rfr · H30WRFR10 · 2016-03-23 00:00:00 — och justitieutskottets hearing om radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala miljön Riksdagstryckeriet, , 2016 Hearing arrangerad av och justitieutskottet Tid: –13 Plats: Andrakammarsalen i Hearingen leddes av (M) och (S), ordförande respektive vice ordförande i samt (M) och (MP), ordförande respektive vice ordförande i justitieutskottet. Analytiker , Försvarshögskolan Direktör , Forskningsledare i terrorfrågor , Försvarshögskolan Huvudsekreterare , Nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism Lärare och doktorand i rättsinformatik , Stenografisk utskrift från hearingen Öppen hearing om radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala miljön ordförande (M): God förmiddag och välkomna till och utfrågningen om radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism som sker i den digitala miljön! Utfrågningen är ett samarbete mellan och justitieutskottet. Jag är väldigt glad över att vi har fått spännande föredragshållare som kan belysa de här komplicerade frågorna för oss. I ett fritt och öppet samhälle finns ett långtgående skydd för tryck- och yttrandefriheten. Det är också det som utnyttjas av extrema grupper. Det ställer många frågor till oss som ska fundera över på vilket sätt man kan förebygga och motverka negativa aktiviteter av det slaget. Det är en utmaning att fundera över vad vi kan göra. Vilka verktyg tjänar det syfte man kan ha med att vilja ingripa och vilka motverkar och blir kontraproduktiva? Det här är ingen enkel fråga. För att få mer kunskap och underlag för den diskussion som förs har vi inbjudit en rad intressanta personer. Då hade vi inte räknat med snökaos i Gö- teborg, vilket det är . Det innebär att , som skulle ha varit en av föredragshållarna under den första delen av utfrågningen, sitter fast i . Men vi andra får försöka arbeta med detta. Vi i presidiet ska försöka hantera dagens utfrågning. Jag har lovat att introducera de första föredragshållarna, som har fått ganska begränsad tid, maximalt var. Efter respektive del i utfrågningen finns det utrymme för frågor från riksdagsledamöterna till föredragshållarna. Jag kan tänka mig att det är många fler som har frågor, och det finns naturligtvis möjlighet att efter utfrågningen ställa dem till respektive föredragshållare. Men vi har ett väldigt tajt tidsschema. Vi ska börja med att lyssna till , som är analytiker och arbetar vid . Han är också ansvarig för en rapport som några av oss har tagit del av. Efter honom kommer , som är direktör vid , att ge sin beskrivning av hur det ser ut. Därefter kommer , forskningsledare i terrorfrågor vid , att också ge sitt bidrag innan vi går över till frågor. Ni är alla varmt välkomna. Jag ser fram emot en spännande utfrågning. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN HEARINGEN , Försvarshögskolan: Ledamöter! Tack för inbjudan till denna viktiga och aktuella hearing om våldsbejakande extremism i den digitala miljön! Mannen på bilden dömdes till fängelse i för terroristbrott tillsammans med en annan man från . I en video filmad i So- malia uppmanar mannen personer att åka till samt uttalar hot mot den svenske konstnären . Denna video har gjorts tillgänglig för allmänheten genom internet. För att sprida sina budskap och rekrytera individer använder terroristorganisationer sociala medier som ett av flera verktyg. Flera av de individer som rest från till och , tillsammans med sympatisörer i , gillar, delar, kommenterar och sprider på olika sätt IS, Jabhat al-Nusras och propaganda i svenskspråkiga forum i sociala medier. Fenomenet kan beskrivas som offensiva påverkanskampanjer från aktörer i och , men också som påverkanskampanjer vilka upprätthålls och utvecklas genom en global, social rörelse med salafi-jihadistiska förtecken – en våldsbejakande ideologisk rörelse som också finns närvarande i . har jag följt ett antal forum på sociala medier som kan anses vara en del av de våldsbejakande islamistiska extremistmiljöerna i . Försvarshögskolan fick i