rfr · H40WRFR1 · 2016-10-28 00:00:00 — Riksdagstryckeriet, , 2016 arbetsgrupp för forskningsfrågor har genomfört en studie om it-infrastrukturen och . Genom arbetet med forskningsfrågor förstärks kunskapsunderlagen inför utskottens ställningstaganden i olika ären- den, framför allt i beredningen av propositioner, skrivelser och motioner. Ar- betsgruppen, som består av en ledamot från varje parti, väljer gemensamt äm- nendärmanönskarfördjupadkunskap.Avsiktenmedunderlagetärattangripa frågeområdet brett och belysa det ur olika perspektiv. Gruppen har uppdragit åtutvärderings-ochforskningssekretariatetvid utskottsavdelningenochenex- tern forskargrupp att taframett underlag. De delar somhar tagits framav riks- dagens tjänstemän har faktagranskats av , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Kommuner och Landsting, i samt IT- & Telekomföretagen. Bakgrunden till att gruppen valt att titta på it-infrastrukturen är att dagens samhälle är beroende av en väl fungerande it-infrastruktur. Det gäller såväl offentlig förvaltning som näringsliv, utbildning, sjukvård, försvar, samhälls- skydd, räddningstjänst och kommunikationer. Likaså har den enskilda indivi- den ett stort behov av att kunna använda internet och mobil telefoni för att ta del av samhällsinformation och medier och för att kunna kommunicera ocharbeta.Ingettyderpåattberoendetkommerattminska–tvärtomförväntas digitaliseringen av fler områden öka i snabb takt. Sverigemåstevaravälrustatförframtidense-samhälle,ochtrafikutskottets arbetsgrupp för forskningsfrågor vill med den aktuella studien fånga hur den infrastruktur som ger tillgång till mobiltelefoni och internet växer fram. Med tanke på den snabba utvecklingen vill gruppen också lyfta blicken och disku- terahurdeninfrastruktursomi dagplanerasochanläggskommeratt motsvara framtidens behov och användarvanor. Digitaliseringen har många positiva konsekvenser: effektivitet, flexibilitet, smidighet och tillgång till nya kontakter, intryck och upplevelser. Men ut- vecklingen leder också till ökad sårbarhet, både för samhället som helhet och för enskilda individer. Parallellt med att allt mer sköts med hjälp av datorer och smarta telefoner avvecklas traditionella, analoga system, och den tekniska utvecklingen leder till att mobiltelefoni och internet möjliggörs av en och sammainfrastruktur.Arbetsgruppenförforskningsfrågorvilldärförävensätta fokus på frågor om it-infrastrukturens driftsäkerhet och robusthet. Gruppen vill med utgångspunkt i studiens resultat särskilt framhålla beho- vet av tillgång till bredband med hög hastighet i hela landet. Tillgången till snabbt bredband är god i om man jämför med andra länder. Skillna- derna inom landet är dock stora. Även om utbyggnaden av fiber har gått fort desenasteårenfinnsdetenosäkerhetkringdenfortsattautbyggnadentillglest befolkade delar av landet. Gruppen menar att det skulle vara mycket bekym- 2016/17:RFR1 FÖRORD mersamt om delar av landet inte skulle få möjlighet att ta del av den informat- ion och service och de tjänster, försörjningsmöjligheter och andra funktioner som förutsätter bredband med hög hastighet – detta särskilt som personer och företag i glesbygden har långt till annan samhällsinfrastruktur och service. Hälso- och sjukvård (telemedicin) och utbildning är exempel på områden därbredbandkangesärskilt storapotentiellanyttoriframtiden. Dettaärockså områden som kräver snabbt och högkvalitativt bredband. I ett land med så stora avstånd som bör dessa utvecklingsområden följas med särskilt stort intresse. Likaså kan forskningen visa att de potentiella nyttorna är mycket stora på lång sikt. Flera resultat pekar i riktning mot att de verkligt omfattande po- sitiva effekterna kommer först av omställning. Forskningen visar även att en utbyggnad av bredband initialt kan få störst positiva effekter i och kring tätorter och storstadsområden, inom tjänstesektorn samt bland hushåll och individer med hög utbildning. Den förbättrade tillgången till höghastig- hetsbredband kan