rfr · H30WRFR8 · 2016-02-02 00:00:00 — I Beräkningskonventioner 2016 framgår att eftersom resultatet av beräkningarna är en väsentlig del av underlaget för beslut om olika åtgärder är det angeläget att de metoder och antaganden som ligger till grund för beräkningarna redovisas offentligt. Resultaten av dessa beräkningar redogörs för i budgetpropositionens kapitel 6 Skattefrågor. Konventionerna har successivt utvecklats alltsedan de först publicerades . Dessutom redovisas prognoser över statens inkomster i budgetpropositionens kapitel 7 Inkomster. Vissa organisationer och företag, t.ex. (), () och /, har riktat kritik mot att beräkningskonventionerna för alkohol och tobak utgår från för gamla uppskattningar av priselasticiteterna. Kritikerna menar att beräkningarna inte beaktar rådande omvärldsförhållanden och konsumtionsmönster på ett tillräckligt bra sätt. 5 (2014). 1.3 Syfte, genomförande och avgränsning Huvudsyftena med skatteutskottets utvärdering har varit att närmare belysa följande frågor om de offentligfinansiella effekterna: •Ger beräkningskonventioner för alkohol- och tobaksbeskattning rättvisande beräkningar av offentligfinansiella effekter? Kan beräkningskonventionerna utgöra det väsentliga beslutsunderlag som de är tänkta att vara? •Har punktskattehöjningarna på alkohol- och tobaksprodukter genererat den ökning av skatteintäkter som har beräknats? Effekten på den oregistrerade anskaffningen, dvs. alkohol och tobak som förs in i från utlandet, ingår vid beräkningen av den offentligfinansiella effekten. Den oregistrerade anskaffningen kan beroende på införskaffningssätt delas upp i resandeinförsel och smuggling. När det gäller alkohol ingår även internetförsäljning respektive hemtillverkning i den oregistrerade konsumtionen. I utvärderingen har det därför även ingått att besvara följande frågeställning: •Vilken effekt har skattehöjningarna på alkohol respektive tobak haft på den oregistrerade anskaffningen av dessa produkter? Utvärderingen har gjorts av uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Underlagen till gruppen har tagits fram av utvärderings- och forskningssekretariatet vid i samarbete med utskottskansliet. Utvärderingen har gjorts genom i första hand dokumentstudier och i andra hand intervjuer och skriftliga frågor till olika aktörer. Inom ramen för denna utvärdering har t.ex. företrädare för , och företrädare för alkohol- och tobaksindustrin intervjuats. Differens mellan skatteutfall och bruttoeffekt I utvärderingen har skillnaden mellan beräknad bruttoeffekt (beräkningskonventioner) och den faktiska förändringen i skatteuppbörden (skatteutfall) undersökts. har under arbetets gång framfört synpunkten att metoden som valts i rapporten inte är rättvisande och därmed inte är ett lämpligt underlag för att utvärdera träffsäkerheten i beräkningskonventionerna. Andra faktorer än enbart de offentligfinansiella effekter somföljer av en regeländring påverkar utfallet. Det generella problemet är enligt att effekten av regeländringen bara är en del av allt det som ingår i utfallet av anser att ett sätt att mäta beräkningskonventionernas träffsäkerhet är att utvärdera just den variabelns signifikans i en väl specificerad prognosmodell.6 Vi anser dock att jämförelsen är relevant eftersom den offentligfinansiella effekten står i fokus när skatteförslag diskuteras, dels av remissinstanser, dels i beredningsarbete. Dessutom är jämförelsen intressant eftersom den kan ses i relation till prognosen av hur skatteintäkterna av alkohol och tobak förväntas utvecklas, dvs. hur mycket påverkar andra variabler, inklusive beteendeförändringar, skatteinkomsterna. Resultaten ska emellertid tolkas med stor försiktighet och inte ses som en fullständig analys av träffsäkerheten i beräkningskonventionerna för alkohol och tobak. Differens mellan skatteutfall och prognos När det gäller de beräknade differenserna mellan skatteutfall och prognos är det viktigt att ha i åtanke att resultaten är avhängiga den beräkningsmetodik som används. Andra räknemetoder kan komma fram till resultat där differensen mellan utfall och