rfr · H40WRFR4 · 2016-12-12 00:00:00 — Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra statliga satsningar Riksdagstryckeriet, , 2016 Utbildning med god kvalitet förutsätter att såväl utbildningens innehåll som den metod som används vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. För att uppnå detta är en viktig komponent att det finns forskarutbildade lärare och förskollärare, som kan bidra till att bygga upp skolans och förskolans kunskapsbas och, på , till att öka elevernas måluppfyllelse. utbildningsutskott beslutade om en uppföljning av de fyra statliga satsningarna på forskarskolor för lärare och förskollärare som genomförts . Med bättre kunskap om hur dessa satsningar har fungerat och fallit ut ökar förutsättningarna för välgrundade politiska beslut. Uppföljningen har genomförts av utbildningsutskottets styrgrupp för uppföljning och utvärdering med företrädare för samtliga partier. Rapporten har utarbetats av utredaren vid utskottsavdelningens utvärderings- och forskningssekretariat i samarbete med utskottshandläggaren vid utbildningsutskottets kansli. styrgrupp för uppföljning och utvärdering redovisar härmed sin rapport med resultaten av uppföljningen och gruppens viktigaste iakttagelser. Ordförande i utskottets styrgrupp Ledamot i utskottets styrgrupp för för uppföljning och utvärdering 1 Uppföljning av de statliga satsningarna på forskarskolor för lärare Syfte och frågeställningar..................................................................... Satsningar för att stärka kopplingen mellan forskning och verksamheten i skolor och förskolor .......................................................... Framväxten av forskarskolor................................................................ Statliga satsningar på forskarskolor för lärare och förskollärare .......... 3 Kartläggning av forskarskolor för lärare och förskollärare........................ Inbjudan att ansöka om medel.............................................................. Fyra satsningar – 33 forskarskolor ....................................................... 4 Uppföljningens resultat.............................................................................. Behov av forskarskolor......................................................................... Deltagande i forskarskolor ................................................................... Genomförande av forskarskolor........................................................... Resultat från forskarskolorna................................................................ Efter examen – var arbetar lärarna/förskollärarna? Att ta till vara kompetensen – behovet av en plan................................ Hur kan en mer forskningsbaserad skola skapas?................................. Bilaga 1 Uppföljningens genomförande ....................................................... Lärare/förskollärare.................................................................................. Ansvariga för forskarskolor ................................................................... Bilaga 2 Tabeller......................................................................................... Tabell 1–8................................................................................................. Tabell 9 Resultat från enkätundersökningen fråga 1–27 .......................... Bilaga 3 Teknisk rapport............................................................................. Bilaga 4 Frågeunderlag............................................................................... Enkätfrågor till lärare och förskollärare ................................................... Skriftliga frågor till ansvariga för forskarskolor....................................... Skriftliga frågor till huvudmän................................................................. Frågeteman vid intervjuer......................................................................... Presentation av forskarskolorna................................................................ har fyra statliga satsningar på forskarskolor för lärare och förskollärare genomförts för att öka antalet forskarutbildade lärare i skolväsendet. I de tre första satsningarna var den bestämda studietakten , vilket kombinerades med arbete i skolan/förskolan på . Ett statsbidrag betalades till skolhuvudmännen för delar av den lönekostnad det innebar att bevilja lärare/förskollärare att delta i forskarskola. I den senaste satsningen bedrivs studierna på halvtid och läraren eller förskolläraren arbetar för att behålla kopplingen till den dagliga verksamheten i skolan/förskolan. Statsbidraget avskaffades då bedömningen gjordes att kompetensutveckling av anställda lärare och förskollärare i huvudsak är skolhuvudmannens ansvar. Staten har för alla fyra satsningar finansierat utbildningsdelen vid landets lärosäten. Dessa statliga satsningar på forskarskolor för lärare och förskollärare initierades i ett politiskt landskap som präglats av ett tydligt fokus på att stärka kopplingen mellan forskning och verksamheten i skolor och förskolor, med flertalet vidtagna åtgärder och reformer. fick ett regeringsuppdrag att utvärdera den första satsningen. Resultatet av utvärdering har utgjort en referenspunkt i denna uppföljning. Uppföljningen bygger på undersökningar riktade till de tre grupperna: skolhuvudmän, forskarskolor samt lärare och förskollärare som deltagit i forskarskola. Genomförandet av de fyra satsningarna De fyra satsningarna har resulterat i 33 forskarskolor, varav 26 är avslutade. Sammanlagt 435 platser har tillskapats. Antalet platser varierade i de fyra satsningarna. Den minsta satsningen var 2010 med 15 platser och den största 2011 med 200 platser. Den första satsningen på forskarskolan vände sig till lärare, den andra satsningen till förskollärare medan satsningarna 2011 och 2013 vände sig till både lärare och förskollärare. Av de antagna till forskarskolor var i genomsnitt kvinnor och män. Den genomsnittliga yrkeserfarenheten bland lärarna vid antagning till dessa forskarskolor är . Jämfört med undersökning 2012 är det fler med kortare yrkeserfarenhet som har deltagit i senare forskarskolor. av deltagarna var vid antagningen lärare, var förskollärare och övriga hade annat arbete (t.ex. arbete inom förvaltning eller högskola/universitet). Drygt hälften av lärarna arbetade i gymnasieskolan och närmare en tredjedel i . Vanligast är att de antagna arbetade på 2016/17:RFR4 SAMMANFATTNING utbildningsenheter i större städer. Mycket få av de antagna arbetade i glesbygdskommuner eller kommuner i glesbefolkad region. Uppföljningen visar att satsningarna inte har nått målgruppen som arbetar med yngre barn och inte heller de som arbetar med unga vuxna/vuxna. De forskarskolor som anordnats inom ramen för de fyra satsningarna har genomförts vid 14 värdlärosäten. Samtliga värdlärosäten, med undantag för ett, ligger i södra och . Värdlärosätet samarbetar oftast inom ramen för en forskarskola med s.k. partnerlärosäten. Mer än hälften av de ansvariga för forskarskolor menar att de antagnas grundutbildning huvudsakligen gett tillräckligt bra förutsättningar. Generellt framgår att gymnasielärare klarar forskarutbildningen bättre än lärare på andra nivåer. Vid cirka hälften av de 25 avslutade forskarskolorna har en majoritet klarat av att ta examen inom utsatt tid. När det gäller de som inte klarade av att ta examen inom utsatt tid framhåller lärare/förskollärare tidsbristen som den främsta orsaken, medan ansvariga för forskarskolor framhåller sjukdom som främsta orsak. En stor majoritet av de som ännu inte är färdiga bedömer att det är troligt att man kommer att ta licentiatexamen vid forskarskolan. Huvudmännens behov av forskarskolor för lärare och förskollärare Det framgår i uppföljningen att huvudmännen generellt sett är positivt inställda till forskarutbildade lärare då de kan bidra till en skola på vetenskaplig grund, men när det gäller de specifika satsningarna