därför riskera att, åtminstone till en början, mest gynna de grupper, sektorer och regioner som ”behöver det mindre”. visar forskningen att de här processerna varken är permanenta eller likformiga och att de går att påverka. Om alla områden och grupper ska få möjlighet att dra nytta av digitaliseringens långsiktiga möjligheter bör därför betydelsen av en utbyggnad till hela landet understrykas. På samma sätt pekar forskningen på att en utbyggnad av bredband inled- ningsviskanfånegativakonsekvenserförmiljönmenpålångsiktkangestora potentiella positiva nyttor. Det är en viktig kunskap sompekar på vikten av att hantera de negativa konsekvenser somkommer att finnas under enövergångs- period och att redan nu skapa strukturer för att göra de långsiktiga miljönyt- torna så stora som möjligt. forskningsgrupp vill betona vikten av att driftsäkerhetsar- betet anpassas till den tekniska utvecklingen. Den mobila telefonin och inter- netbyggsalltmeruppkringengemensaminfrastruktursamtidigtsomanaloga alternativa kommunikationskanaler avvecklas. Gruppen ser med särskild oro på att det finns en risk för att delar av landet kan bli avskurna från internet och mobil telefoni på grund av en skada i näten. Gruppen vill ställa frågan om det behövs ett politiskt mål för tillgången till och kvaliteten på mobil telefoni. Bilden av mobiltelefonin är kluven: Å ena sidan går utbyggnaden av nya nät fort, vilket gör att täckningen och kapa- citeten blir allt bättre. Å andra sidan vittnar många konsumenter om att det på många ställen fungerar dåligt att ringa och surfa i näten, och användarnas be- hov och krav förändras snabbt. Det förekommer också fortfarande större täck- ningsluckordärmänniskorsällanbefinnersig,ochdetfinnsmindretäcknings- luckor i områden där många vistas som i övrigt har mobiltäckning. arbetsgrupp för forskningsfrågor menar att enbred samsyn mellan olika berörda parter samt gemensamma visioner har bidragit till den Den modell man valt för utbyggnaden i Sve- rige har varit en marknadslösning med offentligt stöd endast somkomplement för att öka tillgången i områden där det saknas marknadsintresse. Modellen bygger på ett samtal mellan marknaden, staten, regioner och kommuner och på en gemensam samsyn. I takt med att fler tjänster sköts digitalt har snabbt bredband allt mer kommit att betraktas som en samhällsbärande grundinfra- struktur, och röster höjs för att den offentliga sektorn bör eller ska ges möjlig- hetatttaettstörreansvar.Gruppenanserattdetvoreolyckligtomotydligheter i ansvarsfördelningen skulle bidra till en försenad utbyggnad. Slutligen vill gruppen peka på att har haft ambitiösa mål för till- gången och kvaliteten på it-infrastrukturen, vilket har lett till att har en internationellt sett hög nivå. Med dagens snabba utvecklingstakt och ökade beroende av digitala tjänster är det dock inte givet att det är samma sak som att målen för den framtida it-infrastrukturen är tillräckligt högt satta. Det är viktigt för att följa den fortsatta utvecklingen av dessa frågor. Underlaget till kapitel 1 till 5 iforskningsgruppens studie har tagitsframav forskningssekreterare vid ut- värderings- och forskningssekretariat. I arbetet har även , fö- redragandevidtrafikutskottetskansli,deltagit.Bilaga1,somär enforsknings- baserad fördjupning om konsekvenser av it-infrastrukturen, har på uppdrag av trafikutskottet tagits fram av professor och hans forskargrupp vid . arbetsgrupp för forskningsfrågor överlämnar härmed sin rapport där resultaten av studien redovisas. (MP) ordförande Boriana (M) Per Klarberg (SD) Mål för it-infrastrukturen.............................................................................. Framtidens krav på it-infrastrukturen........................................................... Konsekvenser av den framtida it-infrastrukturen....................................... Ökade krav på och ett ökat beroende av it-infrastrukturen....................... intresserar sig för it-infrastrukturen och i Dagens mål och täckningskrav................................................................. De it-politiska målen.................................................................................. Täckningskrav för mobiltelefoni................................................................ Täckningsmål för bredband........................................................................ Krav på robusthet i systemen ..................................................................... Uppkopplingsmöjligheter, mobiltäckning och robusthet ................. Möjligheter till uppkoppling....................................................................... God men ojämn tillgång............................................................................. Möjligheter att nå de politiska målen......................................................... Framtidens telefoni och it – sömlösa och ständigt närvarande................... Framtiden ställer stora krav på kapacitet och täckning............................... Den ökade it-användningens effekter på miljön......................................... Forskningsbaserad fördjupning om konsekvenser av olika nivåer på kapacitet och robusthet i framtida it-infrastruktur....................................... Trafikutskottetsarbetsgruppförforskningsfrågorharvaltattfördjupasiginom frågor om it-infrastrukturen. Med it-infrastruktur menas den infrastruktur som möjliggör internetuppkoppling och mobiltelefoni. Intresset riktas mot både in- frastrukturens kapacitet (hur många som kan använda mobiltelefoni och bred- band och med vilken kvalitet) och robusthet (systemets driftsäkerhet eller känslighet för störningar). I fokus står frågor omhur tillgången ser ut , vilka insatser somgörs för ökad tillgång och vad de kommer att leda till. I frågeställningarna ingår också hur den framtida utvecklingen av mobiltelefoni och internet förväntas se ut, liksom de framtida behoven av it-infrastruktur samt konsekvenser av olika ni- våer av it-infrastruktur. De flesta ska ha tillgång till snabbt internet 2020 Det finns politiska mål som anger att alla ska ha tillgång till internet och att de flesta ska ha tillgång till riktigt snabbt internet. Enligt lagen om elektronisk kommunikation (LEK) ska alla med rimliga krav ha tillgång till funktionellt tillträde till internet i sin fasta bostad eller sitt fasta verksamhetsställe. Förord- ningen stadgar att en slutanvändare ska kunna ta emot data med en hastighet av /s. Den bredbandsstrategi som formulerades 2009 säger att av hus- hållen och företagen ska ha tillgång till bredband om minst /s 2020. Riksdagenfattadebeslutomit-politiskamål2011.Ettdelmålärattelektronisk kommunikation ska vara effektiv, säker och robust samt tillgodose användar- nas behov. Ett annat delmål är att ska ha bredband i världsklass. Något samlat mål för mobiltäckningen har inte formulerats, men () ställer täckningskrav i tre frekvensband. Offentligt stöd som komplement Utbyggnaden av bredband och mobiltelefoni sker i på kommersiella grunder, och marknadsaktörer står för av utbyggnaden av fasta och mobila bredbandsstrukturer. Offentligt stöd till bredbandsutbyggnad är en kompletterande åtgärd för att öka bredbandstillgången i områden där det sak- nas marknadsintresse. Inom ramen för olika program har delats ut i statligt stöd till bredbandsutbyggnad . 2016/17:RFR1 SAMMANFATTNING En god men ojämnt spridd tillgång till bredband Allt fler får tillgång till snabbt bredband, alltså bredband med en hastighet på Mbit/s. Tillgången ser dock mycket olika ut i olika delar av landet. Tillgångentillsnabbtbredbandärbetydligtsämreförhushållocharbetsställen utanförtät-ochsmåorter.Bildenärdensammaförtillgångentillfiberuppkopp- ling. Täckning för mobilt bredband finns framför allt där befolkningstätheten är hög. Fler personer i glesbygd upplever problem med att surfa mobilt än perso- ner som bor i tätorter. Internationellt sett är tillgången till bredband god i , men skillna- derna är stora inom landet. Efterfrågan och förväntningarna