rfr · H30WRFR5 · 2016-01-12 00:00:00 — Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Riksdagstryckeriet, , 2016 anordnade en öppen utfrågning i om den aktuella penningpolitiken med riksbankschef och vice riksbankschef . I rapporten redovisas programmet, en utskrift av de stenografiska uppteckningar som gjordes vid utfrågningen och de bilder som visades av föredragshållarna under deras presentationer. Program för finansutskottets öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Tid: 9.00–10.30 Frågor från utskottets ledamöter Stenografisk utskrift från den öppna utfrågningen Ordföranden: Då är vi på punkt 2 på finansutskottets dagordning, öppen utfrågning om penningpolitiken. För detta ändamål hälsar vi riksbankschef välkommen och också , vice riksbankschef, som gör sitt första framträdande i finansutskottet. Vi börjar med att lämna ordet till riksbankschefen. Sedan kommer vice riksbankschefen att komplettera, och därefter får ledamöterna möjlighet att ställa frågor. , riksbankschef: för möjligheten att än en gång vara här och redogöra för den svenska penningpolitiken! Förra gången var med mig, och hon berättade om centralbankernas mål. sitter bredvid mig här , och han kommer att prata en del om möjligheter och utmaningar kring den ökande invandringen. är en liten och öppen ekonomi, och då måste vi förhålla oss till vad som sker i vår omvärld. I stora delar av omvärlden är det så att inflationen är låg. Detta har, under en ganska lång tidsperiod vid det här laget, lett till att man för en väldigt expansiv penningpolitik för att få upp inflationen. Det gör man dels med hjälp av låga räntor, dels på en rad andra sätt – lite beroende från land till land – till exempel genom att köpa värdepapper och ha negativa räntor som vi har i . Därutöver har kommunicerat att man kan tänka sig att utöka de stimulanser som man håller på med. Vi får väl se vad som händer längre fram. Den amerikanska räntehöjningar har uteblivit så här långt och skjutits . har det skett en avmattning i den kinesiska ekonomin, och det är i och för sig en förändring som många pratat om såsom varande önskvärd eftersom man helt enkelt behöver öka den inhemska efterfrågan och inte inrikta sig enbart på export. När förändringen väl inträffar blir det naturligtvis en del konsekvenser i världsekonomin i övrigt. En rad tillväxtekonomier har ganska stora kapitalutflöden, vilket man kan vänta sig i ett skede när man förväntar sig att den amerikanska förr eller senare höjer räntan. Det här betyder å ena sidan att det finns en återhämtning i omvärlden. Å andra sidan finns det en hel del osäkerhetsmoment kring denna återhämtning, och det återstår att se hur stark den blir. Låt mig börja med inflationen och inflationstakten. Alla de här kurvorna [bild] är nära sammanlänkade, och då ser vi att inflationstakten har fallit under , både i euroområdet, i , i och – handelsvägt – största handelspartners. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Det här är till en del en konsekvens av den svaga efterfrågan globalt, vilken i sin tur är en konsekvens av den globala finanskrisen. Sedan har vi haft ett kraftigt fall i råvarupriser , och detta sammantaget leder till låg är det så att vi går mot bättre tider. Man ska också komma ihåg att arbetslösheten faller i och även i och . borde rimligtvis också leda till att löneökningstakten stiger. När man tittar på prognoser över vad som sker i vår omvärld betyder det här att vi har en spridning kring . Det är ungefär så det ser ut. på det här sättet är världsekonomin på väg mot en inflationstakt i närheten av , vissa lite över och andra lite under. Historiskt sett har vi väldigt låga räntor . Om man tittar på , euroområdet och som exempel ser vi att vi ligger nära 0 eller under 0 som är fallet i . Det är , eller till och med lite mer, under något slags genomsnittsränta under den tidigare delen av Det är de raka linjerna här [bild]. I det avseendet är vi alltså väldigt långt ifrån något slags jämvikt när det gäller den