på forskarskolor är uppfattningarna mer delade. Många framhåller att man har andra behov, framför allt av behöriga lärare/förskollärare. Finansieringen är även en mycket viktig faktor. Trånga ekonomiska ramar gör att man vill undvika osäkra satsningar. Vissa huvudmän ser svårigheter med alltför långsiktiga åtaganden. Vad gäller inriktningen på forskarskolor efterfrågar flera huvudmän en inriktning mot didaktik och ämnesdidaktik. En stor majoritet av forskarskolornas ansvariga anger att ämnesinriktningen valdes utifrån behov av kompetensutveckling hos lärarna, framför allt inom ämnesdidaktik. Valet av ämnesinriktning föregicks av diskussioner framför allt med andra lärosäten, i några fall med huvudmän eller andra aktörer. En förklaring som framkommer i uppföljningen till att det inte förs mer dialog med huvudmännen om inriktningen på forskarskolan, är att man uppfattar att huvudmännen inte riktigt vet vad man vill med forskarutbildade lärare. Mer än hälften av lärarna/förskollärarna trodde vid tiden för antagning att forskarskolan i mycket hög utsträckning skulle bidra till ökade ämneskunskaper, följt av nya arbetsuppgifter och ökad didaktisk skicklighet. Högre lön var också något man trodde i hög utsträckning att forskarskolan skulle bidra till, särskilt i storstadsområden. Något färre än hälften förväntade sig möjlighet att börja forska i tjänsten som lärare/förskollärare och enbart att forskarutbildningen skulle bidra till att forska och undervisa vid högskolan. SAMMANFATTNING 2016/17:RFR4 En majoritet av lärarna/förskollärarna menar att deras förväntningar på vad forskarskolan skulle leda till har uppfyllts i mycket stor eller ganska stor utsträckning. Många lärare/förskollärare uttrycker i kommentarer att de har positiva erfarenheter av forskarskolan, både personligt och yrkesmässigt. Var lärare och förskollärare arbetar och var de vill arbeta Sammanlagt av lärarna/förskollärarna som antagits till forskarskola inom de fyra satsningarna arbetar i skolan. Vid en jämförelse med var man arbetade vid tiden för ansökan till forskarskolan framgår att andelen som arbetar i gymnasieskola har minskat med , andelen som arbetar i har minskat med och andelen som arbetar i förskolan har minskat . Bland lärare/förskollärare som fullföljt forskarskolan och tagit licentiatexamen är det som arbetar vid högskola/universitet (ofta som doktorand) och som arbetar i gymnasieskolan. Det är mycket vanligt förekommande att dessa lärare/förskollärare har fortsatt forskarutbildningen mot doktorandexamen. På frågan var de tror att de arbetar anger högskola/universitet och skolan och endast någon procent i förskola eller förskoleklass. tror att de kommer att arbeta i förvaltning på eller statlig nivå, eller någon form av kombination mellan högskola och förvaltning. Om man jämför med var de som deltar i forskarskolor helst vill arbeta efter licentiatexamen framgår att över hälften anger högskola/universitet eller annat, dvs. inom förvaltning/kommun eller i någon slags kombinationstjänst. vill helst arbeta i skolan. Det kan noteras att ingen anger att man vill arbeta i förskolan, trots att ett par forskarskolor vänder sig till förskollärare. Resultaten från denna uppföljning visar att den trend som framgick i undersökning 2012 – då svarade att de planerade att fortsätta att arbeta som lärare – bekräftas och har förstärkts. Det är färre lärare/förskollärare som tänker sig en framtid i skolan/förskolan jämfört med lärarna i undersökning 2012. Arbetsuppgifter i skolan/förskolan efter licentiatexamen av de som tagit licentiatexamen och arbetar i skolan/förskolan anger att det ingår att bedriva undervisning i deras nuvarande tjänst. Närmare hälften anger att det ingår i tjänsten att leda projekt för utvecklad undervisning samt att hålla sig uppdaterad om aktuell forskning och sprida kunskap. Relativt få forskar i tjänsten. 