rfr · H30WRFR22 · 2016-01-01 00:00:00 — Det är mer intressant att titta på hur många som faktiskt antas. Vissa skrivningar i förordningen som reglerar oss sätter käppar i hjulet för oss när det gäller att kunna öka möjligheten att anta fler lämpliga lärare, i synnerhet förskollärare. Det har vi också påpekat för . Det kan jag återkomma till ifall någon skulle vilja ha mer detaljer om det. Statsrådet (S): Jag fick frågan av om regional samverkan. Som jag sa i min inledning ser vi de nya prognosverktygen – de ska vara regionalt nedbrytbara – som en möjlighet att hitta en organisation där huvudmännen och lärosätena kan mötas och diskutera utbildningsbehovet. Regional samverkan är ett sådant verktyg. ska vi ha den första regionala konferensen. Vi samlar då huvudmän och utbildare i . Där har man redan en ganska väl fungerande samverkan. Det ser lite olika ut runt om i landet. Men de regionala kompetensplattformarna kan absolut vara utgångspunkt för det här. På lite diskuterar vi, inom ramen för nationell samling, att skolsektorn ska ha ett avtal för forskning motsvarande det som finns för vården och läkarutbildningen. Där heter det . Vi ska se om vi kan ha ett motsvarande sådant avtal, just för att komma åt det som en del av lärarfacken har påpekat i sina inledande tal om att vi behöver stärka forskningsanknytningen inom både utbildningen och skolan. Då kan de också utgöra ett incitament för regional samverkan. , : Vi har inte tittat på orsakerna till avhoppen, . Jag tror att varje person som jobbar med lärarutbildningen har sin egen bild och sitter med den lokala och regionala bilden av varför studenterna hoppar av. Men den nationella bilden har vi inte. Vi tänker gå vidare med det. Vi tänker titta på vilka det är som hoppar av, till exempel utifrån vilket meritvärde de har med sig från gymnasieskolan. På så sätt kommer vi att förstå lite mer om avhoppen. Då kommer vi också att ställa läraravhoppen i relation till avhopp inom vårdområdet och ingenjörsinriktningarna. Dem kommer vi att jämföra med. Vi har inte tittat på avhoppen på det sättet på de andra utbildningarna . Det vi tittar på är examensfrekvensen på alla utbildningar som leder till både generell examen efter ett program och yrkesexamen. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN att examensfrekvensen på lärarutbildningarna är lägre än för alla andra legiti- Sjuksköterskorna ligger, taget ur minnet, på ungefär i fråga om examensfrekvens. Men det finns utbildningar som har lägre examensfrekvens än lärarutbildningen. Vi har inte brutit ned det i relation till lärosäte. Det går att göra. blir ganska skakigt år . Det är nämligen inte särskilt stora grupper. det går naturligtvis att göra. Ordföranden: ska frågorna vara en minut långa, och svaren ska också vara Då vet alla vad som gäller. i (C): Jag vill tacka för oerhört intressanta dragningar. En del visste jag mindre om än annat. Jag är nyfiken på och flexibilitet i grundutbildningen. Skulle man kunna säga något ytterligare om på vilket sätt vi skulle kunna jobba för att skapa långsiktig hållbarhet kopplat till det. Det finns en annan fråga som jag inte kan låta bli att fundera över. ska införa ett stort antal lärarassistenter, kan det inte bli på det sättet att behovet av antalet lärare minskar framöver? Är det någon som vågar säga någonting , : Vi tror att behovet av flexibla grundlärarut- bildningar är stort. Det är svårt att se vilka risker och hinder som finns. Men de finns naturligtvis, när vi börjar titta på detaljerna. När det gäller etapp- utbildningen som jag skissade på finns det risk för att vi skapar en ny lärarka- tegori som kanske urholkar vårt system. Det behöver regleras. I så fall behöver vi också utvidga den reform som handlar om att man kan vara anställd under utbildningen, under KPU. Det gäller också varianten med flexibel lärarutbild- , : Svaret är nej. Det innebär att lärare kommer att få ägna sig åt rätt saker. Det kommer att innebära att fler lärare stannar kvar i yrket eftersom de känner att de har meningsfulla arbetsuppgifter som har betydelse för elevernas lärande på riktigt. , : Risken finns, . Men så får det na- turligtvis inte bli. Då har vi inte vunnit någonting. Titeln ska uttrycka just det. Jag vet att det kan vara en lätt väg Men då minskar vi incitamenten för att fler ska söka sig till lärar- Vi ser i stället det här som en möjlighet för många att se hur läraryrket fungerar så att vi kan få fler sökande till lärarutbildningen. Vi får hjälpas åt att se till att det inte blir på det sättet. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN (SD): Jag vill först tacka och för föredömliga analyser. De överensstämmer i hög grad med det jag har sagt innan. Båda mina frågor går för enkelhetens skull till . Du får välja vilken hatt du vill ta på dig för respektive fråga, . Den första frågan gäller om det någonsin har gjorts en analys av varför så många lärare har lämnat yrket? Vi kan säkert alla gissa, mellan tummen och pekfingret, varför de har gjort det. Men har det gjorts någon analys? Finns det någon rapport om detta? Fråga nummer två gäller att vi alla har kommit fram till att det behövs en karriärtjänst. presenterade jag någonting som heter Shanghaimodellen. Det absolut viktigaste de gjorde i var att göra vidareutbildningen gratis. De såg till att både den tvingande och den frivilliga delen var gratis. Man fick offra en del blod, svett och tårar för att kunna ta sig uppåt på karriärstegen. Finns det några tankar om detta ? , : På den första frågan svarar jag med ”skolverkethatten” på. Vi viskar lite här. Jag har tittat på också. Vi känner inte till att det har gjorts någon ordentlig analys. Jag säger som ; Det är likadant som för avhoppen. Vi