uppdrag av den nationella samordnaren för att värna demokrati mot våldsbejakande extremism att författa en studie på detta område. Studien, som presenterades , visar inte en helhetsbild av våldsbejakande islamistisk extremism i generellt eller sociala mediers roll och funktion i förhållande till detta. Det är dock ett bidrag till en vidare förståelse av detta fenomen, hur sociala medier används för propagandaspridning samt vilka motiv och orsaker som går att skönja i några av de svenskspråkiga Facebookgrupperna och -profilerna. Facebook används som en plattform för svenskspråkiga grupper och profiler för att sprida officiell propaganda för terroristorganisationer som Islamiska staten och . Det kan till exempel vara uttalanden från talespersoner eller spridning av vad jag kallar officiella propagandafilmer. Facebook används också för att sprida inofficiell propaganda till fördel för terroristorganisationer som Islamiska staten och . Den inofficiella propagandan är till exempel egna fotografier från och reseberättelser. Facebook används som en plattform för försök till rekrytering, vilket bland annat sker genom olika uppmaningar från personer som rest från till och . Informationen som sprids sker dels från personer i , dels från personer som rest från till IS-kontrollerade områden i och . Hyllningar till våldsbejakande islamistiska ideologer och terroristorganisationers ledare sprids genom texter, bilder, fotografier och videor. Personer från som befinner sig i kommunicerar hem till genom reseberättelser från IS-kontrollerade områden. Inom dessa profiler och grupper går det att finna ett antal motiv och orsaker till att någon ska sympatisera med våldsbejakande islamistiska ideologier och STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN HEARINGEN rörelser samt argument för att någon ska resa till för att ansluta sig till Ett antal faktorer överlappas: humanitära, religiösa och ideologiska motiv tillsammans med martyrskap och något som kan ses som äventyr, våld, vapen Orsakerna och motiven kan inte ses som hela förklaringen till att någon radikaliseras, väljer att sympatisera med eller ansluta sig till terro- ristorganisationer som Islamiska staten eller . Rapporten är dock ett försök till ett bidrag till en djupare kunskap om motiv och orsaker. Andra potentiella faktorer som kan påverka individerna är deras sociala umgänge i den fysiska miljön, närvaro av rekryterare eller självutnämnda re- ligiösa ledare, psykopatologiska förklaringar, socioekonomiska faktorer och Det är svårt att mäta vilken effekt eller vilket inflytande sociala medier har och om det är en avgörande faktor för radikaliseringsprocesser och rekryte- Sannolikt samspelar detta med den fysiska miljön. Vidare forskning krävs för att förklara motiv och orsaker samt vilken roll sociala medier har i radikalisering och rekrytering. Jag efterfrågar därför fler studier som inbegriper intervjuer med sympatisörer och de som ansluter sig till dessa organisationer. Djupare kunskaper om orsaker och riskfaktorer är nödvändigt också för att skapa ett adekvat förebyggande arbete. Vid sidan av den kunskap som finns och den akademiska forskning som bedrivs är det min bedömning att säkerhetspolisen i större utsträckning än i dag kan dela med sig av sina kunskaper om och erfarenheter av de våldsbeja- kande extremistmiljöerna i . Vissa saker måste förbli hemliga av sek- retesskäl och inte minst av integritetsskäl. Detta till trots torde det vara möjligt för säkerhetspolisen att dela med sig av sin kunskap utan att äventyra pågående eller framtida operationer samt utan att avslöja myndigheternas källor och me- Jag upplever också att det finns ett behov av intensivare informationsutbyte mellan centrala myndigheter och mellan centrala myndigheter och kommuner. , : Efter rasistdåden i ta- lades det mycket om att nätet kokar av rasism och främlingsfientlighet och att gärningsmannen vid det här dådet hade följt flera fascistiska och rasistiska bloggar och upprop. Det är ju så att det flödar av åsikter och fakta på nätet, och fakta som begrepp kan verkligen urholkas rejält. Bara för att många delar och sprider ett budskap betyder det faktiskt inte att det är riktigt och sant. Vi lever i när informationsströmmarna bara blir fler, snabbare och Möjligheten att forma sin egen världsbild och lägga sitt eget lilla pussel har väl aldrig varit större än . Det är också något som utnyttjas av olika grupperingar i samhället. I nätsammanhang är det lätt att tycka och känna saker, men det behöver, som sagt, inte alls betyda att det är sant. och fakta är ju som bekant inte alls samma sak. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN HEARINGEN Enligt , som länge forskat kring den svenska nazismen, finns det ett fenomen hos personer som hon kallar för evigt faktaresistenta. Det är de vars verklighetsbild i grunden tycks styras av föreställningar om en underliggande konspiration. I dessa sammanhang existerar som regel ingen komplexitet, inget både och, inga gråzoner, inget vändande och vridande av fakta – inga djupare analyser över huvud taget. Det är alltså lätt att världen styrs av känslor, och detta oavsett om vi pratar om hot, hat eller svårare former av våldsbejakande extremism, oavsett om det kommer från höger, vänster, uppifrån eller nedifrån i form av en extrem religiös övertygelse. Före internet och den så kallades digitala revolutionen var det inte så lätt att sprida information. Men , med hjälp av modern teknik och digitala plattformar, sprids text och bild med vindens eller kanske snarare ljusets hastighet. En så kallad nätmiljö kan organiseras och sättas igång på . I slutna miljöer tar syret lätt slut. Tonen blir hätsk, och risken för utanförskap och radikalisering ökar. Jag heter och är som sagt direktör för . Kort är det en myndighet som har funnits , och vår instruktion och vårt uppdrag är att stärka och skydda barn i deras medievardag. Regeringen uppdrog till myndigheten att genomföra en studie om antidemokratiska budskap på internet och i sociala medier, budskap som riktas till unga och som uppmanar till våld för en politisk eller ideologisk sak, och om hur unga kan stärkas mot dylika budskap. Studien var en av totalt 15 åtgärder i regeringens handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Rapporten lanserades 2013 och heter Våldsbejakande och antidemokratiska budskap på internet. Den har alltså ett fokus på hur internet och sociala medier används för att sprida antidemokratiska budskap till unga som uppmanar till våld för en politisk eller ideologisk sak. Studien behandlar den svenska extrema högern, den extrema vänstern, den så kallade autonoma miljön samt den militanta jihadismen och hur de använder internet i syfte att sprida propaganda och rekrytera. Det här är en av de få rapporter som vi har översatt till engelska, för det fanns också en efterfrågan utifrån. Ingen människa är född till att vara förövare eller förespråkare av våld för politiska eller religiösa ändamål. Att rekryteras till och radikaliseras inom ramen för våldsbejakande och antidemokratiska extremistiska grupper är en fråga om att anta en mer eller mindre okritisk bild av världen där hatet är en drivande kraft och våld ett lagligt medel. I dagens informationssamhälle har internet i allt större omfattning blivit verktyget för att sprida antidemokratiska budskap i syfte att rekrytera nya medlemmar. Detta faktum ställer stora krav på oss människor, både gammal och ung, att vara kritiska i mötet med medieinnehåll och ibland kraftigt vinklade budskap, som vi i stort sett alla möter i både traditionella och digitala medier. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN HEARINGEN Några resultat av vår studie: har det gått , och det har hänt var den högerextremistiska miljön långt större i än övriga två miljöer. De tre extremistiska webbmiljö- erna skilde sig åt i många hänseenden. Men det fanns också stora likheter inom åtminstone fyra tematiska områden, och jag skulle säga att det fortfarande gäl- Deras kommunikation innehåller skarpa dikotomier – alltså vi mot dem. Det finns också en väldigt tydlig försvarsretorik – vi är under attack. förklaras också genom konspiratoriska ramberättelser. Och det finns en idea- lisering av direkt handling parat med ett förakt för diskussion och konsensus- Hur ser den extremistiska kommunikationen ut i ett globalt perspek- Generellt sett delas världen fortfarande upp i ett vi och dem. inget mittemellan; det är väldigt svart och vitt. Generellt pågår det också, en- ligt dessa, ett krig mellan det onda och det goda. Du måste välja sida samt Det så kallade narrativet hos de islamistiska extremisterna handlar väldigt mycket om att väst utkämpar ett krig mot muslimer över hela världen. mer är förtryckta och diskriminerade i och kan därför inte leva som goda muslimer här. Islamiska staten är det enda rättfärdiga samhälle som du Sedan har vi narrativet hos den så kallade nya högerextrema rörelsen. handlar det mer om att en alltmer utspridd islam utanför den europeiska kul- turen och dess värderingar hotas och att immigration från muslimska länder och med andra födelsetal i grunden hotar att ändra den så kallade demografiska Allt detta händer på grund av komplexiteten eller svag- heten hos en vek, liberal europeisk elit. Så ser kort deras berättelser ut. Vad har man då för taktik när man kommunicerar? den oro som finns, riktig eller falsk, i syfte att skapa de falska ramberättelserna. Som var inne på bygger man mycket på konspirationsteorier och mani- Man är bra på att snedvrida bilder och fakta. Man vädjar också till individens behov av att finna mening och tillhörighet i en väldigt komplex värld samt att hitta sin identitet och roll – ett slags förlossning, en nystart och ett erkännande på olika sätt. Varför är då det nya medielandskapet och den digitala arenan så relevant för de här grupperingarna? Det kanske är självklart. Räckvidden är enorm. är lätt att skapa och sprida material. Och engagemang kan skapas snabbt ge- nom att bara trycka på like eller dela med sig av ett material. framgångsrikt nå redan sårbara grupper, kanske unga sökande personer, först i öppna forum och sedan i direkta diskussioner i mer slutna forum. skapa informationsbubblor eller så kallade ekokammare utifrån hur individen gör sina val och utifrån webbens algoritmer. Ett framgångsrikt förebyggande arbete som syftar till att stärka motstånds- kraften bland unga mot antidemokratiska budskap och våldsbejakande ex- tremism bör ha sin början i att stimulera och stärka deras allmänna kritiska och STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN HEARINGEN Att försöka motverka extremism genom kampanjer hos statliga aktörer och informera ungdomar om de obehagliga egenskaperna hos vissa ideologier kan lätt leda till motsatsen, nämligen en radikalisering av de personer som lockas av extremistiska tankar och ideologier. Om staten fördömer en ideologi – det här är kanske självklart – kan det fungera som ytterligare en kvittens på ett utanförskap som kanske leder till ett fortsatt eller allt starkare engagemang. Att tidigt lära unga människor att förstå hur meddelanden är konstruerade i propagandasyfte och ge dem verktyg att själva se igenom falsk eller vinklad information är i själva verket mer effektivt som metod än att hävda att vissa åsikter är felaktiga. Vi lever i ett medie- och informationssamhälle med en aldrig sinande mängd information och desinformation. Men det faktum att vi har mer information behöver inte betyda att vi som människor är mer informerade. I en situation där det är lättare än någonsin att både söka och undvika information och nyheter kan man som människa och medborgare helt enkelt skapa en egen så kallad mediediet. Du väljer helt enkelt att följa de nyheter, den information och de åsikter som bekräftar det du redan känner till och håller med om. Effekten har omväxlande beskrivits som en ekokammare eller ”digital echo chamber”, det vill säga att som man ropar får man svar, eller som ett ideologiskt drivhus där åsikter kan renodlas och förstärkas. I dagligt tal kallas fenomenet för filterbubblor. Det kan föra med sig en risk för både ett utanförskap och i värsta fall en radikalisering. Vad vi anser är att medie- och informationskunnighet, som ibland kallas för , är en helt avgörande förmåga i dagens medielandskap och mediesamhälle, där gränsen mellan att vara konsument och producent har blivit alltmer oklar och där inte bara text utan även bild kräver en kritisk hantering. Det är med andra ord viktigt att stärka medieanvändarens förmåga att kritiskt värdera, analysera och väl förstå både offline- och onlinematerial, att lära sig att ifrågasätta och jämföra olika informationskällor, ta del av oberoende undersökningar och kritiskt värdera text, ljud och bild. Det är särskilt viktigt att unga får lära sig att förstå budskap och hur de konstrueras i propagandistiska syften och att vi ger dem verktygen att själva genomskåda falsk och vinklad information. I syfte att stärka unga mot rekryteringsbudskap är detta mer ändamålsenligt och effektivt än att hävda att vissa uppfattningar är felaktiga. Slutligen är det vår bedömning som myndighet att det endast är inom skolan som barn och unga kan nås av en fullgod MIK-undervisning. Det finns goda exempel på lokal och regional nivå, men resurserna saknas för att nå alla på nationell nivå. ordförande (M): Vi lämnar över ordet till , som vi har sett i tv i nästan varje nyhetssändning under jul- och STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN HEARINGEN Men vanligtvis är forskningsledare vid , Försvarshögskolan: Ärade ledamöter! Jag tackar för inbju- dan till den här utfrågningen om en mycket viktig fråga som rör våldsbeja- kande extremism och hur vi effektivt bemöter denna utmaning tillsammans. har jag forskat internationellt om terrorism och våldsbejakande extremism, även innan internet användes av terrorister. Jag minns tydligt att rekryterades salafi-jihadister aktivt till krigshärdarna i och Bosnien via en hemsida som uppkallades efter en av deras chefsideologer, . Mycket har skett . Terrorister använder sig i allt högre utsträck- ning av sociala medier snarare än statiska hemsidor. Propaganda, rekrytering, finansiering och terrorplaner sker digitalt och på distans. Genom enkla, slag- kraftiga och emotionella budskap och metoder har exempelvis Isil i och lyckats rikta sina effektiva påverkansoperationer och rekryteringskam- panjer till just specifika målgrupper. Isil opererar synkroniserat, inte bara globalt och lokalt utan också brett och specifikt genom broadcasting och narrowcasting. Det sistnämnda innebär att man målgruppsanpassar budskap på olika språk och med specifik kultur- eller Exempelvis ger Isil ut , ara- biska, turkiska, ryska och tyska. Andra tidskrifter riktar in sig på en fransk Propagandakanaler fokuserar även på att förmedla en utopi av kalifa- tet, en romantiserad bild, för att attrahera kvinnliga rekryter. Försvarshögskolan har bedrivit forskning om våldsbejakande extremism med speciellt fokus på den mångfasetterade salafi-jihadistiska rö- relsen, som förkroppsligas genom Isil och dess brutala framfart. Internationell forskning visar att sociala medier ofta utgör en viktig faktor Dock är det viktigt i sammanhanget att be- tona att radikalisering inte enbart påverkas av sociala medier utan även av andra faktorer, såsom offlinepåverkan av rekryterare, extremistmiljöer och Mycket fokus ligger på dem som ansluter sig till Isil i och . min kollega tidigare påpekade har Isilanhängare skickligt utnyttjat svenskspråkiga Facebookgrupper för propaganda och rekrytering. Facebook är bara en av många sociala-medier-plattformar som alltmer utnytt- jas av Isil för propaganda, rekrytering och påverkansoperationer. anhängare rör sig inte enbart på svenskspråkiga sajter. Isil har haft en stark närvaro på Twitter, där man lyckats sprida propaganda och instruktioner genom en mycket disciplinerad hashtagstrategi. har man lyckats marknadsföra Isils budskap och symbol samt hävda att man har globala sympatisörer. Isil har systematiskt skapat alternativa Twitterkon- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN HEARINGEN ton för att ersätta nedstängda konton. Dessutom verkar Isil vilja få sina Twitterkonton nedstängda eftersom det stärker samhörighetskänslan. Man räknas då till Baqyiafamiljen, ett av Isils stridsrop. Isil har varit mycket skickligt på Twitter. skapade man gratisappen Gryning av goda nyheter, som sköt ut en massiv närvaro på sociala medier. Isils propagandaapparat på sociala medier är omfattande. Den sker simultant på två nivåer. Den är centralt organiserad genom al-Hayatmedierna, Isils officiella mediekanal, som fungerar som ett clearinghouse för varje del av Isils provinser och dess nyhetsrapportering. sker det okontrollerbart genom varje Isilanhängares spridning av personliga nyheter genom sociala medier, häribland även i svenska Facebookgrupper och -profiler. Detta sker globalt, och det produceras en enorm volym i denna digitala miljö. har säkerhetsmyndigheterna sett ett starkt ändrat mönster för Isil, från öppna konton på sociala medier till krypterade sajter på sociala medier, såsom Telegram, Surespot, Wickr, Threema och andra säkra plattformar. Vissa av dessa kanaler på sociala medier är inte bara starkt krypterade, utan meddelandena destrueras efter att de är lästa. släpptes Kybernetiq, en tysk tidskrift som ger råd om kryptering för jihadister och andra säkerhetstips. Det är öppna råd som ges över internet om hur man lätt ska kommunicera. Forskare har även analyserat Isils budskap som projekteras över sociala medier. En komplicerad bild framträder med officiella budskap som glorifierar militära segrar, utmäter straff mot otrogna, förnedrar fienden och förstärker civila offer och konspirationsteorin om västs skuld och krigföring mot utvalda grupper. Det handlar också om martyrskap och uppbyggnaden av kalifatet och dess administration. Parallellt framträder dagboksliknande bilder och berättelser på individnivå där man får följa stridandes kamp och beröras av brödraskap, vardagsliv, hjältemod, död och martyrskap. Det är alltså hela kedjan i en berättelse. Ofta varvas och inramas detta mycket skickligt av en streetkultur. Mer tvärvetenskaplig forskning om sociala medier behövs för att förstå olika dimensioner av Isils användning av sociala medier, hur den används för att rekrytera och radikalisera och hur den förändras med samhälls- och teknikutvecklingen. Avslutningsvis vill jag lyfta fram tre områden som är övergripande för att få en helhet i de förebyggande åtgärderna och kontraterroråtgärderna. Det finns en bristande samordning i mångt och mycket. Framför allt gäller det kopplingen mellan de förebyggande åtgärderna kontra de mer repressiva åtgärderna. Det finns ett behov av nationell samordning, särskilt inom , då frågor som rör CVE (Countering Violent Extremism, förebyggande av våldsbejakande extremism och kontraterrorism) faller under minst fyra departement, , , Justitie- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN HEARINGEN departementet och UD om internationell samverkan. Med en nationellt över- gripande kontraterrorkoordinator blir det mer av hängrännor, och frågorna ramlar inte ned i stuprör. Det finns också en koppling mellan kontraterror och påverkansoperationer. Här behövs mer studier. När det gäller krypteringsproblematiken: Hur kan polis och säkerhetstjänst få access till krypterade sajter? Det är en viktig fråga. Jag tackar för uppmärksamheten och möjligheten att komma hit. vice ordförande (S): Vi tackar för in- får varje parti möjlighet att ställa en fråga. (M): Jag tackar för alla föredragningar. många frågor, men jag ska försöka hålla mig till en. Jag tänker på det på tog upp. att detta inte bara handlar om ungdomar. Skolan är en naturlig mötesplats, men många av dem som ligger i farozonen har ju lämnat skolan, ibland alldeles för Tillvägagångssättet som beskriver påminner ganska mycket om hur den ryska staten agerar, där många vuxna är en målbild. har fått kritik för att vi har mycket konferenser och talar om dilemmat men att vi sällan når ut till målgrupperna. Hur tar vi steget