2016/17:RFR4 SAMMANFATTNING Det går inte att dra någon slutsats utifrån resultatet att en stor majoritet efter licentiatexamen undervisar om det betyder att de gått tillbaka och fortsätter och undervisar som man gjorde före forskarutbildningen – med samma metoder och samma innehåll – eller om det betyder att de undervisar efter att ha utvecklats professionellt som lärare. Att arbetar med skolutveckling och att hålla sig uppdaterade med aktuell forskning är värt att notera med tanke på att det inte alltid funnits en plan för dessa återvändande lärare/förskollärare. Om man ser på vilka arbetsuppgifter de som deltar i forskarskola uppger att de vill ha efter avslutad forskarskola framgår att en stor majoritet vill leda projekt för utvecklad undervisning, följt av att bedriva egen forskning, hålla kontakten med universitet och högskolor och hålla sig uppdaterad om aktuell forskning och sprida kunskap om denna. Ungefär hälften anger handledning samt undervisning i skolan/förskolan. En stor majoritet av de som tagit licentiatexamen upplever att de i mycket hög utsträckning har fått ökad förmåga att använda forskningsrön i undervisning och skolutveckling. Mer än hälften upplever att de i mycket hög utsträckning har fått kunskaper som kan omsättas i praktiken samt fördjupade ämneskunskaper. När det gäller upplevelse av att deras nya kompetens från forskarskolan tas till vara av skolledning är respondenterna delade i två läger: Drygt hälften anser att den i ganska liten utsträckning, mycket liten utsträckning eller inte alls tas till vara, medan nästan hälften anser att deras nya kompetens tas till vara i mycket stor eller ganska stor utsträckning. När det gäller den tid som ges att utföra nya arbetsuppgifter framgår att hälften uppger att de arbetsuppgifter som tillkommit efter examen enbart tar av arbetstiden och en fjärdedel att de utgör av deras arbetstid. Om huvudmännens behov blivit tillgodosedda genom satsningarna Många huvudmän nämner en rad positiva erfarenheter och exempel på lyckosam utveckling. Vanligt är att det inneburit kunskapsspridning/fortbildningsinsatser för kollegor och ökat engagemang i skolutveckling. Många huvudmän har även negativa erfarenheter av att läraren/förskolläraren deltagit i forskarskola, däribland svårigheten att hitta kompetenta ersättare. Efter slutförd forskarskola framhåller huvudmännen framför allt den negativa erfarenheten att den forskarutbildade inte kommer tillbaka till skolan/förskolan. Bland huvudmän som har lärare/förskollärare som har återkommit till skolan/förskolan pekar flera på svårigheter kring att dra nytta av den forskarutbildade läraren/förskolläraren. Det kan handla om allt från att läraren har för smal kompetens till att finna former och strukturer för att dra nytta av kompetensen. SAMMANFATTNING 2016/17:RFR4 Effekter av de förändrade villkoren som introducerades i den fjärde satsningen Uppföljningen visar att avskaffandet av statsbidraget för lönekostnader till huvudmännen har påverkat huvudmännens inställning till forskarskolor. En majoritet av huvudmännen, oavsett med vilka villkor forskarskolorna getts, anger att finansieringen av lärare/förskollärare i forskarskola är en mycket viktig faktor. När det gäller möjligheten att delta i satsningen med de förändrade villkoren framhåller flera huvudmän – inte bara mindre kommuner, utan även storstäder – att det borttagna statsbidraget har fått effekter på intresset att finansiera att en lärare/förskollärare deltar i forskarutbildning. Detta överensstämmer med den bild som ansvariga för forskarskolor ger. Det kan konstateras att söktrycket till forskarskolor i den senaste satsningen har varit lägre . Platser har tillsatts utan konkurrens, om de har tillsatts. Ansvariga för forskarskolor framhåller att huvudorsaken till det vikande antalet beviljade ansökningar är kravet på hel finansiering av huvudmannen. Intresset från lärare/förskollärare är däremot lika stort som . Studietakten var i de tre första satsningarna och i den fjärde satsningen. Uppföljningen visar att det finns både för- och nackdelar med de olika uppläggen. Flera