kommer att Jag tänkte börja med att ge en liten kort presentation av och vår roll i det svenska forskningsfinansieringssystemet. Det är fem punkter. Vi finansierar forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga ve- Vi har ett övergripande ansvar för nationell forskningsinfrastruktur. jag speciellt trycka på att det inte är något som vi gör ensamt, utan vi har ett nära och intimt samarbete med lärosätena. Det är absolut nödvändigt, eftersom det är långsiktiga satsningar som görs på lärosätesnivå. Vi har också samarbete med övriga forskningsfinansiärer. Vi jobbar tillsammans för detta. jag menar med att ha ansvar för nationell forskningsinfrastruktur. Vi genomför analyser och ger råd till regeringen i forskningspolitiska frå- Vi har en speciell avdelning för forskningspolitik hos oss. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Vi verkar för internationellt forskningssamarbete. Även här vill jag trycka på att framför allt forskningsfinansiärer behöver samverka i detta så att vi utåt sett är enade. Här har vi ett väldigt speciellt uppdrag när det gäller EU- finansierad forskning. I de statliga forskningsfinansiärernas gemensamma inspel till forskningspropositionen trycker vi på att det bör utvidgas och även ha ett globalt perspektiv med forskningssamarbete också utanför EU. Sist och inte minst samordnar vi och utvecklar kommunikation om forskningens betydelse, resultat och villkor. Det är en väldigt intressant och spännande uppgift. Jag vill börja med att visa regeringens forskningspolitiska mål för att sätta in de förslag jag kommer med i ett sammanhang. ska vara en framstående forskningsnation där forskning och utbildning bedrivs med hög kvalitet och skapar ny kunskap som bidrar till innovation, samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. En annan skrivning kring forskning har jag också tagit med i tre punkter. De lyfter fram de grundläggande uppgifterna som forskningen har. Den första punkten är att skapa ny kunskap. Det gör man med ett analytiskt och insiktssökande arbetssätt. Den andra punkten är en kritisk uppgift som prövar nya och etablerade sanningar. Jag vill speciellt trycka på den. Det är aktuellt . Det är inte bara genombrottsforskning som gäller. Det handlar också om en ibland tålamodsprövande och lite tråkig uppgift att kritiskt granska andra forskare och andra sanningar som finns i vårt samhälle. Den är nog så viktig när det gäller forskning. Den tredje punkten är en konstruktiv uppgift som löser praktiska problem och främjar innovation så att vi kopplar ihop forskningens resultat med nästa steg som är nytta och innovation. kommer jag in på vårt inspel till den forskningspolitiska propositionen. Forskningssystemet behöver utvecklas. Det tror jag att alla tycker här. Min första punkt är ökad vetenskaplig kvalitet. Jag har en liten bild här som visar de ansökningar som vi får in. Det är totalt 6 000 ansökningar. Varje ansökan granskas och betygsätts. Vi har en sjugradig betygsskala från 1 Poor till 7 Outstanding. På något sätt är det en beskrivning av kvaliteten på svensk forskning. Vi tar in ansökningar från alla forskningsområden, och väldigt många forskare söker hos oss. Det visar att svensk forskning har väldigt hög kvalitet. Vi ser att det är en tyngdpunkt i skalan mot good, Excellent och Outstanding. Men som tidigare talare var inne på går det att förbättra. Ser man till den mängd pengar som har stoppats in i systemet borde vi ha ännu bättre forskning i . Det som har hänt, menar jag, är att de pengar som vi använt egentligen bara har ökat antalet forskare inom alla betygskategorierna. Det som vi önskar är att man får en förskjutning av skalan mot högre betyg. Det saknas i det svenska forskningssystemet en drivkraft mot ökad kvalitet. Här har vi lagt fram ett förslag vi kallar Fokus som ett exempel på hur man STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN kan jobba för att öka kvaliteten i det svenska systemet. Jag går inte in på Fokus Det var någonting som var aktuellt i samband med förra forsknings- propositionen men som naturligtvis finns kvar i diskussionen framgent. viktiga är att vi får någonting som driver mot ökad kvalitet. Jag vill i detta sammanhang säga att när finansierar forsk- ning är det Outstanding och Excellent som i princip får hos oss. pengar nog att finansiera alla som har betyg 6. Vi