allmänna räntenivån. Det här är viktigt för oss, därför att om av olika skäl skulle avvika kraftigt när det gäller räntan genom att till exempel hålla en avsevärt högre ränta är det ganska sannolikt att kronan skulle stärkas kraftigt. skulle bli lägre och lägre, och vi skulle få svårt att få upp inflationstakten i den Det skulle då bryta inflationsuppgången. låga ränteläge som vi har i : Vi måste helt enkelt förhålla oss till vad som sker i vår omvärld, och i vår omvärld har man allmänt sett väldigt låga räntor. Det betyder att växelkursen är viktig. diagrammet är ritat är en svagare växelkurs uppåt på skalan, och som vi kan se har kronan försvagats. Sedan har den rört sig någorlunda sidledes, om jag uttrycker mig på det sättet, . Det går rätt bra för svensk ekonomi, inte minst i jämförelse med många Detta talar för en gradvis starkare kronkurs, det vill säga i vår prognos här rör sig kurvan nedåt. Det är dock viktigt när det gäller inflations- takten och penningpolitiken i det här sammanhanget att kronan inte stärks för En gradvis kronförstärkning klarar vi av när det gäller inflationsmålet, men det är angeläget att det rör sig ganska långsamt, och därför är vi i ett läge där kronkursen har rätt stor betydelse för vad som sker på inflations- Tillbaka till det globala: Om man tittar på det här i tillväxttermer ser vi [bild] att den europeiska ekonomin rör sig uppåt ganska sakta, och gradvis går vi ändå mot bättre tider inom EMU-området. är man ganska långt inne i konjunkturuppgången, eller en positiv konjunkturfas, när det gäller den får man därför räkna med att det går lite långsammare i den amerikanska ekonomin, men man ligger på en tillväxt som är betydligt högre än den europeiska tillväxten. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Väger vi ihop det här, handelsvägt, ser vi att man hamnar någonstans mellan , enligt vår bedömning. Det är viktigt för en öppen ekonomi som den svenska där av svensk export går till euroområdet, och det betyder att vi i hög grad påverkas av vad som sker där. Inom euroområdet stärks nu arbetsmarknaden, och kreditgivningen är bättre än vad den har varit tidigare. Som ni ser på den här grafen [bild] har det under en vid det här laget varit en god tillväxt i den amerikanska ekonomin. Om man så tittar på svensk ekonomi bidrar den väldigt låga räntenivån till en förhållandevis stark svensk konjunktur. räknar vi med att vi kommer att ligga lite över genomsnittlig tillväxt i svensk ekonomi, vilket innebär en god tillväxt på någonstans kring . Detta är en konsekvens av låga räntor men också av det faktum att vi har en god konsumtionstillväxt i den svenska ekonomin. Vi har ganska stora bostadsinvesteringar, och vi har en kraftig befolkningsökning. Om man mäter det här i termer av bnp per capita blir tillväxtsiffrorna lite lägre, eftersom befolkningen ökar kraftigt. Summa summarum kommer tillväxten att ligga lite högre än det historiska genomsnittet. Det innebär också att arbetslösheten kommer att sjunka. Arbetslösheten sjunker ganska långsamt, men vi räknar med någonstans kring eller lite lägre . är den här analysen gjord för sedan, vilket betyder att här inte finns några nya bedömningar med som gäller effekter av flyktingkrisen. Vi får en kraftig ökning av antalet människor som söker skydd i , och när vi gjorde den här analysen var det för tidigt att bedöma de makroekonomiska effekterna. Detta innebär för vår del, vilket ju gäller även för alla andra, att vi får justera våra prognoser under resans gång. Första gången som vi återkommer i den frågan är när vi tar vårt penningpolitiska beslut . Då får vi göra så gott det går när det gäller att ta hänsyn till det som sker. Rent allmänt kan man säga att på kort sikt kommer vi rimligtvis att få en lite högre tillväxt, eftersom tillströmningen av människor ökar både privat och offentlig konsumtion på kort sikt. Efterfrågan i svensk ekonomi ökar alltså i en rad olika avseenden, och då får vi positiva effekter på tillväxten. Även på är det här rimligtvis positivt, förutsatt att vi får fler personer i arbetskraften och fler personer som är sysselsatta. Vi har ju i en åldrande befolkning. Men detta kommer att prata mer om. Vi ser en tydlig uppgång i inflationen. Trenden har varit entydig ett tag. Om man tar bort det snabba fallet i energipriser och ser på KPI exklusive ränteförändringar och energipriser, ser vi här att inflationen ligger på ungefär 1,8. När vi har med energipriserna men exkluderar ränteförändringar var inflationen, KPIF, senast 0,9, alltså kring ungefär. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Så här har det sett ut tillbaka, och det är naturligtvis någonting som vi tycker är både bra och viktigt givet den väldigt expansiva penning- politik vi för . Tittar man lite på detaljerna i inflationsuppgången ser vi, om vi tittar på varor och livsmedel som är produktkategorier med ett stort importinnehåll, att livsmedelsprisökningarna ligger betydligt vid det här laget, och man ser en väldigt snabb uppgång. Men det är också så att varupriserna ökar i dagsläget, och prisökningarna är över 0. Det är viktigt, för som ni ser i den här grafen – detsamma gäller för övrigt om man skulle gå ännu längre bakåt i tiden – så har varupriserna fallit , vilket till en del har att göra med att platt-tv-apparaterna bara blir plattare och billigare. Så har det alltså varit med importpriser i största allmänhet . Det som spelar roll här är försvagningen av växelkursen. mer växelkurseffekt i båda de här produktkategorierna, och det spelar naturligtvis roll när det blir dyrare att importera. Om man tittar på tjänster som ju är mer inhemskrelaterat ser vi att prisökningarna går långsammare där. Men ni ser också att trenden är på väg uppåt, även om vi har en bit kvar till genomsnittet för tjänsteprisökningar som har vi en god efterfrågan i svensk ekonomi , så det är rimligt att anta att priserna kommer att fortsätta uppåt även där. Detta är viktigt lite längre fram, för när kronan kommer att stärkas får vi inte prisimpulser utomlands ifrån utan då vill det till att de inhemska prisstegringarna också finns där så att vi i genomsnitt hamnar på Det kan också vara värt att notera att det är rimligt att tro att inflationen blir högre när företagen höjer priserna mer i linje med sina kostnader. lagt in en graf som visar arbetskostnaden per producerad enhet, lite grann utsmetad över tiden för annars blir kurvan så hackig. Det är den blå kurvan [bild]. Den brukar följa inflationstakten ganska nära, men ni ser här till höger att har arbetskostnadsökningarna varit betydligt högre än Detta betyder att det har varit svårt att skjuta prisökningar vidare ut mot konsumentledet, vilket har att göra med dels att efterfrågan globalt sett har varit svag, dels också möjligen olika former av ökad konkurrens. småningom är det rimligt att anta att det här kommer att ändras, för i slutändan måste man ju ta ut de kostnadsökningar man har även ut mot kund. det här läget när den blå kurvan ligger långt över den röda inte någonting man kan förvänta sig ska gälla , för så fungerar inte ekonomin. I inflationstermer och i vår inflationsprognos räknar vi med att inflationen under loppet av 2016 rör sig upp emot och kommer att ligga ganska nära vårt KPIF exklusive energi är i När de stora oljeprisfallen ramlar ur tidsserien kommer också KPIF att röra sig upp emot . Givet sedan den allmänt sett goda STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN efterfrågan som vi räknar med finns i svensk ekonomi kommer vi att ligga lite högre än . leder det här också till räntehöjningar. Det betyder att även om KPI är lågt så kommer KPI att ganska fort närma sig , och sedan slår man över när räntan börjar höjas. För att åstadkomma det här och givet den omvärldsbild som jag har berättat om med en allmänt sett väldigt expansiv penningpolitik bedriver vi också en mycket expansiv penningpolitik i . Vi har beslutat att förlänga köpen av statsobligationer fram – det är den blå delen i grafen till vänster [bild] – i