huvudmän framhåller fördelar med en studietakt på eftersom läraren/förskolläraren till större delen är kvar i verksamheten. Vissa anför fördelen att forskarutbildning med 80 procents studietakt pågår under en kortare tidsrymd. Majoriteten av de ansvariga för forskarskolor uppger att det har fungerat mycket bra eller relativt bra att bedriva forskarskola med en studietakt på . Den ger en möjlighet att koncentrera sig på studierna, men innebär också en tidspress. Många framhåller att det förutsätter att den forskarstuderande har en förstående huvudman. De ansvariga för de pågående forskarskolorna med en studietakt på bedömer att det finns både för- och nackdelar med en långsammare studietakt. Fördelarna är flera: De studerande får att engagera sig i projektet; att växa in i forskarrollen; att göra upprepade datainsamlingar m.m. En nackdel som de ansvariga för forskarskolor framför allt pekar på är att det finns en risk att den forskarstuderande blir splittrad av den högre andelen lärartjänstgöring. Den förändrade studietakten har inte nämnvärt påverkat lärarnas/förskollärarnas upplevelse av stöd från rektor/förskolechef att arbeta deltid. Däremot framgår det att andelen som är mycket nöjda med schemaläggning och tidsfördelning har minskat bland dem som har 50 procents studietakt jämfört med de som hade 80 procents studietakt. 2016/17:RFR4 SAMMANFATTNING Har huvudmännen en plan för hur kompetensen tas till vara? Huvudmännen delar uppfattningen att det är av stor betydelse att ha en plan för satsningen. Det är vidare en ganska spridd uppfattning att huvudmännen i den första satsningen inte hade någon direkt plan för vad läraren skulle göra efter avslutad forskarskola. När det gäller senare satsningar framgår att huvudmännen har hunnit olika långt i att ta fram en plan. Det framgår att flera faktorer spelar roll; t.ex. huvudmannens storlek och hur utvecklingsinriktad skolledaren är. Karriärstegsreformen och/eller de förändrade finansieringsvillkoren har vidare motiverat vissa huvudmän att förbättra planeringen. Det framgår även i uppföljningen att det numera finns en ökad medvetenhet hos huvudmän om att satsningen på att lärare/förskollärare deltar i forskarskola inte är ett enskilt beslut, utan att det förutsätter att många andra frågor redan har adresserats. Uppföljningen visar att för flera huvudmän går detta med att ha en plan för satsningen hand i hand med ökad tonvikt på rekryteringen. Man framhåller behovet av att matcha huvudmannens behov med lärarens/förskollärarens förväntningar. Flera utbildningsförvaltningar tydliggör vilka insatser som förväntas av dem som är intresserade av att delta och vilka krav som ställs på dem när de kommer tillbaka. Det framgår i uppföljningen att avslutad forskarskola med licentiatexamen inte alltid innebär löfte om att ett lektorat väntar. Vanligtvis är hindret att resurser redan är uppbundna i förstelärartjänster. Vissa huvudmän reserverar medel för dessa tjänster. Det framgår vidare att huvudmän har olika inriktning på sina lektorstjänster och kan placera lektorer inom olika delar av organisationen. En del placerar lektorer på förvaltningen där de har uppdraget att arbeta övergripande, med alla skolor, medan andra ser att de gör mest nytta ute på skolorna. Det finns även huvudmän som låter lektorer arbeta både med undervisning i skolor och med projekt på förvaltningsnivå. Bland lärare/förskollärare som tagit licentiatexamen och arbetar i skolan/förskolan anger att skolledningen inte hade planerat för hur deras nya kompetens från forskarskolan skulle tas till vara och anger att skolledningen hade planerat för detta. Bland lärare/förskollärare som deltar i pågående forskarskolor anger en nästan lika stor andel att de inte har kännedom om någon plan, och något färre, , har kännedom om att skolledningen har en plan för hur deras kompetens ska tas till vara efter licentiatexamen. Det kan noteras att andelen som svarar att de inte vet är fler än i föregående satsningar. Uppföljningen