finansierar också några inom ramen för betyget 5. Där går gränsen för vår budget. Jag kommer på nästa bild att återkomma till hur man kan förbättra det läget. Det finns ytterligare några saker när det gäller forskningssystemet och vad som behöver utvecklas. Genomslag utanför akademin och att öka forskningens betydelse för samhällets utveckling är naturligtvis otroligt viktigt. även medvetenheten om detta. Här kommer kommunikationsuppdraget in i Vi vill att allmänheten ska ha god insikt om att forskningen har betydelse för samhällets utveckling. Vi lyfter också fram ett antal åtgärder som vi menar behövs för att åtgärda svagheter i systemet. Här är sex punkter. Det finns betydligt fler i vårt inspel, men låt mig nämna dessa. Det är rekrytering. Den satte jag först för att den är absolut viktigast. vi förbättra kvaliteten i det svenska forskningssystemet behöver vi vara nog- granna när vi rekryterar forskare. Vi ska rekrytera de bästa forskarna till våra Mobilitet och internationalisering är också otroligt viktigt. Det gäller också jämställdhet. Vi vet att vi har ett problem framför allt när det gäller professorer. av professorerna i är män och 25 Så får det inte vara. Där måste vi återigen gemensamt lärosä- ten och forskningsfinansiärer jobba för att förbättra det. Forskningsetik är aktuellt . Research integrity, säger man på eng- Det kanske är en bättre beskrivning av det hela. Det är ett stort område. Här behöver vi jobba intensivt i alla delar av det för att hitta rätt . Grundutbildningskopplingen är naturligtvis också väldigt viktig i samman- Forskning och grundutbildning hör nära ihop, och de tjänar på varandra från båda håll. Tvärvetenskap är någonting som vi ofta diskuterar. Hanterar vi det bra eller När man ser på framtidens forskningsresultat kommer många av dem att finnas inom just tvärvetenskap, inom områden som ligger mellan discipliner eller där discipliner samverkar. Här måste vi förbättra vårt sätt att hantera det och stödja tvärvetenskaplig forskning. På sista bilden visar jag åtta punkter från vårt inspel till forskningspolitiska De fyra första handlar mycket om finansiering. Satsa på de fria projektbi- Som jag visade på profilen med olika betyg kan vi bara finansiera de allra bästa projekten. Det finns många väldigt bra projekt som inte får finan- siering från oss. Därför menar vi att det enklaste sättet att förbättra kvaliteten i det svenska forskningssystemet är att satsa lite mer på de fria projektbidragen och ge några STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN mycket excellenta forskare möjlighet att bedriva sin forskning med stöd från oss. Satsa på unga forskares karriärer. Det är naturligtvis också väldigt viktigt om man tänker på forskningens framtid, och så vidare. Här är det lite speciellt fokus på just karriärer och att man ska ha en stabil karriärväg framgent när man startar sin forskarbana. Forskningsmiljöer är väldigt viktiga i forskningssystemet. Det gäller att man har en kreativ miljö där forskare samverkar. Här menar vi att kan bli bättre. Vi vill se fler sådana miljöer som är världsledande. Infrastruktur för forskning är naturligtvis väldigt viktigt. Problemet här är att det också är väldigt dyrt. För att hänga med i utvecklingen måste vi satsa på forskningsinfrastruktur. Här måste vi också prioritera. Vi kan inte satsa på allting. Vi måste välja ut och satsa extra på det. Den femte punkten är att kraftsamla i nationella forsknings- och innovationsprogram. Det är något som vi i vårt gemensamma inspel, vi statliga forskningsfinansiärer, har tryckt väldigt hårt på. Här måste vi agera tillsammans inom vissa områden där det verkligen behövs en nationell samling. Det handlar om både forskning och innovation. Jag var tidigare inne på kedjan från kunskap till nytta och att vi jobbar med den gemensamt. Stabila villkor för forskare. Vi har sett en utveckling där vi har allt fler forskare i systemet. Men var och en har sämre villkor och sämre resurser. Om man nu ska öka basanslaget ska det inte vara så att det blir fler forskare i systemet, utan de bästa forskarna ska få bättre villkor och stabila sådana. Jämställdheten i forskningen har jag varit inne på tidigare och ökat internationellt samarbete. Återigen har vi ett gott samarbete nationellt när det gäller EU-finansierad forskning. Vi ser gärna att det utökas också globalt.