den takt som vi nu har bestämt oss för. Då kommer vi att ha köpt statsobligationer för ungefär 200 miljarder fram . När vi köper en statsobligation innebär det att vi betalar med nya friska pengar. Där har vi alltså helt enkelt skapat 200 miljarder mer i pengar i det svenska systemet, vilket kommer att fortplanta sig och skjuta på när det gäller efterfrågan och också leda till en hjälp när det gäller att få upp inflationen. är räntan negativ och kommer att vara så ett tag till. Vi skjuter på räntehöjningar framåt i tiden, såvitt vi kan bedöma , och sedan kommer räntan gradvis och ganska sakta att höjas, givet att vi lever i en värld med en globalt sett låg räntenivå. Vår bedömning är därför att räntan börjar höjas framemot 2017. När det gäller våra statsobligationsköp jämfört med vad gör ser det ut så här, om vi börjar med den vänstra grafen [bild]. Den blå grafen visar Europeiska sammanlagda obligationsköp, för de köper ju också andra typer av värdepapper. Det är den röda grafen som man ska titta på här. Där ser ni ECB:s statsobligationsköp. Den röda kurvan visar statsobligationsköp. Vi ser att de här båda graferna är nästan identiska, vilket innebär att vi köper statsobligationer i samma takt som . Däremot är det ganska annorlunda om man tittar på andel av stocken. Statsskulden i är nämligen låg jämfört med många andra länder i , och det betyder att vi, som andel av stocken, köper väldigt mycket mer än vad man gör i . Det är inga konstigheter i det, för om vi skulle köpa i samma takt som andel av bnp, ja, då skulle vi köpa en betydligt större andel av stocken. Vi ser väldigt tydligt här att det också är det som sker. När de här köpen har löpt hela vägen fram kommer likviditeten, det vill säga den inlåning som bankerna har i , att ha ungefär femfaldigats . Då uppgår likviditeten till ungefär 300 miljarder, och det innebär en mycket snabb expansion av likviditeten i det svenska finansiella systemet. har vi fortsatt hög beredskap när det gäller att hantera de här frågorna. Skulle vi ha fel så att inflationen blir lägre än vad vi har föreställt oss är det viktigt att ha hög beredskap. Vi tycker nämligen att det är viktigt att trenden uppåt i inflationen fortsätter. Därför är vi också redo att göra mer, STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN antingen vid mötena eller mellan de ordinarie mötena beroende på vilka bedömningar som görs. Vi kan sänka räntan ytterligare, vi kan köpa mer värde- papper, vi kan köpa valuta och sälja svenska kronor och vi kan låna ut till företag via banker. De tre undre här [bild] – att köpa mer värdepapper, intervenera på valuta- marknaden eller låna ut till företag via banker – har samma effekt när det gäller att öka likviditeten, alltså att öka mängden kronor i den svenska finansiella sektorn, därför att om man använder de tre nedre så blir det på ett eller annat sätt mer pengar, och då expanderar vi vår balansräkning. Den blir större och större, och då blir det helt enkelt mer pengar i , vilket leder till att man vill göra sig av med de där pengarna. Man köper grejor i stället, och då stiger priserna. Det är så det här systemet fungerar. Den låga räntan är nödvändig. Inflationsmålet är väl värt att försvara. tycker att det är väldigt viktigt att ha stabila förväntningar kring inflations- takten, för det skapar förutsättningar för en gynnsam ekonomisk utveckling. Det är vårt jobb att sköta de här sakerna, och vi har både uppdrag och verktyg för att påverka inflationen, därav den penningpolitik vi för . Det finns också risker med låga räntor. Det låga ränteläget både i och i omvärlden kan leda till ett överdrivet risktagande på ett eller annat sätt, antingen på börsen eller i olika avseenden när det gäller att köpa mer riskfyllda En fråga som är välkänd i vid det här laget är att med låga räntor är det också lätt och billigt för hushållen att låna. snabbt, och vi har en ojämvikt på vår bostadsmarknad som är allvarlig. inte långsiktigt hållbart att fortsätta på det sätt som vi gör , och därför är det bråttom med åtgärder på den kanten så att det blir svårare att låna Jag visade den här grafen förra gången [bild]. Det här är vår bedömning av vad som sker på skuldsidan, i det här fallet mätt som skulder i förhållande till Man kan mäta det här på många olika sätt, och beroende av hur man mäter har vi haft en snabb skuldökning och den fortsätter. gula grafen som nästan inte går att se återger det amorteringskrav som ännu inte är infört. Enligt vår bedömning kan detta amorteringskrav betecknas som en i och för sig god men minsta möjliga åtgärd där man ändå kan hävda att man har gjort någonting. Det kommer dock inte att räcka, utan det kommer att krävas betydande åtgärder av olika slag för att hejda den här skuldökningen, både när det gäller bostadsmarknadens sätt att fungera som sådan, det vill säga utanför den finansiella sektorn som jag sysslar med, och när det gäller hushållens efterfrågan på lån av lite olika slag. Ett exempel är ett skuldkvotstak på som har diskuterats alldeles , men det är också en åtgärd som faktiskt enligt vår bedömning inte har någon större effekt, utan givet det momentum som finns inom svensk ekonomi så kommer skulderna ändå enligt vår bedömning att stiga under Det kommer alltså att krävas ytterligare åtgärder som påverkar STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN både den tillkommande efterfrågan på lån och den existerande stocken av utestående lån. Därutöver har vi påpekat att det är väldigt viktigt att vi får en sådan lagstiftning att det blir klart med mandat för det som vi numera kallar för makrotillsyn så att både har rätten och skyldigheten att vidta åtgärder på ett sådant sätt så att vi inte i det här avseendet försätter oss i ett djupt, djupt olyckligt läge för svensk ekonomi längre fram. Summa summarum och sammantaget: Mot bakgrund av vad som sker i vår omvärld bedriver vi en mycket expansiv penningpolitik. Inflationen stiger, och det gläder vi oss åt i allra högsta grad, men penningpolitiken behöver fortsättningsvis vara expansiv, inte minst därför att den expansiva penningpolitiken ger ett starkt stöd i en osäker omvärld. Det är vår bild av inflationsläget . Jag lämnar över till . , vice riksbankschef: Jag tänkte börja mitt anförande med någonting som var inne på. Vi ser att bnp-tillväxten i ligger kring , och prognosen ligger på ungefär samma nivå. Man kan ställa sig frågan om det är en ovanligt hög tillväxttakt, om vi är på väg att slå i någon form av resurstak, om vi börjar närma oss resursbrist. Då är det viktigt att komma ihåg att till skillnad från tidigare decennier så är befolkningstillväxten i mycket snabbare . Det innebär att om vi ser till bnp per capita så är tillväxttakten , och då ligger vi ungefär på genomsnittet . Rent allmänt tror jag att man kan säga att det är viktigt på många olika områden att verkligen ta in det här med den snabbare befolkningstillväxten jämfört med tidigare. har vi inte behövt bry oss så väldigt mycket om det hela, men finns det stor anledning att verkligen få med den ökande befolkningen. Det här är en bild som visar antalet personer i i arbetsför ålder, alltså . Den gula kurvan visar den prognos som man gjorde 2010. Den blå är prognosen , och den röda är prognosen . Här finns alltså inte de senaste beräkningarna från SCB med, men ni ser att det är en ökning. Man reviderar också upp den här ökningstakten . Rubriken här är Ökande befolkning avgörande för välståndet i landet. Med en ökande befolkning får vi större möjligheter till produktion och sysselsättning. Hur det påverkar välståndet beror på vilka kunskaper och färdigheter som de här människorna har. Det handlar också om mängden verktyg och maskiner som de här människorna har till sin hjälp när de ska producera saker och ting. Vi har en åldrande befolkning i . I figuren som jag visar nu ser ni tillskottet till befolkningen uppdelat på födda i i de röda staplarna och utrikesfödda i de blå staplarna. Då blir det tydligt att utan människor som är födda i andra länder och som kommer hit till skulle den svenska STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN vi har sett och som vi kommer att se framöver är intimt förknippad med De människor som kommer till har en annan genomsnittsålder och en annan åldersfördelning än de som är födda i landet. Vi kommer genom den ökade invandringen att se att antalet människor i arbetsför ålder kommer att öka, och deras andel kommer också att öka. Det innebär att den så kallade försörjningskvoten, alltså kvoten mellan dem som är , och alltså är i arbetsför ålder, jämfört med dem som är yngre och äldre än detta, kommer att minska. Det kommer att innebära en mindre börda på var och en av de arbetsföra när det gäller att ta hand om de unga och gamla. Den här bilden visar arbetskraftsdeltagandet bland människorna som är Den blå kurvan längst upp avser de som är födda i Ni ser att andelen som deltar i arbetskraften är . Det har varierat lite grann . Den gula kurvan längst ned visar arbetskraftsdeltagandet bland de utrikes Vi kan konstatera ett starkt ökat arbetskraftsdeltagande under de senaste åren bland de utrikes födda. Kurvan ovanför den gula avser utrikes födda som är födda utanför . Ni ser ett hopp vid 2008 och sedan en viss ökningstakt. också att arbetskraftsdeltagandet bland de utrikes födda närmar sig arbets- kraftsdeltagandet bland de som är födda i . Det här är en viktig De som deltar i arbetskraften är antingen arbetslösa eller Nästa figur jag visar avser sysselsättningsgraden i de här grupperna. blå kurvan längst upp visar andelen av befolkningen i arbetsför ålder som är född i och som är sysselsatt. Ni ser att det är mellan i den blå kurvan. Ni ser också att de som är utrikes födda ligger på lägre nivåer, men det finns trender uppåt. Man kan dock också notera när det gäller syssel- sättningen att när finanskrisen kom 2009 och inemot 2010 slog det hårdare mot sysselsättningen bland de utrikes födda än mot dem som är födda i Det har naturligtvis att göra med anknytningsgrad till arbetsmarknaden och hur lång arbetserfarenhet i man har. grupper drabbas alltid snabbare och hårdare vid en konjunkturnedgång. Syftet med nästa figur är att visa hur det ser ut med arbetslösheten. vänster har ni hur det vanliga arbetslöshetstalet har utvecklats . ser mot slutet den nedgång som vi har haft . finanskrisen är också tydlig. I figuren till höger finns en uppdelning mellan utsatta grupper och ej utsatta Den blå kurvan är ej utsatta grupper. Vilka är då utsatta? Arbetsförmedlingens definition är det utrikes födda, unga, lågutbildade och Hela den gruppen finns med i den övre kurvan. också att förbättringen på arbetsmarknaden i minskad arbetslöshet avser de ej De som har större problem med att finna anknytning och sysselsättning har haft en ökande arbetslöshet den senare tiden. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN tudelad arbetsmarknad i , och tudelningen verkar öka. Det är självklart att detta är ett stort bekymmer. Det stora antalet människor som kommer till som flyktingar eller på annat sätt ställer naturligtvis krav på resurser på olika områden. Det kan gälla skolsystemet, hela utbildningssystemet eller till exempel sjukvården. I den här bilden tar jag upp effekterna på bostäder och bostadsbyggande. Figuren till vänster visar antalet påbörjade nya bostäder enligt statistik. Ni ser stora variationer och ett kraftigt fall i nybyggandet i samband med 90-talskrisen. Sedan är det några toppar kring 2005 och . Staplarna till höger är bedömning av behovet . Det är bara att dra slutsatsen att vi kommer att ha behov av ett kraftigt ökat bostadsbyggande , och det är egentligen alldeles oavsett om det kommer ett antal människor till och kommande år. finns det ett behov av ökat bostadsbyggande. Figuren till höger visar i stället för antalet lägenheter antalet kronor som går till bostadsinvesteringar. Den streckade linjen är den prognos som finns med i senaste penningpolitiska rapport. Jag är framme vid den sista bilden som jag ska visa.