rfr · H30WRFR17 · 2016-05-30 00:00:00 — är det lättare för mig att göra det, eftersom jag har en app i mobilen som gör att jag kan se hur många besök det är på SF-biograferna runt om i landet. Exempelvis satt jag och spanade efter En underbar jävla jul, som jag har regisserat och som nästan har spelats klart på biograferna. Och jag blev så oerhört intresserad av de fem personer som satt i . Jag undrade vad de tyckte, om de tog till sig budskapet i filmen, om de hade roligt, om de blev berörda eller om de tyckte att det var skit. Det kan ju verka nördigt från min sida, men är man intresserad av hur ens berättelse landar där ute är det inte så galet som det låter. Det går heller inte att komma ifrån att när man driver ett fristående filmbolag handlar det om ren och skär överlevnad. Kommer vi att kunna producera vidare? Man har ständigt kniven på strupen. En verklighet som alla små filmbolag står inför är om de ska överleva till nästa film. Det är dyrt att göra film, och det har vi ju sett här. Det är svårt att finansiera svensk film. Vi lever i ett litet land, och därmed har vi också en liten marknad. Det är inte lätt att få en svensk film att gå ihop. Det är bara några få som går med vinst. Man brukar säga att en film ska dra in ungefär sin budget för att den ska gå med plus. Alla filmer, inklusive filmer som produceras av OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR SVENSK FILM de större bolagen, är beroende av stöd från de ska bli av, breda som smala. Där kom det: en indelning! Vi är också vana att höra, som vi har gjort här , indelningen av svensk film i kvalitetsfilm och publikmässig film – som om det skulle vara ett mot- Jag blir så extremt provocerad av det. Jag ska bara ägna av den dyrbara tid jag har på mig här åt att genomlysa vad kvalitet egentligen är för film, teater och konst. Nej, det kan jag faktiskt inte göra, för det finns inget svar. Det som är kvalitet för dig kanske inte är kvalitet för mig. Smaken är ju, som vi alla vet, som den berömda baken Det handlar om vad det är för historier som berättas och hur de berättas, vilka penseldrag som används. Jag pendlar mellan att jobba på teater och att arbeta med film. kan jag spela Ibsens på en stor teaterinstitution och nästa gör jag en så kallad publikmässig film. När jag i början av min karriär fick chansen att jobba med film var det om- Jag var med i såväl brett som smalt. En film tävlade till exempel i och fick väldigt fina recensioner, men sågs av väldigt få biobesökare En annan var en storsatsning om . sågs av desto fler biobesökare, men recensionerna var kanske inte så bra. ken som hade mest kvalitet för mig kan jag faktiskt inte säga, för de var så Det var olika typer av historier, olika typer av filmer. Den ena var lättare att ta till sig för den inhemska publiken och den andra var mer lättillgänglig för en festivalpublik. Och det kan jag säga er är inte samma publik! och ett antal inspelningar i ryggen stod jag 1990 på en inspel- ningsplats i utanför och berördes av att statisterna kom med sina dansskor i svarta tygpåsar. Jag hade den kvinnliga huvudrollen i Nutleys , en historia om några människor i ett litet samhälle – om deras förhoppningar, längtan och spruckna drömmar – i dansbandsmiljö. Jag kommer ihåg att jag ringde min kompis när jag kom tillbaka till hotellet efter en avslutad arbetsdag och sa: Det är den här typen av film jag vill göra Jag tyckte om igenkänningsfaktorn, värmen och Colins lätta hand- lag med att berätta en historia. Det var helt enkelt en film som jag själv skulle När hade premiär kallades den för komedi, för det skrattades ibland i salongen. Och jag kommer speciellt ihåg en recension av Han avfärdade filmen som ren spekulation. tersom 600 000 personer går ut och dansar varenda helg har filmbolaget bara slängt ihop något för att få in dessa dansanta människor i biosalongerna. lena var som en nutida ; hon lättade upp det medel- Det var , i , som det gick upp för mig att svensk film var så oerhört och obönhörligt uppdelad. ett slags symbol för mig. Jag har efter det, under mina verksamma år inom teater och film, medvetet utmanat denna gräns. Vi kommer alltid att ha den smalare elitistiska tyckarkåren. Men det blir ett stort problem när denna enkelspåriga syn även genomsyrar ett filminstitut som ska vara moders- och fadershuset för hela vår bransch. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR SVENSK FILM Vi har ett stödsystem där det just nu känns som en fullständig omöjlighet att få ett konsulentstöd om man vill berätta med lite bredare penseldrag. Man blir då direkt snabbt hänvisad till automatstödet, där filmer som enligt SFI inte ska bedömas enligt de kriterier som SFI har med staten. Jag har haft nära kontakt med , som regisserade megasuccén En man som heter . Vi hade båda med våra respektive produktioner en väldigt svår resa när det kom till förhandsstöd från SFI. Det hänvisades förstås till automatstödet, som då hade ett tak på 6 miljoner. Det är inte lätt att uppnå alla de kriterier som krävs för automatstödet. Det handlar om poängsystem, estimat från distributörer på minst 250 000 biobesökare – alla siffror vi har sett här har ju visat hur svårt det är att få publik – och om att övertyga privata finansiärer om att filmen kommer att vara kommersiellt gångbar. I mitt fall skulle filmen även bedömas av externa rådgivare, därför att estimatet på 250 000 inte övertygade SFI. Då blev det ännu värre. Det kändes som att man spelade en fotbollsmatch där man hade gjort mål och domaren helt plötsligt står där och säger: Nej, det godkändes inte. Det måste vara tre mysko figurer som ska bedöma om det här godkänns eller inte. Alltså ändrades spelreglerna under resans gång. Det var oerhört nervpressande, eftersom vi hade dragit igång vår produktion och ett negativt besked då hade varit en fullständig katastrof för vårt filmbolag. Turligt nog vägde det två mot en och vi kunde komma igång med produktionen, men med en väldigt stram budget eftersom stödsystemet såg ut som det gjorde. Jag vet att SFI från start kunde se att automatstödet inte fungerade tillfredsställande för sitt syfte, syftet att attrahera ett privatkapital och nå en stor biopublik. De filmer som fick stöd genom systemet föll till , därav de ändrade spelreglerna. Problemet med det halvautomatiska stödet, som har införts, är att det känns som att det kommer att bli ännu svårare för bredare film att få stöd. Inte nog med att man ska övertyga hela världen om att en film ska dra in pengar, utan den ska också bedömas med lupp av SFI – ungefär det som min film redan hade råkat ut för. Som ni har hört blev ju slutet gott, allting gott vad gäller en Underbar jävla jul och En man som heter . Julfilmen har inte setts av 250 000, som det tuffa estimatet låg på. Nej, den har setts av 715 000 besökare. Och har ju slagit rekord och blivit den mest sedda svenska filmen med 1,6 miljoner besök. Det är tur, för det visar att det faktiskt finns en publik ute i landet som vill se svensk film, och det var ju tveksamt om den fanns under ett filmår som 2015. Det är inte konstigt att man reagerar, efter att med de budgetmässigt snäva marginalerna ha gått igenom ett intensivt arbetsår med våra filmer, och min, när våra filmer används som något slags alibi för att SFI:s stödsystem fungerar. Det är inte konstigt att vi hoppar till över de här siffrorna: Runt fem svenska filmer som hade premiär har tillsammans fått 35 800 000 i stöd, och deras sammanlagda besökssiffra är 95 000–97 000 personer. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR SVENSK FILM Jag säger inte att den smalare filmen inte ska göras, för om vi ska ha en blomstrande filmbransch måste all typ av film finnas. Men det är ju en enkel matematik att den breda filmen är en förutsättning för den smala och inte tvär- Därför önskar jag – now it´s coming – en gång för alla att vi kan få en filmpolitik som respekterar all typ av film likvärdigt och ett filminstitut som inte är känt som det tuffa gänget på skolgården som värderar utifrån sitt ge- Det är viktigt att också uppmuntra gamla som nya filmmakare att måla sina historier med bredare penseldrag. Innan ett nytt filmavtal skrivs på är det vik- tigt att det finns tid för reflektion över hur de statliga pengarna fördelas, att inte cementera något förlegat och att det finns tid att verkligen förstå vad den höjda momsen på biograferna verkligen innebär för den svenska filmens över- SFI, snälla, jag ber er att inte svänga med ordet kvalitet i motsättning till Hör hur det låter! Det är faktiskt farligt nära ett publikförakt att den smala filmen är kvalitet medan publiken därute står för något annat. nej, nej, nej! Så kan framtiden för svensk film inte se ut. Låt oss i stället jobba för mångfald på alla plan på riktigt, brett som smalt, högt som lågt, allvarligt Då kan vi på allvar få en blomstrande svensk filmindustri. Ordföranden: Jag hade gärna sett fler lika engagerade debattörer i det här huset , kultur- och demokratiminister: Efter att ha lyssnat till He- lena är det uppenbart att det behövs förändring. Jag är glad för att jag är inbjuden hit. Tack för det! När jag blev kulturminister insåg jag snabbt att makten över filmen var koncentrerad till ett fåtal, parterna runt filmavtalsbordet. Jag insåg också att detta ledde till att filmpolitiken inte bara rundande en stor del av branschen Stora delar av filmpolitiken bestämdes av ett fåtal per- soner och i hög detaljeringsgrad vid just förhandlingsbordet. Så kan vi inte ha Filmen är en av de viktigaste konstformer vi har och så viktig i en funge- Min utgångspunkt för den omställning som vi nu gör har varit att det ska bli mer inflytande för fler och inte mindre pengar till svensk film. är just nu mitt i denna historiska händelse, omställningen av den svenska film- Det ger nya möjligheter, men det skapar också oro. Stora förändringar skapar större oro. Så har det alltid varit och så kommer det alltid att vara. Det gäller i allt i vårt samhälle. Det gäller alla po- litikområden, det gäller kulturens alla olika områden och det gäller filmen. har det ibland verkat som om ingen längre minns alla klagomål på filmavtalet. Alla konflikter i avtalsförhandlingarna är som bort- Den minsta gemensamma nämnaren för parterna ledde till lösningar som ingen ville stå upp för i efterhand. Vi har fått ändra avtalet – jag tror att OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR SVENSK FILM det är fem gånger – bland annat på grund av att avtalet är så detaljreglerat. måste någon våga ta steget mot något nytt. Jag skulle aldrig ha tagit det här steget om jag inte hade varit övertygad om att förändringarna är bra för svensk film. En av fördelarna med omställningen av den svenska filmpolitiken är att den tvingar alla branschens aktörer att tänka om och tänka nytt. Omställningen öppnar för nya samarbeten på olika nivåer. Några av dem som har talat här tillhör grupper som inte fått sitta med vid avtalsförhandlingarna. får de en möjlighet att påverka den svenska filmpolitiken. Diskussionen om hur filmstöden ska se ut ska inte längre föras av några parter i ett slutet rum, utan föras med fler aktörer och med de personer som är närmast verksamheten, närmast produktionen av filmen. När filmavtalet nu upphör kommer hela verksamhet att styras mer enhetligt av samma mål och återrapporteringsrutiner. Det skapar förutsättningar för en mer effektiv och transparent verksamhet. De nya branschråd som införs innebär att en bredare krets av branschaktörer kommer att få inflytande över utformningen av bland annat stödsystem genom en mer formaliserad samrådsprocess mellan och branschen. Omställningen innebär mer inflytande åt fler. Den politiska nivån blir också viktigare. En viktig målbild för oss i arbetet har varit att svensk films framtid behöver och ska debatteras. Det är filmpolitik det handlar om. Den ska vara föremål för debatt, diskussion och granskning. har bidragit till att begränsa debatten, diskussionen, det levande samtalet om svensk film. Jag hoppas att den politiska debatten om filmpolitiken fortsatt kommer att vara lika levande som den varit . Från sida avser vi att fortsätta möta centrala företrädare för branschen i regelbundna möten, både avtalets parter och många andra viktiga aktörer. Jag ser också framför mig ett ökat samarbete mellan de offentliga aktörerna. Den regionala filmpolitiken är väl utvecklad i , och det finns många, stora och goda skäl för staten och regionerna att forma ett närmare och mer utvecklat samarbete. Som offentliga aktörer på nationell och regional nivå har vi flera gemensamma beröringspunkter i våra verksamheter och flera gemensamma utmaningar. Regeringens och mitt mål är att skapa en ny filmpolitik som på bästa sätt bidrar till att svensk film kan fortsätta att utvecklas. Filmen som konstform är en väsentlig del av yttrandefriheten och därmed en av förutsättningarna för en fungerande demokrati. Filmen kan med sin mångfald av berättelser bidra till att utveckla vårt samhälle. Och filmen kan verka som en gemensam arena och motverka polarisering. För att det ska vara möjligt måste svensk film hålla hög kvalitet och vara relevant för publiken. Och, , svensk film måste och ska förena det smala och det breda. Det är en självklarhet. Så ska det vara. Svensk film måste innehålla det experimentella och det underhållande, ibland i kombination. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR SVENSK FILM lockar en stor publik och det som lockar färre ska svensk film vara och inne- Filmpolitiken bör motverka polarisering mellan det som ofta betraktas som smalare kvalitetsfilm och bredare, mer kommersiellt gångbar film. får inte finnas en sådan polarisering. Svensk film ska mäkta med och med kraft visa att vi kan hantera att lyfta båda. Jag välkomnar därför den senaste tidens debatt om hur filmstöden bäst kan utvecklas för att uppnå just precis detta. får väl granska det noga, . Grunden för den nya filmpolitiken kommer att presenteras i en filmpolitisk Filmpolitikens inriktning kommer att fastställas som mål, något som många remissinstanser har efterfrågat. kommer att formuleras avser jag att presentera i propositionen, men jag vill ändå säga något om detta. Vi utformar filmpolitiken med utgångspunkt i att film i alla dess former är en av de viktigaste uttrycksformerna . tidigare förmedlar rörliga bilder en mångfald av berättelser som når ut till de allra flesta, oavsett ålder och bakgrund. Det är fantastiskt. Film ger oss in- blickar i människors liv och tankar, i olika kulturer, tider och platser. utbud av filmer bidrar till vidgade vyer och ökad förståelse för det som är nytt och som kan upplevas som annorlunda. har en lång tradition som filmnation. De svenska filmerna är efter- frågade och uppskattade av publiken i och når ofta internationell upp- märksamhet och uppskattning. Filmpolitiken ska bidra till att svensk film får goda förutsättningar att utvecklas och förnyas, till att det skapas film med bredd och en mångfald av berättelser. Det är min och regeringens uppfattning att filmen har en viktig roll i det En förutsättning för att filmen ska kunna spela sin roll i det offentliga samtalet är att den når ut. Filmpolitiken ska därför bidra till att ett brett utbud av film ska göras tillgängligt för att en så stor publik som möjligt ska nås av den i många olika visningsfönster. En stark och dynamisk filmbransch är avgörande för en framgångsrik pro- duktion av värdefull svensk film. Regeringen anser också att professionell filmproduktion ska ske i olika delar av landet. Det är väldigt viktigt. att det bidrar till att utveckla en mångfald berättelser och att det bidrar till ut- veckling av nya talanger. Jag vill slutligen understryka att filmavtalet kommer att fasas ut och den nya filmpolitiken kommer att fasas in successivt. att genomföras snabbare än vad som är möjligt för att ge branschen tydliga och Därmed finns det goda förutsättningar för en ord- Vi är mitt i en process som kommer att få stor betydelse för svensk film och Det är ett arbete som kräver ett stort engage- mang och som öppnar upp för många nya möjligheter. Jag ser väldigt mycket fram emot det fortsatta arbetet. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR SVENSK FILM Ordföranden: tack, ! Vi går in på frågorna där utskottets ledamöter kommer att ställa frågor till dem som har talat här. (S): Tack till alla talare! Det har varit väldigt intressanta presentationer och många bra medskick. Min fråga är riktad till från Film . Jag skulle vilja höra lite mer om på vilket sätt ni ser att omställningen av filmpolitiken kan öka förutsättningarna för er framöver. , verkställande direktör, har ett väldigt offensivt formulerat uppdrag från som äger oss. Det innebär att den verksamhet som vi bedriver tillsammans med Symfonikerna och Operan ska hålla internationell lyskraft. Vi har också väldigt offensivt formulerade mål när det gäller både publik och var filmerna ska synas på den internationella arenan. Om den regionala filmpolitik som vi bedriver ska kunna drivas i ett starkt samspel med den nationella filmpolitiken måste den förhoppningsvis ha lite högre ambitioner än vad filmpolitiken i har. Det skulle vara utmanande för oss båda. Det är viktigt för oss att vi på något sätt pushar varandra och pushar svensk film ännu mer ut i världen så att den blir ännu mer framgångsrik på hemmaplan. Det är så vi ser på det hela. Sedan hoppas vi på en annan typ av dialog inom den nya filmpolitikens ram precis som sas här på slutet, det vill säga att det ska finnas ett direkt forum där vi kan samspela. Det ska inte vara som där samspelet mellan stat och region bara handlar om resurscentrumverksamhet, det vill säga allt ifrån filmpedagogik till skolbio. Det samspel som finns mellan stat och region ska också handla om filmproduktion, filmproduktionens villkor och så vidare. För detta behövs det bra former. (M): Tack för alla goda inlägg! Många frågor inom filmpolitiken har belysts, men den består ju av så många fler områden. Jag hade önskat att man hade kunnat titta också på kompetensutveckling för dem som jobbar inom filmen. För att återgå till frågan som jag vill ställa tror jag att det är och som ännu inte har några produktionsrabatter. var inne på behovet av produktionsrabatter. Jag önskar att det i filmpropositionen kommer att finnas ett förslag om produktionsrabatter i . Min fråga till är: Vad skulle det innebära med produktionsrabatter för den svenska filmen och utvecklingen? Skulle det ha en stor påverkan? OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR SVENSK FILM , verkställande direktör, , det skulle ha väldigt stor betydelse speciellt om den utformas på det sätt som den ser ut i de allra flesta europeiska länder och i de 47 amerikanska delstater som också har pro- Rabatten ska alltså vara tillgänglig både för den inhemska filmen och för den film som kommer utifrån. Den är också tillgänglig för både film och tv-drama, egentligen för allting som håller något slags god kvalitet och kan anses vara en – som det heter i den här världen – kulturprodukt. Rabatten skulle göra att det fanns ett fundament i finansieringen på mellan Men låt oss hålla oss till den siffran . Då skulle det finnas som ett grundfundament för det som man i så fall spenderade i . Det skulle kunna leda till en större produktionsvo- lym i och fler filmer. Vi kunde också göra mer ambitiösa filmer, vilket jag tycker är väldigt centralt och viktigt. Jag tror också att det skulle kunna öppna dörren för de ganska många internationella filmer som förlägger en del av arbetet i , så att vi fick mycket mer filmarbete i . betyda väldigt mycket inte minst för svenska filmarbetare och människor som jobbar i den här sektorn men också för medlemmar i pro- De är nämligen nödvändiga partner för de internationella Dessutom tror jag att det är helt nödvändigt att får samma sak som finns i resten av . Annars uppstår det en situation där det finns en ökad risk för att många svenska projekt väljer att förlägga stora delar av sin inspel- ning någon annanstans i världen. Och det tror jag inte gynnar kunskaps- och kompetensuppbyggnad. måste se till att vi har en ur alla aspekter stark och välfungerande bransch från filmarbetaren till regissören, till produktionsbolaget, till manusförfattaren och , ordförande, finns ju många amerikanska filmbolag som vill filma i , för vi har väldigt många ta- är ett land som är oerhört intressant från filmsynpunkt. eftersom man får dessa rabatter i andra länder filmar man inte i . Precis som sägs här är det många svenska bolag som filmar utomlands i därför att det är billigare. Det tycker jag är tragiskt. Vi skulle inte be- höva kräva rabatter om ingen hade det. är det ju i stort sett alla som har det. (V): Jag vill ställa min fråga till båda och sa tidigare här att det ska finnas plats för flera olika berättel- Men det är viktigt att den som berättar har den kännedomen. en berättare som ska berätta andras berättelser, och då blir det lätt – som var inne på – väldigt stereotypt. Det kan bli så att den med en viss bakgrund kanske inte känner igen sig i den bild som beskriver. Det är viktigt att det är fler berättelser som berättas, att klass-, köns-, etni- citets- och sexualitetsperspektivet finns med. Men hur åstadkommer man det? Just nu känns det som att det går väldigt långsamt. Man har pratat om A-märkt OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR SVENSK FILM film, men det är försvinnande få i den kategorin. Vi har jobbat med att fördela medel mer jämlikt mellan de kvinnor och män som gör film, men vi vet också att det är kvinnor som får mindre pengar än vad de manliga filmarbetarna får. Vad gör ni? , verkställande direktör. Stiftelsen : Jag håller med om att det behöver göras, och att det är otroligt viktigt att de olika perspektiven kön, klass, etnicitet och land kommer fram. Jag tycker nog inte att det går så långsamt som du beskriver. Vi fördelar numera medlen jämnt mellan könen. Vi försöker att upprätthålla det . När det gäller övriga diskrimineringsgrunder är det mycket svårare att räkna. Vi måste först etablera ett räknesystem, men jag tycker nog att även branschen har ett otroligt stort initiativtagande just nu där man verkligen vill komma ifrån stereotypiseringen. Jag tror att man också måste orka se det hela och ge förutsättningar på alla fronter, på nationell, regional och lokal nivå. Det återknyter till det som jag inledde med, att det otroligt viktigt att våra nationella pengar finns i tillräckligt hög utsträckning för att också stimulera de lokala och regionala aktörerna. I kultursamverkansmodellen kan vi se att vid sidan av de fyra produktionsregionerna finns det delar av regionerna i som har minskat pengarna till film. Då behövs det mer nationella pengar för att man ska kunna få dem att matcha upp. Men jag tycker ändå att det finns hopp. Sedan finns det en utmaning i att vi nu har ett antal nya röster, och så har det väl alltid sett ut. måste de nya rösterna också tillåtas att etablera sig. Etablerade röster måste också tillåtas att utvecklas. Vi har två regissörer här, och . , jag tror att dina erfarenheter av hur svårt det är att få våra pengar delas inte minst av . Det är ju egentligen grunden till att vi menar att det behövs mer pengar in i förhandsstödet. Det är både för att ge utrymme för att kunna debutera och också för att kunna etableras. I takt med etableringen blir man bättre på att hitta sin publik och nå ut till den. Debutanterna får mindre budget, och de står oftast för de smalare filmerna. De förverkligar mer sin auteurbild än vad de fokuserar på publiken. Därför är det viktigt att båda delarna finns, nystart och etablering. , regissör, professor i filmisk gestaltning, Akademin , : En sak som är jätteviktig är att vi måste inse att vi är på väg från där vi levde i ett textbaserat samhälle och är vi på väg in i ett bildbaserat samhälle – det är så vi uttrycker oss . Bilden måste in i . Det är en demokratifråga att alla får tillgång till bilden som ett uttryckssätt, inte bara de som är uppvuxna i akademikerfamiljer eller har den kulturella bakgrunden utifrån var i samhället man befinner sig från början.