prognos kan både öka och minska i omfattning. De redovisade resultaten ska därför tolkas med en viss försiktighet. Trots detta är bedömningen att det valda tillvägagångssättet ger en rimlig bild av prognosens träffsäkerhet. Höjningar av alkohol- och tobaksskatten görs baserat på den prognos över skatteintäkterna som finns då beslutet fattas. Jämförelsen mellan skatteutfall och prognos över intäkterna av alkohol och tobak i denna utvärdering görs för som mest , men relativt ofta avser jämförelsen endast ett eller . Förändringar i skatteintäkter mellan åren kan förutom regeländringar och beteendeförändringar också bero på t.ex. förändrade makroekonomiska förutsättningar, dvs. variabler som ligger utanför beräkningskonventionernas förklaringsområde. Då borde risken för prognosfel som beror på andra faktorer än de offentligfinansiella effekterna som följer av en regeländring rimligtvis vara lägre. Beräkningen av differensen mellan skatteutfall och prognos är enligt Fi- nansdepartementet behäftad med vissa problem. När prognosen görs har departementet inte information om hela det innevarande årets utfall, vilket i sig kan leda till differens mellan utfall och prognos. Det kan få till följd att utfallet delvis är en prognos, vilket gör att nästkommande år kan släpa med sig tidigare prognosfel som är större än den uppskattade offentligfinansiella effekten. betonar att prognosfelen har varit ovanligt stora beroende på finanskrisen och en lång och utdragen konjunkturavmattning som alla prognosmakare haft svårt att fånga. Det har även påverkat prognosen för intäkterna från alkohol- och tobaksskatt. Ett alternativt tillvägagångssätt vore enligt att sätta prognos- felen för tobaks- och alkoholskatten i relation till andra prognosfel. partementet menar att prognosfelen för tobak och alkohol är relativt små sett i relation till de totala intäkterna.7 I denna studie utgår analysen från den statistik som redovisas av Ekonomistyr- ningsverket (ESV) och över skatteintäkter för både alkohol och Tobaksföretagen anser att deras egna försäljnings- och distributionsdata skiljer sig från offentligt rapporterade data. menar t.ex. att till- förlitlig statistik om skatteinbetalningar, volymer och försäljning för tobaks- produkter finns tillgänglig via dotterbolaget som skiljer sig från offentligt rapporterad statistik. Det innebär enligt tobaksföretagen en risk att prognosarbetet baseras på felaktigt underlag. Trots denna invändning har vi valt att använda den officiella statistik som redovisas av ESV och som pub- liceras i Skattestatistisk årsbok. Vid analysen av vilka effekter förändrad skatt på alkohol och tobak har haft ligger fokus på den offentligfinansiella effekten och den prognostiserade för- ändringen av skatteintäkterna jämfört med den faktiska förändringen i skatte- alkohol- och tobakspolitiks syfte att minska konsum- tionen av dessa produkter som ett led i att befrämja folkhälsan och minska de skadliga effekterna av alkohol och tobak analyseras inte närmare i denna ut- En nära relaterad fråga är de samhällsekonomiska konsekvenserna av kon- sumtionen av alkohol och tobak, samt samhällsekonomiskt optimala punkt- skatter för att styra utvecklingen i en önskvärd riktning.8 Inte heller denna fråga har närmare berörts i denna utvärdering. Fokus i denna utvärdering ligger på punktskatteuttag på alkohol- och to- Av den anledningen berörs inte producenternas prissättning av deras produkter närmare. De slutliga konsumentpriserna kan emellertid på- verka konsumenternas inköpsbeteenden och risken för illegal handel. I kapitel 2 och 3 beskrivs kortfattat de gällande skattesatserna på alkohol re- I kapitel 4 redovisas statistik över konsumtionen av alkohol och tobak i . I kapitel 5 redogörs för tillämpningen av Finansdeparte- mentets beräkningskonventioner för alkohol och tobak och hur beräknings- konventionerna har förändrats –2015. kapitlet redogörs för olika studier om priselasticiteter för alkohol och tobak. 8 Se t.ex. Hortlund och (2014). det efterföljande kapitlet redogörs för synpunkter som intresseorganisationer och företag har riktat mot beräkningskonventionerna. Kapitel 7 redogör för skatteintäkterna från alkohol- och tobaksbeskattningen. I kapitel 8 analyseras dels differensen mellan den offentligfinansiella effekten dels den prognostiserade förändringen av skatteintäkterna vid förändrade skatteuttag på alkohol respektive tobak och det faktiska utfallet, dvs. Kapitel 9 beskriver den illegala hanteringen av punktskattepliktiga produkter. I det avslutande kapitel 10 redogörs för studiens iakttagelser och slutsatser. 2 Skattesatser på alkohol 2.1 Gällande rätt om beskattning av alkoholprodukter Beskattningen av olika alkoholprodukter, dvs. öl, vin, andra jästa drycker än vin och öl, mellanklassprodukter, t.ex. och sherry, och etylalkohol, är harmoniserad inom EU.9 De EU-gemensamma bestämmelserna reglerar skattestrukturer, minimiskattesatser och definitioner av de skattepliktiga alkoholprodukterna. Beskattningen är rent proportionell mot alkoholstyrka för öl och etylalkohol. Övriga kategorier beskattas efter volym, även om det finns olika underkategorier som baseras på alkoholstyrka. Ingen skatt tas ut på öl med alkoholinnehåll om högst 2,8 volymprocent.10 Antalet registrerade skattskyldiga för alkohol uppgick till 935 upplagshavare och 414 varumottagare . Det totala antalet registrerade skattskyldiga för vissa punktskatter uppgick till ca 8 000. Över hälften av näringsidkarna var registrerade för reklamskatt.11 Bestämmelser i alkoholskattedirektiven är genomförda i svensk rätt genom lagen om alkoholskatt (LAS) och förordningen om alkoholskatt.12 2.2 Förändringar av alkoholskatten Målet för regeringens alkoholpolitik är att främja folkhälsan. Höjda priser på alkohol tenderar att leda till en minskad efterfrågan på alkoholprodukter. Den årliga KPI-indexeringen slopades 1998. har punktskatten på alkohol förändrats . Nedan redogörs för höjningarna av punktskatterna på alkohol 2008, 2014 och 2015.13 Alkoholskatten justerades 2008 för att finansiera jobbskatteavdraget och andra skattesänkningar. Skatten på öl höjdes från per volymprocent till per volymprocent alkohol och liter. En mindre sänkning av vin med en alkoholhalt över 8,5 men inte över 15 volymprocent gjordes med motiveringen att det av folkhälsoskäl inte bör vara någon skillnad i beskattningen mellan öl respektive vin per volymprocent alkohol och liter. Skatten sänktes från till per liter vin. Enligt gällande EG-direktiv på alkoholskatteområdet ska andra jästa drycker än vin eller öl 9 Bestämmelserna om alkohol regleras i rådets direktiv /83/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker och rådets direktiv /84/EEG av om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker. 10Detta följer inte av EG-direktiven. Enligt dessa är all öl med en alkoholstyrka över 0,5 volymprocent skattepliktig. Det finns dock möjligheter att tillämpa nedsatta skattesatser för öl som innehåller högst 2,8 volymprocent alkohol. Denna möjlighet har utnyttjat och i lagen om alkoholskatt (LAS) satt skattesatsen till 0. 11Skatteverket (2014). 12Lagen (1994:1564) om alkoholskatt och förordningen (2010:173) om alkoholskatt. 13En tilläggsskatt på alkoholhaltiga blanddrycker och vissa andra alkoholdrycker infördes . På grund av att skatten inte rörde övriga alkoholdrycker analyseras inte denna skattehöjning närmare i denna utvärdering. 2 SKATTESATSER PÅ ALKOHOL beskattas på samma sätt somvin. Av den anledningen sänktes skatten på denna grupp av produkter för att samma beskattning skulle gälla som för vin.14 höjdes punktskatten på öl, vin, andra jästa drycker än vin och öl samt mellanklassprodukter , medan punktskatten på sprit höjdes med 1 procent.15 Den senaste alkoholskattehöjningen trädde i kraft den 1 januari 2015.16 Vid det tillfället höjdes punktskatten på öl, vin, andra jästa drycker än vin och öl samt mellanklassprodukter , medan punktskatten på sprit höjdes med 1 procent.17 Tabellen nedan visar punktskattesatserna respektive höj- ningar som har gjorts för olika alkoholprodukter . Tabell 1 Skattesatser på alkoholprodukter (kr) Över 0,5 men högst 2,8 och liter (höjning från 1,47) Vin och andra jästa Över 1,2 men högst 2,25 Över 2,25 men högst 4,5 Över 4,5 men högst 7,0 Över 7,0 men högst 8,5 Över 8,5 men högst 15,0 22,08 per liter) Över 15,0 men högst Över 1,2 men högst 15,0 29, kr per liter 2007/08:1. Motsvarande justering gjordes för den skatt som i vissa fall tas ut vid privat import av alkoholvaror från tredjeland. 2013/14:1. 2014/15:1. 17Motsvarande skattehöjning trädde i kraft för privat import av alkohol från tredjeland eller vid punktskattekontroller av alkoholtransporter. 2 SKATTESATSER PÅ ALKOHOL Över 15,0 men högst Källa: Prop. 2007/08:1, 2013/14:1 och 2014/15:1. Flera remissinstanser, t.ex. , (Sorad), (), och , stödde förslaget att höja skatten på alkohol. menade att skatten behöver höjas betydligt mer än den föreslagna höjningen på alla kategorier av alkoholdrycker för att återställa alkoholskatten till den nivå som gällde 1995. Höjda punktskatter på alkohol riskerar emellertid enligt flera remissinstanser, däribland och , att leda till att den oregistrerade konsumtionen ökar. Av den anledningen menade att alkoholskattehöjningar bör kombineras med insatser för att minska smuggling. CAN konstaterade att konsumtionen av oregistrerad alkohol och tobak har minskat kraftigt , samt att denna konsumtion delvis är koncentrerad till de södra delarna av landet. Minskningen av den registrerade försäljningen i kommer därför att vara större än ökningen av den oregistrerade konsumtionen. Sorad anförde att privatinförsel, smuggling eller konsumtion endast kommer att påverkas marginellt, eftersom prishöjningarna i kronor ligger på en låg nivå. kritiserade konsekvensanalysen och menade att den inte i tillräcklig utsträckning tar hänsyn till skattehöjningarnas bidragande till ökad illegal handel samt negativa påverkan på försäljning i den svenska gränshandeln. Även konstaterade att en höjning av alkoholskatten kan påverka både privatinförsel och smuggling av sådana varor. Andra remissinstanser (SVL, Bryggerier och Visita) motsatte sig höjningar av alkoholskatterna. SVL ansåg att underproblematiserar effekterna av en ökad privatinförsel och illegal införsel. Beräkningskonventionen för priselasticiteter som tillämpas borde enligt SVL uppdateras och utgå i från de omvärldsförhållanden och konsumtionsmönster som råder . Mer specifikt menade SVL att det inte är lämpligt att basera beräkningskonventionen på ett fall som utgår i från en alkoholskattesänkning i . delade denna uppfattning. 2.3 Offentligfinansiella effekter av alkoholskattehöjningarna I detta avsnitt redogörs för regeringens bedömning av de offentligfinansiella effekter som de förändrade punktskatterna på olika alkoholprodukter förväntats leda till. I tabellerna nedan redogörs för tre olika effekter, dels den årliga bruttoeffekten, dels den periodiserade nettoeffekten och dels den varaktiga nettobudgeteffekten. Den årliga bruttoeffekten avser den statistiskt beräknade 2 SKATTESATSER PÅ ALKOHOL förändringen i intäkterna från den skatt som regeländringen avser utan hänsyn till eventuella indirekta effekter, t.ex. regeländringens påverkan på andra skattebaser och KPI. Den periodiserade redovisningen beaktar olika slag av indirekta effekter på skatteintäkterna och på offentliga utgifter, medan den varaktiga budgeteffekten visar den långsiktiga effekten för den offentliga sektorn. Skillnader mellan den varaktiga effekten och de periodiserade årliga nettoeffekterna beror bl.a. på en fördröjning när det gäller övervältring av vissa skatter på andra skattebaser. I tabellen nedan visas den förväntade budgeteffekten av de förändrade alkoholskatterna som trädde i kraft . Nettoeffekten av de förändrade alkoholskatterna beräknades uppgå till 2008. Tabell 2 Budgeteffekter som regeringen förväntade sig av punktskatteförändringar för alkoholprodukter, bruttoeffekt, periodiserade nettoeffekter för offentlig sektor 2008–2010 samt varaktiga effekter för offentlig sektor (mnkr) Brutto- Offentlig sektor periodiserad nettoeffekt 1/1 2008 skatt på vin, skatt på öl, från Källa: Prop. 2007/08:1. Skattehöjningen som trädde i kraft beräknades medföra i ökade skatteintäkter (periodiserad nettoeffekt). Den höjda skatten på öl, vin, andra jästa produkter än vin eller öl och mellanklassprodukter beräknades leda till i ökade skatteintäkter 2014. Höjningen av skatten på sprit beräknades inbringa i ökade skatteintäkter 2014. Beräkningarna inkluderar även effekten av ökade intäkter från mervärdesskatt på grund av ökad punktskatt.18 2013/14:1. 