tror inte att det finns. Vi vet inte heller om någon planerar att göra det. Men vi återkommer gärna ifall vi hittar någon sådan. Den andra frågan gäller hur man ska tänka när det gäller till exempel professionsprogram för lärare och rektorer. sätter jag på mig ”skolkommissionenhatten”. får återkomma till det i vårt slutbetänkande. Vi har inte kommit längre än vi skriver i betänkandet. Om jag får lägga till någonting själv tror jag att det är klokt att titta på hur man gör i andra länder. Det är lätt att titta långt bort. Men vi kan också gå lite närmare och titta på hur man gör i till exempel . Sist jag träffade min norske kollega berättade han att man där har övergått till att mer ge stipendier direkt till lärarna för behörighetsgivande kurser. Det har man åtminstone på kort sikt ganska goda erfarenheter av där. Det är någonting som vi ska fundera lite över. Som jag sa i slutet av min genomgång är frågan om ansvarsfördelningen mellan huvudmän, lärare och stat, i form av lärosäten och skolmyndigheter, när det gäller fortbildning och kompetensutveckling ständigt under diskussion. Det skulle nog vara ganska bra att sätta ned foten där. (V): Tack för bra föredragningar! Jag vill få in ett annat perspektiv. Vi pratar om lönen – den är viktig – och hur vi ska få fler att söka till lärarutbildningarna. Jag tror starkt på det som sa om att vi inte enbart kan öka antalet platser utan också måste tänka på hur vi gör det. Jag vill bemöta det på ett annat sätt. Jag skulle vilja säga att antalet avhopp och andelen utbildade lärare som inte arbetar inom skolan är ett större problem än hur många som söker till lärarutbildningen. Jag riktar frågan till , eftersom det är sista gången vi kan ta det här i Andrakammarsalen. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Jag upplever att många lärare och rektorer – kanske också vill svara – känner maktlöshet på grund av att man i vissa fall får agera som ekonomiska tjänstemän. Man är pedagogiska ledare och pedagoger men får inte sätta in de insatser som man vet behövs. Det kan skapa en känsla av maktlöshet som leder till att man inte vill arbeta inom sektorn . ser ni på det? Ifall den situationen kan förändras, kan det ha en avgörande roll för att öka attraktiviteten och göra så att lärarna och även skolledarna stärks i , : Du har helt rätt, . Jag kommer att fortsätta prata om det. Det finns ingen motsättning mellan lönen och lärarnas arbetsvillkor och arbetsmiljön. Du beskriver frustrationen i att man som lärare kan se att det behövs särskilda insatser men inte – liksom en läkare – kan ordinera de insatserna och se till att eleven får dem. Vi tycker att vi, som de proffs vi är, skulle kunna ha den ordinat- Vi måste lösa det också. Bara lönen räcker absolut inte. , : Det är självklart att lärare är utbil- dade för att undervisa. Och väldigt många som är skolledare har en lärar- bakgrund, som förskollärare eller lärare. Man måste hitta stödjande funktioner för det pedagogiska ledarskapet. gäller administration, ekonomi, fastigheter och annat. Men det viktiga är att skolledarna själva får vara med och formulera det stödbehov de har. för både lärare och rektorer. Det skulle underlätta mycket ifall vi hade något som liknar en nationell strategi, för att få igång en dialog där rektorerna till- sammans med huvudmännen kan diskutera bra stöd för att skolledaren ska kunna ägna sig åt uppdraget, det pedagogiska ledarskapet. , : Vi efterlyser en lokal samling, så att professionens röst verkligen kommer fram till lokala politiker. och skolledare ute i kommunerna som är kommunernas utbildningspolitiska Då måste det skapas arenor för det. Det som beskriver drabbar inte bara enskilda elever. Det syns i sjukskrivnings- talen för lärare, i form av samvetsstress när de inte får göra det jobb de är satta Ordföranden: tack, allihop! Jag lämnar över till utskottets vice ordfö- rande, , som får avsluta själva utfrågningen. (L): Tack så mycket! Det är alltid mycket intressant att lyssna på utfrågningar. Man lär sig mycket. Man får många svar. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN ker också upp en del nya frågor. En sak som slog mig när jag tittade på presentationen av läget var att vi skulle kunna lösa hela problemet ifall vi kunde få lika många män att söka till lärarutbildningen som antalet kvinnor som ansöker . Behövs det särskilda insatser för att nå dit? Eller behövs det allmänna insatser för att lyfta yrket och utbildningen generellt? Vi har fått ta del av en hel del nya fakta och nya kunskaper. Vi har fått höra en hel del funderingar och svar på hur man skulle kunna lösa problemet. Men vi har naturligtvis inte fått det fullständiga svaret på vad som krävs för att lösa de stora utmaningar som vi står inför. Det är ingen slump att utskottet har valt att fördjupa oss i detta ämne. Vi tycker att vi har använt timmarna väl och har fördjupat oss mycket väl. Jag tror att vi tillsammans är mycket klokare efter de här timmarna, när vi nu söker nya svar på hur den här viktiga utmaningen ska lösas. BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av be- slut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen öppna kunskapsseminarium om ar- bete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer hearing om framtidens luftfart – Har vi luft under Offentlig utfrågning med anledning av dom om data- Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade råvaru- offentliga utfrågning om idrott och fysisk akti- vitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie-redakt- ioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av rehabilite- offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot skat- Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport