eunbil · H30N448D90 · 2016-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning för rådets möte för rättsliga och inrikes frågor (RIF) den 9– 1.Godkännande av den preliminära dagordningen (Sr , Sr Ygeman) Se bifogad preliminär dagordning. 2.(ev.) Godkännande av A-punktslistan (Sr , Sr Ygeman) Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. 3.Europeiska åklagarmyndigheten: Förslag till förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten = Partiell allmän inriktning (Sr Ygeman) Avsikt med behandlingen i rådet ska föra en riktlinjedebatt om förslaget om inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet (Eppo). Debatten syftar till att ge ledning till hur man kan gå vidare med förhandlingarna av förordningen i vissa delar. Vid RIF-råden , kom ministrarna i princip överens om den huvudsakliga utformningen av artiklarna 1–33 och 35. Dessa bestämmelser innehåller centrala bestämmelser om struktur, behörighet, uppgifter, tillsättande och avskedande av åklagarna, immunitet och privilegier, tillgång till tvångsmedel, det gränsöverskridande samarbetet, beslut om åtal, misstänktas och andras rättigheter, fördelning av ärenden och jurisdiktion m.m. kunde en majoritet i princip ställa sig bakom de flesta delar av den framstegsrapport som presenterades i rådet. har förhandlingar förts bl.a. om bestämmelser om Eppobjs relation med externa parter, dataskydd, sekretess, öppenhet, administration och personalfrågor, budgetfrågor, ikraftträdande m.m. Det kan förväntas att ministrarna vid ska uttala sig om artiklarna som behandlar Eppobjs ärendehanteringssystem, förenklad åtalsprocess, budget, personalfrågor, vissa allmänna bestämmelser och möjligen även avsnittet om dataskydd (artiklarna Y, YY, Z, ZZ, 34, 48 – 58a, 64 – 69, 72 – 75 och X – XXX samt i dataskyddsdelen artiklarna 2, X – XX, 37 – 47 och 73a inklusive vissa beaktandesatser). Här återfinns ett några svåra frågor. Som tidigare framförts har regeringen bl.a. verkat för att öppenhetsförordningen ska tillämpas fullt ut på Eppo och inte endast på dess administrativa verksamhet. Den bestämmelsen har inte ändrats i linje med den svenska ståndpunkten. I förhandlingarna har dock nåtts framgång vad gäller reglerna om s.k. ”transactions” (kallas numera för förenklad åtalsprocess) som föreslås bli frivilligt för medlemsstaterna att tillämpa. En del frågor kvarstår även vad gäller anställningsformen för de delegerade europeiska åklagarna som ska arbeta lokalt i medlemsstaterna och ett antal dataskyddsregler. Förhandlingar pågår dock fortfarande och det är ännu inte känt exakt vilka frågor och artiklar som ska bli föremål för riktlinjedebatt i rådet. Se bifogad rådspromemoria. 4.PIF: Förslag till direktiv om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens finansiella intressen (första behandlingen) = Lägesrapport/riktlinjedebatt (Sr ) Avsikt med behandlingen i rådet Förslaget till ett direktiv om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens finansiella intressen (SEFI-direktivet) presenterades av kommissionen 2012. Direktivet är avsett att ersätta en befintlig konvention i samma ämne (). Förhandlingarna i rådet om direktivförslaget resulterade i att man nådde en överenskommelse om allmän inriktning. antog sin förstaläsningsståndpunkt . Trilogförhandlingar inleddes och pågick men har, på grund av den förhandlingsfråga som behandlas i denna promemoria, därefter legat nere. Den aktuella förhandlingsfrågan: Ska momsbedrägerier omfattas? Den fråga som är aktuell i förhandlingarna är om momsbedrägerier ska omfattas av direktivet. Frågan har varit en av de största tvistefrågorna mellan institutionerna. Kommissionen och anser att momsbedrägerier ska omfattas av direktivet. Rådet, som har varit av motsatt uppfattning, har i sin överenskommelse om allmän inriktning uttryckligen undantagit moms från direktivets tillämpningsområde och under trilogerna förhandlat med med utgångspunkten att en överenskommelse förutsätter att moms undantas. Om momsbedrägerier innefattas i SEFI-direktivet innebär det att behörigheten för den europeiska åklagarmyndigheten, Eppo, kan komma att utvidgas i motsvarande mån. Ändrade förutsättningar efter Tariccodomen har i förhandlingarna motsatt sig att momsbedrägerier omfattas av direktivet. Grunden för den svenska positionen har varit uppfattningen att momsbedrägerier inte i straffrättslig mening har en sådan påverkan på unionens finansiella intressen som krävs för att SEFI-direktivets bestämmelse om bedrägeri ska vara tillämplig. Det beror på att den moms medlemsstaterna betalar in till EU beräknas på statistiska uppgifter och bara indirekt baseras på faktiska momsintäkter. I Tariccodomen, som meddelades , har emellertid slagit fast att momsbedrägerier omfattas av motsvarande bestämmelse i . Den rättsliga bedömning som ligger till grund för motstånd mot att inkludera momsbedrägerier i direktivet överensstämmer därför inte med . Eftersom har lagstiftning mot momsbedrägerier, skulle frågan om kriminalisering i och för sig inte vara problematisk ur ett genomförandeperspektiv. En begränsning till allvarligare momsbedrägerier? Om momsbedrägerier undantas från direktivets tillämpningsområde skulle detta innebära ett steg tillbaka i förhållande till vad som följer av den befintliga , sådan denna nu uttolkats av i . Enligt dåvarande ordförandeskapets bedömning skulle inte godta direktivet, om det inte omfattade momsbedrägerier. Därför inleddes sonderingar kring möjligheten att kompromissvis inkludera allvarligare momsbedrägerier i direktivet. En informell diskussion om detta hölls vid och därefter förekom överläggningar på expertnivå. Vid redogjorde ordförandeskapet för förhandlingsläget i syfte att hålla frågan levande och överlämna den till det tillträdande ordförandeskapet. Rådet lämnade då vissa anvisningar om det fortsatta arbetet, bl.a. att man på expertnivå borde klarlägga medlemsstaternas syn på innebörden av och omfattningen av momsbedrägerier samt diskutera hur en bestämmelse om momsbedrägerier skulle kunna utformas och avgränsas, för det fall att sådana bedrägerier alls ska omfattas av direktivet. Överläggningar i enlighet med rådets anvisningar har därefter skett vid tre arbetsgruppsmöten . Olika hypotetiska lösningar har då diskuterats. Utfallet av dessa sonderande diskussioner får sägas vara att om momsbedrägerier alls ska omfattas av direktivet så ska det endast vara mycket allvarliga bedrägerier med gränsöverskridande inslag som träffas. Se bifogad rådspromemoria. 5.ECRIS: Förslag till direktiv om ändring av rådets rambeslut /315/RIF vad gäller utbyte av information om tredjelandsmedborgare och vad gäller det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris), samt om upphävande av rådets beslut /316/RIF (första behandlingen) = Lägesrapport/riktlinjedebatt (Sr Ygeman) Avsikt med behandlingen i rådet Det existerande systemet för automatiserat utbyte av uppgifter ur kriminalregister (ECRIS) omfattar endast domar mot EU-medborgare. Detta medför att många tredjelandsmedborgares tidigare brottslighet kan förbli okänd när de lagförs för nya brott i andra medlemsländer. För att avhjälpa denna brist presenterade kommissionen ett förslag till ett särskilt index för dömda tredjelandsmedborgare. Föreslaget innebär att den existerande EU-lagstiftningen om kriminalregisterutbyte utökas till att även omfatta tredjelandsmedborgare som döms inom EU. Beträffande tredjelandsmedborgare föreslogs en utökning av skyldigheten att lagra och utbyta vissa uppgifter för att underlätta identifiering. Parallellt med förhandlingarna i rådsarbetsgruppen har kommissionen hållit expertmöten om vilken teknisk lösning som systemet ska baseras på. Under förhandlingarna har medlemsstaterna förkastat kommissionens ursprungliga förslag att skapa 28 decentraliserade sökindex över alla medlemsstaters dömda tredjelandsmedborgare. Därefter har kommissionen tagit fram ett nytt och mer kostnadseffektivt förslag med ett centraliserat index som en stor majoritet av medlemsstaterna har kunnat stödja. Vid rådet för rättsliga och inrikes frågor den 9–planerar ordförandeskapet för en lägesrapport och en riktlinjedebatt om valet av teknisk lösning. Se bifogad rådspromemoria. Tillhandahållande av digitalt innehåll: Förslag till och rådets direktiv om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll (första behandlingen) = Riktlinjedebatt (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Riktlinjedebatt om såväl grundläggande principer för direktivets struktur som riktlinjer för det fortsatta förhandlingsarbetet. Förslaget har sin bakgrund i kommissionens meddelande om en digital inremarknadsstrategi för (se faktapromemoria 2014/15:FPM35). Strategin för den digitala inre marknaden är prioriterad och att främja den gränsöverskridande e-handeln är en av regeringens övergripande prioriteringar inom strategin. Utöver det förslag som behandlas i denna promemoria består kommissionens initiativ även av ett förslag till direktiv om vissa aspekter på avtal om försäljning av varor på nätet eller annars på distans. För en närmare redogörelse för bakgrunden till direktivet om avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll hänvisas till faktapromemoria 2015/16:FPM36. Vid rådsmötet förväntas ministrarna föra en diskussion om såväl grundläggande principer för direktivets struktur som riktlinjer för det fortsatta förhandlingsarbetet. Se bifogad rådspromemoria. 7.Makars förmögenhetsförhållanden och registrerade partnerskap (Sr ) a)Förslag till rådets förordning om genomförande av ett fördjupat samarbete om domstols behörighet, tillämplig lag samt erkännande och verkställighet i mål om makars förmögenhetsförhållanden b)Förslag till rådets förordning om genomförande av ett fördjupat samarbete om domstols behörighet, tillämplig lag samt erkännande och verkställighet i mål om förmögenhetsrättsliga verkningar av registrerade partnerskap Avsikten med behandlingen i rådet Politisk överenskommelse om de båda förordningsförslagen. Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. 7734/16 JUSTCIV 49 Förslag till rådets förordning om domstols behörighet, tillämplig lag samt erkännande och verkställighet i mål om makars förmögenhetsförhållanden 7735/16 JUSTCIV 50 Förslag till rådets förordning om domstols behörighet, tillämplig lag samt erkännande och verkställighet av domar i mål om förmögenhetsrättsliga verkningar av registrerade partnerskap Faktapromemoria 2015/16:FPM63 Kommissionens förslag: KOM (2016) 107 (makar) och KOM (2016) 108 (registrerade partner) behandlad vid samråd med : (RIF-råd ), (RIF-råd 6-7 december 2012), (RIF-råd 4-5 december), (RIF-råd 3-4 december 2015) och (FAC-råd ). behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: information, överläggning, information, överläggning, information, information, skriftlig information och information (samtliga tillfällen till civilutskottet). Förslagen till förordningar om domstols behörighet, tillämplig lag samt erkännande och verkställighet i mål om makars- och registrerade partners förmögenhetsrättsliga förhållanden lades fram för en politisk överenskommelse på . kunde godta förslagen. Vid mötet konstaterades dock att det inte skulle gå att nå nödvändig enhällighet för förslagen. lade kommissionen fram sitt förslag till rådets beslut om att i stället bemyndiga medlemsstaterna att upprätta ett fördjupat samarbete på området, omfattande båda förordningsförslag. träffades en principöverenskommelse i rådet för utrikesfrågor (FAC) om att upprätta ett fördjupat samarbete. har 18 medlemsstater, däribland , anmält sin avsikt att delta i samarbetet. är det alltså fråga om att träffa en politisk överenskommelse om de båda förordningsförslagen, som i sak motsvarar de förslag som lades fram på . Regeringen kan godta att rådet träffar en politisk överenskommelse om de båda förordningsförslagen. Reglerna kommer att vara till stor praktisk nytta för unionsmedborgarna i samband med t.ex. bodelningar med gränsöverskridande verkningar. = Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag (Sr , Sr Ygeman) Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag. Ordförandeskapet har ännu inte meddelat något om dagordningspunktens innehåll. 9.Godkännande av A-punktslistan (Sr , Sr Ygeman) Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. 10.Straffrätt i cyberrymden (Sr Ygeman) =Utkast till rådets slutsatser: Antagande Avsikten med behandlingen i rådet Behandlingen i rådet avser dels antagande av rådsslutsatser, dels en riktlinjedebatt om vissa utvalda frågor. Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet dokument: 9256/16 LIMITE JAI 465 COPEN 166 DROIPEN 92 CYBER 56 JAIEX 44 EJUSTICE 84 13689/15 JAI 817 COPEN 297 DROIPEN 135 CYBER 103 behandlad vid samråd med : och . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information till justitieutskottet och . Frågor om problem kopplade till cyberbrottslighet har behandlats vid ett flertal tillfällen på EU-nivå . På gav ministrarna stöd till ett fortsatt arbete med frågorna. Under det nederländska ordförandeskapet har frågorna behandlats dels vid informella ministermötet för rättsliga och inrikes frågor , dels vid en expertkonferens i . Med nämnda konferens som utgångspunkt har ordförandeskapet gått vidare med arbetet genom att ta fram förslag till rådsslutsatser beträffande dels straffrättsliga förbättringar i cyberrymden, dels bildande av ett europeiskt rättsligt nätverk för cyberbrottslighet Till rådsslutsatserna om straffrättsliga förbättringar i cyberrymden har ordförandeskapet dessutom tagit fram ett diskussionspapper som behandlar ett par specifika frågor angående elektronisk bevisning. Rådslutsatserna har behandlats på tjänstemannanivå . Tanken är att ministrarna på dels ska anta rådsslutsatserna utan föregående diskussion, dels erbjuda politisk vägledning med hjälp av diskussionspappret. Rådsslutsatserna angående straffrättsliga förbättringar i cyberrymden behandlar inledningsvis utvecklandet av ett ramverk för frivilligt samarbete med internetoperatörer. Kommissionen ombeds att, tillsammans med medlemsstaterna och relevanta tredje stater, ta fram ett sådant ramverk med syfte att få tillgång till s.k. non-content data, dvs. uppgifter om annat än innehållet i kommunikationen (t.ex. abonnemangsuppgifter). Det är möjligt för brottsbekämpande myndigheter att inhämta uppgifter från en utländsk operatör under de förutsättningar som gäller enligt nationell rätt hos den aktuella operatören. Utvecklandet av ett ramverk syftar därför endast till att förbättra och effektivisera det samarbetet och det är inte fråga om att bygga ett nytt system. Ett eventuellt framtida samarbete kommer alltså bygga på frivillighet och ska ske inom ramen för befintlig lagstiftning i det land där operatören är verksam. Påföljande avsnitt i slutsatserna behandlar ett förenklat förfarande för rättslig hjälp när det gäller att säkerställa och få tillgång till elektronisk bevisning, bl.a. genom utvecklandet av standardiserade formulär. Slutsatserna behandlar avslutningsvis frågan om alternativa jurisdiktionsgrunder i brottsutredningar som rör cyberbrottslighet. Kommissionen ombeds att utforska möjligheterna till att ta fram en gemensam ansats på EU-nivå angående exekutiv jurisdiktion (myndighets rätt att ingripa) i cyberrymden i situationer där existerande regelverk inte är tillräckligt. I det arbetet, som ska ske med ledning av den diskussion som ska föras av ministrarna (se nedan), ska kommissionen bl.a. överväga under vilka omständigheter vissa utredningsåtgärder får vidtas utan föregående samtycke från den medlemsstat där den elektroniska bevisningen finns. Rådsslutsatserna angående inrättandet av ett europeiskt rättsligt nätverk för cyberbrottslighet syftar till att inrätta ett nätverk som ska fungera som stöd för rättsliga myndigheter i deras arbete mot cyberbrottslighet. När det gäller diskussionspappret gäller den första frågan rätt till jurisdiktion i cyberrymden och behandlar det förhållandet att den normala grunden för jurisdiktion – territorialitetsprincipen – begränsar möjligheten att utreda cyberbrottslighet. Problem uppstår när elektronisk bevisning finns i flera länder eller snabbt förflyttas mellan servrar i olika länder. Det kan leda till att det på nationell nivå är svårt eller till och med omöjligt att utreda brottsligheten, eftersom utredningsåtgärder endast får vidtas på det egna territoriet. Ordförandeskapet tar därför upp ett antal kompletterande faktorer som skulle kunna användas som grund för exekutiv jurisdiktion i dessa fall. En sådan faktor skulle kunna vara att det finns en ”affärslänk” mellan en internetoperatör och den stat som vill få tillgång till bevisning, trots att operatörens servrar finns i en annan stat. Ministrarna ombeds att ange om de aspekter som lyfts fram bör ingå i en gemensam ansats angående jurisdiktion på EU-nivå och vilken/vilka kompletterande jurisdiktionsgrundande faktorer som särskilt bör utredas. Den andra frågan handlar om att göra en differentiering mellan olika sorters uppgifter avseende en elektronisk kommunikation, i kategorierna abonnemangsuppgifter, trafikuppgifter respektive uppgifter om innehållet i en kommunikation. Enligt rådsslutsatserna är tanken att ett ramverk ska upprättas med operatörer angående frivillig utlämning av sådana uppgifter som inte avser innehållet i kommunikationen. För att ett sådant ramverk ska kunna komma till stånd krävs att medlemsstaternas lagstiftning inte förbjuder detta. Ministrarna ombeds därför att ange om ett tilltänkt system som bygger på en differentiering av vilken slags uppgifter som efterfrågas kommer att påverka deras nationella lagstiftning. Vidare efterfrågas vilka beståndsdelar som krävs för att en sådan ansats ska fungera effektivt och vilka ytterliga åtgärder som skulle kunna övervägas i detta avseende. Regeringen delar inledningsvis synen på de svårigheter som finns i fråga om att upptäcka och utreda cyberbrottslighet. Det är därför positivt att frågorna uppmärksammas på EU-nivå. De föreslagna rådsslutsatserna innebär möjliga förbättringar inom detta område och kan i förlängningen innebära att svenska brottsbekämpande myndigheter får bättre verktyg för att beivra cyberbrottslighet. Regeringen, som fått gehör för flera synpunkter under arbetets gång, kan därför ställa sig bakom att rådsslutsatserna antas. När det gäller diskussionspappret kan regeringen ställa sig bakom att frågan om andra möjliga grunder för exekutiv jurisdiktion utreds. Det arbetet bör bedrivas förutsättningslöst och utan att särskild tonvikt läggs vid någon specifik kompletterande jurisdiktionsgrund. I arbetet är det dock viktigt att det noga övervägs hur en sådan alternativ jurisdiktionsgrund förhåller sig till redan existerande regelverk på EU-nivå. Nya möjligheter för brottsbekämpande myndigheter att vidta åtgärder över gränserna får till exempel inte syfta till att kringgå det rättsliga samarbetet där noggranna avvägningar gjorts mellan brottsutredningsintresset och rättssäkerhetsgarantier för enskilda. När det gäller den andra frågan finns i svensk rätt en differentiering beroende på vilka typer av uppgifter om elektronisk kommunikation som myndigheterna vill ha tillgång till. Svensk lagstiftning utgör alltså inte något hinder mot en differentierad ansats på EU-nivå. Ett sätt för att få det frivilliga samarbetet att fungera effektivt vore att använda en s.k. specifik kontaktpunkt (Single Point of Contact), något som har varit framgångsrikt för svensk polis i kontakter med amerikanska operatörer. 11.e-Juridik: Halvtidsöversyn av den fleråriga handlingsplanen för europeisk e-juridik 20142018 = Antagande (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet förväntas anta halvtidsutvärderingen av genomförandet av den fleråriga handlingsplanen för e-juridik avseende 2014-2018. Dokument: 9339/16 (bifogas) dokument: 5446/2/16 REV2 behandlad vid samråd med : inför antagandet av strategin. Skriftligt samråd v. 22 2014 inför antagandet av handlingsplanen som en trolig A-punkt. behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Gemensam information om e-juridik i civil och justitieutskotten Medlemsstaterna samarbetar sedan ett tiotal år under samlingsnamnet e-juridik för att förbättra och utveckla användningen av modern teknik på det rättsliga området. Samarbetet inom e-juridiken bygger på medlemsstaternas frivillighet. Det övergripande syftet med samarbetet är att bidra till ett modernare och effektivare rättsväsende inom EU, som rättsväsendets oberoende och medlemsstaternas olika rättssystem ska respekteras. Gränsöverskridande rättsliga förfaranden, både på civilrättens och straffrättens område, ska bli mer effektiva. Ett viktigt resultat av e-juridikarbetet är den europeiska e-juridikportalen, en webbplats där EU:s och medlemsstaternas rättsinformation finns samlad. Där finns också information om vissa nationella register, såsom företags- och fastighetsregister samt andra funktioner och tjänster. antog rådet för rättsliga och inrikes frågor en ny handlingsplan för europeisk e-juridik 2014–2018. Handlingsplanen beskriver målsättningarna för samarbetet och vilka konkreta åtgärder och projekt som medlemsstaterna förväntas arbeta med –2018. I handlingsplanen anges att rådet ska utvärdera genomförandeåtgärderna , dvs. efter halva genomförandetiden. I utvärderingen redogörs kort för vad e-juridikarbetet innebär och hur det är organiserat. Vidare redogörs för vilka åtgärder som har vidtagits för att genomföra handlingsplanen, vilka projekt som pågår samt delar av det arbete som återstår. kan godkänna halvtidsutvärderingen av genomförandet av fleråriga handlingsplanen för e-juridik 2014-2018. a)Hatpropaganda på nätet =Information från kommissionen (Sr Ygeman) Avsikten med behandlingen i rådet Information från kommissionen. Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet behandlad vid samråd med : inför den 10–. behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: information i justitieutskottet inför den 10–11. Kommissionen kommer att informera om utvecklingen i arbetet mot näthat. b)RIF-ministermötet mellan och , den 1– =Information från ordförandeskapet (Sr , Sr Ygeman) Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet avser informera om mötet. Dokument: 9039/16 JAI 395 JAIEX 42 RELEX 408 75 VISA 154 216COTER 53 DATAPROTECT 55 COPEN 159 CRIMORG 37 EUROJUST 59 31 behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: - EU och har som strategiska partners ett utvecklat samarbete inom rättsliga och inrikes frågor. Samarbetet innefattar bl.a. frågor som it-brottslighet, utnyttjade av barn, internationell organiserad brottslighet, terrorism, människohandel, handel med olagliga droger, vapen och sprängämnen, migration, viseringar, dataskydd och rättsligt samarbete. EU och möts regelbundet på ministernivå för att diskutera samarbetet inom rättsliga och inrikes frågor. Ordförandelandet och kommissionen representerar EU vid möte. På dagordningen för kommande ministermöte den 1–i förväntas bl.a. frågor kring den aktuella flyktingkrisen i , viseringsreciprocitet, kampen mot terrorism, penningtvätt och finansiering av terrorism, dataskydd, avtalet om straffrättsligt samarbete samt gränsöverskridande internationell brottslighet. (paraplyavtalet) mellan och förväntas att undertecknas vid ministermötet. c)Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram =På begäran av den slovakiska delegationen (Sr , Sr Ygeman) Avsikten med behandlingen i rådet Det kommande ordförandeskapet kommer att presentera sitt arbetsprogram för perioden juli–. Ordförandeskapet har ännu inte meddelat något om dagordningspunktens innehåll. 13.Vapen: Förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen (första behandlingen)