på snabbt bred- band är också höga. Efterfrågan på fiber är fortsatt hög. Det finns ett ökat intresse hos mark- nadsaktörerna att bygga ut fiber till villaområden. Många hushåll och företag finns i närheten av redan fiberanslutna fastigheter, vilket underlättar fortsatt utbyggnad. Arbetet med att bygga ut accessnät (det sista ledet fram till bosta- den eller arbetsstället) i landets mer glesbefolkade områdena kvarstår. Det finns en osäkerhet om hur långt den snabba utbyggnadstakten kommer att nå. Ju glesare det blir mellan husen, desto färre slutkunder. Det innebär minskande incitament för marknaden att göra investeringar. Det finns inte någon samlad bild över var det saknas en marknadsdriven utbyggnad av så kallade mellanortsnät. Kostnaden för att ge tillgång till 2020 beräknas bli . PTS menar att det finns goda möjligheter att nå målen i bredbandsstrategin medanandraaktörerär merosäkra.InternetstiftelseniSverige(IIS)ärbekym- rad över avsaknaden av ett helhetsgrepp över hur svensk infrastruktur ska se ut och hänga samman nationellt, regionalt, kommunalt och lokalt. Vissa aktö- rer menar att fiber ska ses som en samhällsbärande infrastruktur och att det behövs en statlig it-infrastruktur. Det finns en risk för att delar av landet kan bli avskurna från bredbandsupp- koppling vid skador i näten. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har pekat på att myndigheter, län och kommuner är mycket beroende av elektronisk kommunikation, som det inte sällan saknas analyser av hur robust deras kommunikation är. Även andra har pekat på att det finns brister inom området robusthet och driftsäkerhet. Operatörerna har ansvar för sina nät och tjänster och vidtar åtgärder för att skydda sina respektive delar av infrastrukturen mot incidenter. trädde PTS nya föreskrifter för att säkerställa att marknadens aktörer bedriver ett långsiktigt och kontinuerligt driftsäkerhetsarbete i kraft. Föreskrifterna in- nehåller bland annat specifika krav på reservkraft och krav på redundans. SAMMANFATTNING 2016/17:RFR1 Förstärkta skalskydd, krisroaming, mobila basstationer, reservlösningar för elförsörjning och webbtjänsten är exempel på åtgärder för att öka driftsäkerheten och robustheten. En ny branschstandard för anläggning av fiber antogs . Dubbel bild av mobiltäckningen Bilden av mobiltäckningen i är dubbel. Den ena bilden visar en stark utveckling där nya nät byggs och täckning och kapacitet blir allt bättre. Sam- tidigt vittnar konsumenter om att det på många ställen fungerar dåligt att ringa och surfa i näten. Yttäckningen varierar mycket mellan olika län. Det finns också fortfarande större täckningsluckor, framför allt i områden där få vistas. Det finns även mindre täckningsluckor i områden där många vistas. Framtidens krav på it-infrastrukturen Informations- och kommunikationssystem är en viktig och avgörande resurs inom i stort sett all samhällsverksamhet. De senaste årens snabba digi- tala utveckling har inneburit att många områden blivit helt beroende av ett och samma nät. fanns olika informationsvägar för exempelvis telefon, tv och internet. går utvecklingen mot att mer och mer information överförs inom samma nät. Toleransenföravbrottochandrastörningarminskaritaktmedattsamhället blir allt mer beroende av modern teknik. Efter hand som e-förvaltning etable- ras får många offentliga aktörer dessutom allt större behov av att elektroniskt förmedla stora mängder information sinsemellan, vilket ökar kraven på till- gängliga och skyddade it-infrastrukturer. Framtiden ställer stora krav på kapacitet och mobilitet Framtidensittrosblimernärvarandemenmindresynlig.Depräglasavständig uppkopplingochsömlösanätverkavkommunicerandeenheter.Storamängder data samlas, lagras eller passerar genom molnet, analyseras och utgör grunden för olika tjänster. Framtidens användare kommer att producera stora mängder information, vilket ställer högre krav på kapaciteten uppströms. Parallellt med denna utveckling ökar behovet av tjänster som garanterar att informationen inte hamnar i fel händer. Utvecklingen med smarta telefoner och mobilitet förmodas fortsätta, lik- som konsumtionen av rörliga bilder. Den stationära datorn förmodas bli allt mindre viktig. Sensorer kommer att placeras på saker och personer för att hämta och lämna information. Antalet uppkopplade enheter kommer att växa kraftigt de närmaste 10 till 15 åren. Tillsammans med bland annat den ökande mobiliteten, konsumtionen 2016/17:RFR1 SAMMANFATTNING av rörliga bilder samt mycket omfattande datamängder kommer det att ställa stora krav på it-infrastrukturen. 5G-tekniken tros komma att medge snabbare och mer tillförlitlig kommu- nikation. Forskare pekar på att det finns tekniska begränsningar. Till exempel finns det ett tak för den optiska fiberns överföringskapacitet. Konsekvenser av den framtida it-infrastrukturen På uppdrag av trafikutskottet har professor och hans forskargrupp vid tagit fram en forskningsbaserad fördjupning omkonsekvenser av olika nivåer på framtida it-infrastruktur. Avsnit- tet innehåller dels resonemang utifrån tidigare forskning, dels egna ekonomet- riskaberäkningar.Diskussionernaberörbådeutbredningenavbredband(bred- bandspenetrationen) och bredbandets kapacitet eller hastighet. Effekterna de- las in i ekonomiska, sociala/samhälleliga och miljömässiga. Stora ekonomiska effekter på lång sikt De ekonomiska effekterna av bredband är mer välutforskade än de sociala och miljömässiga.Detfinnsenförhållandevisstormängdsamstämmigevidensom bredbandsinfrastrukturens påverkan på BNP och sysselsättning. Resultaten från studier av bredbandets påverkan på BNP är robusta och vi- sar en positiv effekt. Tio procentenheters ökad bredbandspenetration ökar i genomsnitt BNP-tillväxten med ungefär en procent. Vissa av de positiva effekterna uppstår direkt i och med att utbyggnaden av bredband leder till ökad sysselsättning och ökad BNP. De viktigaste ekono- miska effekterna uppstår dock på när infrastrukturen finns på plats och börjar användas. Effekterna uppkommer när ekonomiska aktiviteter an- passasochomorganiseras,individernaskompetensökarochinnovationerupp- står. Effekten på BNP uppkommer då framför allt som en konsekvens av att företagens produktivitet förbättras och att hushållens användning av bredband gör att deras realinkomster ökar. Tidsfördröjningarna är dock varken perma- nenta eller likformiga, och de påverkas av exempelvis institutionella faktorer såsom regleringar. Nyttoökningen tros också kunna avta vid mycket höga penetrationsnivåer. Det kan med andra ord finnas en mättnadspunkt varefter marginaleffekten av ytterligare bredbandspenetration minskar. Förutomen positiv inverkan på BNP kan forskningen visa positiva effekter på produktiviteten, hushållens inkomster, innovationer, sysselsättning, antal företag och företagens omsättning. Vad gäller inkomster, sysselsättning och företag återfinns dock ett mönster som pekar på att den positiva påverkan är störst i tjänstesektorn, i tätorter eller städer samt bland hushåll och individer med hög utbildning. Bredband skapar sysselsättning genom innovation och produktivitetsvinster, men produktivitetsvinster kan också leda till minskad SAMMANFATTNING 2016/17:RFR1 Effekterna kan skilja sig åt mellan olika industrier och geogra- fiska områden, och forskningsgruppen pekar på att den förbättrade tillgången till höghastighetsbredband paradoxalt nog riskerar att mest gynna de grupper, sektorer och regioner som ”behöver det mindre” – högutbildad arbetskraft, som är kvalificerad i informations och kommunikationsteknik (IKT), tjänste- industri och andra sektorer med högkvalificerad personal samt redan tätbefol- kadeområdenochistorstadsområdenasperiferi.Positivasysselsättningseffek- ter uppstår framför allt i sektorer med behov av kvalificerad arbetskraft. Till- gång till bredband tenderar att komplettera kvalificerad arbetskraft medan det ersätter okvalificerad arbetskraft med mer rutinartade arbetsuppgifter. Forskargruppensegenundersökning medhjälpavsvenskadata