visar alltså att kännedom om det finns en plan bland lärarna/förskollärarna i forskarskolor i den senaste satsningen är lägre än i tidigare satsningar. Det är ett oväntat resultat med tanke på att ett av syftena med de förändrade villkoren i den fjärde satsningen var att få huvudmännen att planera för satsningen. SAMMANFATTNING 2016/17:RFR4 Bland ansvariga för forskarskolor betonar samtliga vikten av att huvudmannen tar till vara den kompetens som lärarna/förskollärarna med licentiatexamen har. Många menar också att en viss förbättring kan skönjas. Det gäller även för förskollärarna där kommunerna tidigare inte så väl har kunnat nyttja den nya kompetensen. Samverkan mellan lärosäten och huvudmän I uppföljningen framgår att majoriteten av forskarskolorna uppger att de på olika sätt har sökt att samverka med huvudmännen. Närmare hälften av ansvariga för forskarskolorna anger att man har strävat efter att involvera huvudmannen i styrgrupp eller annat ledningsorgan. Relativt många uppger att huvudmännens deltagande i ledningsorgan har varit svagt eller blandat. Det är vidare vanligt att forskarskolor bjuder in huvudmännen i början och i slutet av utbildningen, men också att man bjuder in huvudmännen till konferenser, hearings, symposier och internat för presentationer och diskussioner under forskarskolans gång. Det framgår att försöken att involvera huvudmännen inte alltid gett så goda resultat. Ett par pågående forskarskolor rapporterar dock bättre resultat vad gäller engagemang från huvudmännens sida. Bland huvudmän som har haft/har lärare/förskollärare i forskarskola framträder en blandad bild av hur kontakten med forskarskolor har fungerat. Hälften svarar att det har fungerat bra eller ganska bra, ibland efter vissa inledande svårigheter eller att det har varierat mellan olika forskarskolor. Nästan hälften av huvudmännen svarar att de inte har haft kontakt med forskarskolan. Ett par huvudmän kan inte svara på grund av personalbyte. Den bild som de ansvariga för forskarskolorna ger och den bild som huvudmännen ger av samverkan sammanfaller inte riktigt. Majoriteten av forskarskolorna säger sig ha sökt samverkan medan hälften av tillfrågade huvudmän menar att de inte har haft kontakt med forskarskolan. Majoriteten av ansvariga för forskarskolor, huvudmännen och lärarna/förskollärarna bedömer att de statliga satsningarna på forskarskolor för lärare och förskollärare kan bygga upp skolans och förskolans kunskapsbas. De tre grupperna bedömer även att satsningarna ger en ökad koppling mellan verksamheten i skolväsendet och aktuell forskning. När det gäller huruvida satsningarna bidrar till att öka elevernas måluppfyllelse är meningarna mer delade mellan de olika grupperna. En majoritet av lärarna/förskollärarna anser det, medan huvudmän och ansvariga för forskarskolor uttrycker en större tveksamhet och anser att det är svårt att bedöma. 2016/17:RFR4 SAMMANFATTNING Alternativ till statliga satsningar Det har i intervjuer framgått att huvudmän valt att göra andra satsningar på lärare/förskollärare för att möta behovet av skolutveckling. Ett exempel är en satsning på gemensam forskningsmiljö tillsammans med närliggande lärosäte. Syftet med satsningen är att främja praktiknära skolutveckling genom att skapa en brygga till högskolan och att med hjälp av förstelärarna och lektorerna ute på skolorna nå många lärare/förskollärare, men med mindre resurser. Några huvudmän arbetar med alternativ till utbildning mot licentiatexamen, exempelvis att tillsammans med närliggande lärosäte utveckla en magisterkurs för lärare med intentionen att satsa på att utbilda många, i stället för få. I en kommun ska avslutad magisterkurs utgöra formell kompetens för förstelärartjänst. 1 Uppföljning av de statliga satsningarna på forskarskolor för lärare och förskollärare 1.1 Syfte och frågeställningar har fyra statliga satsningar på forskarskolor för lärare och förskollärare genomförts för att öka antalet forskarutbildade i skolväsendet.