visarattdet finns ett visst positivt samband mellan tillgång till bredband med höga hastig- heter och antal företag och arbetsställen, samt mellan mobila datahastigheter och antal arbetsställen i en kommun. Man fann ingen positiv påverkan på sysselsättningen, men däremot ett negativt samband mellan tillgång till bred- band med en hastighet om minst /s och total sysselsättning. Detta gällde särskilt utanför de större städerna. En hypotes är att det beror på att bredbandet leder till att okvalificerade jobb försvinner utanför storstäderna. Likaså visade undersökningarna ett svagt negativt samband mellan lönenivåer och tillgång till bredband om minst /s. Det kan också tolkas som ett resultat av en förskjutning mot mer kvalificerad arbetskraft, framför allt i stä- derna. Negativt för ekonomin om vi inte når målen för snabbt bredband Som nämnts finns en relativt omfattande litteratur om effekter av bredband i allmänhet.Forskningenomeffekteravhögrebredbandshastigheter ärintelika omfattande. Klart är att såväl utbud som efterfrågan av högre datahastigheter ökar och att vissa samhällsekonomiskt viktiga användningsområden kräver högadatahastigheter.Somfigurenvisarkräverolikatjänstermycketolikahas- tigheter och kvaliteter. 2016/17:RFR1 SAMMANFATTNING Nya applikationer och tjänster kommer att kräva mycket snabbt bredband. pekar forskargruppen på att det kostar mer att bygga ut ultrasnabbt bredband, speciellt i glest befolkade områden. Flera studier pekar på en positiv inverkan av ökad bredbandshastighet på BNP, men omfattningen av den effekten är inte lika tydligt bevisad. En studie som gjorts i samarbete mellan , ADL och kan dock visa positivaeffekterpåBNP-tillväxtochpåhushållensinkomster.Forskargruppen skriver att det finns stöd för hypotesen att effekterna av bredband följer en S-kurva där de positiva effekterna ökar snabbare efter en viss nivå på bred- bandshastigheten men att marginaleffekterna också kan förväntasavta efter en viss nivå. Forskargruppen har gjort försök att kvantifiera konsekvenserna av olika hastigheter. Det finns dock lite evidens för effekter av högre bredbandshastig- het på de höga nivåer där befinner sig, och resultaten kan endast ses som en indikation. En grov överslagsräkning har gjorts av utfallet av bredbandstillgången så som den prognostiserats av PTS till 2020. Enligt den prognosen kommer av alla hushåll och arbetsställen att ha tillgång till bredband om minst och att ha tillgång till minst . Överslaget pekar på att det totala bidraget till BNP-tillväxten blir i storleksordningen 10 miljar- der kronor (eller av BNP) . Ett scenario har också tagits fram för 5 procentenheters högre täcknings- grad med bredband över jämfört med PTS prognos (med andra ord ). Ett sådant scenario skulle på kort sikt leda till ytterligare BNP- ökning med mellan 310 miljoner och vid sidan omden tidigare överslagsberäknade BNP-ökningen på 10 miljarder kro- nor. Scenariot leder till uppskattningsvis 3 000 extra (förmodligen tillfälliga) arbetstillfällen, ökade hushållsinkomster och ungefär 400 nya företag. Fors- kargruppen påpekar att dessa uppskattningar är mycket osäkra. På lång sikt möjliggörs produktivitetsvinster hos företag och effektivisering av offentlig SAMMANFATTNING 2016/17:RFR1 Innovationskraften växer i de regioner där det snabbare bredban- det blir tillgängligt. Sysselsättningseffekten på lång sikt väntas bli neutral men kan påskynda en omvandling mot mer kvalificerade arbetsuppgifter, högre ut- bildad arbetskraft och vissa industrisektorer. Paradoxalt nog riskerar dock den förbättrade tillgången att gynna de grupper, sektorer och regioner som ”behö- ver det mindre”. En beräkning har även gjorts av en mindre utbyggnad än PTS prognos. Ett sådant scenario skulle innebära att får tillgång till /s och 89,5procenttill100Mbit/s2020.Ensådanutvecklingskulleledatillutebliven BNP-tillväxt i intervallet 750 miljoner till , jämfört med den utbyggnad som PTS förutspår. I ett sådant scenario skulle ungefär 600 företag inte startas.