2015/16:RFR8 2 SKATTESATSER PÅ ALKOHOL Tabell 3 Budgeteffekter som regeringen förväntade sig av punktskatteförändringar för alkoholprodukter, bruttoeffekt, periodiserade nettoeffekter för offentlig sektor 2014–2016 samt varaktiga effekter för offentlig sektor (mnkr) Offentlig sektor periodiserad nettoeffekt 1/1 2014 varav: öl, vin, Källa: Prop. 2013/14:1. Den senaste punktskattehöjningarna medför i ökade skatteintäkter 2015. Höjd skatt på öl beräknas öka skatteintäkterna med . Skattehöjningen på vin och andra jästa drycker än vin och öl innebär i ökade skatteintäkter. Höjningen av skatten på mellanklassprodukter beräknas innebära 20 miljoner i ökade skatteintäkter. Slutligen medför höjningen av skatten på sprit i ökade skatteintäkter. beräknas intäkterna bli något lägre, , beroende på effekten via KPI. Den varaktiga effekten beräknas till 710 miljoner kronor.19 Tabell 4 Budgeteffekter som regeringen förväntar sig av punktskatteförändringar för alkoholprodukter, bruttoeffekt, periodiserade nettoeffekter för offentlig sektor 2015–2017 samt varaktiga effekter för offentlig sektor (mnkr) Brutto- Offentlig sektor periodiserad nettoeffekt 1/1 2015 varav: öl, vin, Källa: Prop. 2014/15:1. 2014/15:1. 3 Skattesatser på tobak 3.1 Gällande rätt om beskattning av tobaksprodukter Beskattningen av olika tobaksprodukter, dvs. cigaretter, cigarrer, cigariller och röktobak, är harmoniserad inom EU.20 De EU-gemensamma bestämmelserna reglerar skattestrukturer, minimiskattesatser och definitioner av de skattepliktiga tobaksprodukterna. Direktivet omfattar således inte beskattningen av snus och tuggtobak. Antalet registrerade skattskyldiga för tobak uppgick till 55 upplagshavare och 7 varumottagare . svarar för distribution, fakturering och tobaksskatteinbetalningar för i princip samtliga tobaksprodukter på den svenska marknaden genom dotterbolaget Distribution (). /anser sig därför vara den aktör som har bäst data om skatteinbetalningar, volymer och försäljning. Dotterbolaget fakturerar i princip av den beskattade försäljningen av cigaretter och av beskattad snusvolym i Sverige.21 Bestämmelser i tobaksskattedirektivet är genomförda i svensk rätt genom lagen om tobaksskatt (LTS) och förordningen om tobaksskatt.22 I LTS regleras också bestämmelser om svensk beskattning av snus och tuggtobak. Punktskatten på cigaretter består av dels en styckeskatt, dels en värderelaterad skatt. Utöver punktskatten betalas också en mervärdesskatt på av detaljhandelspriset (inklusive punktskatt). För att realvärdesäkra skattesatserna omräknas skatten på tobak utifrån KPI sedan kalenderåret 2012.23 Den årliga omräkningen beräknas utifrån de skattebelopp som anges i lagen multiplicerade med förändringen i det allmänna prisläget året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . När det gäller skatt på cigaretter avser omräkningen endast styckeskatten och således inte den värderelaterade skatten. De omräknade belopp som ska tas ut för påföljande kalenderår ska fastställas av regeringen före november månads utgång. Därtill tillkommer en mervärdesskatteeffekt om priset på tobak förändras och om köparen är en privatperson. 3.2 Förändringar av tobaksskatten Punktskatten på tobak har höjts . Syftet med höjningarna har varit ett led i regeringens tobakspolitik för att minska alla former av tobaksbruk för att därigenom främja folkhälsan. 20Bestämmelserna om tobak regleras i rådets direktiv /64/EU av om strukturen och skattesatserna för punktskatter på tobaksvaror. 21Intervju med /. 22Lagen (1994:1563) om tobaksskatt och förordningen (2010:177) om tobaksskatt. 2010/11:13 och 42 § lagen (1994:1563) om tobaksskatt. 3 SKATTESATSER PÅ TOBAK priser på tobaksvaror tenderar att leda till en minskad konsumtion. dogörs för de höjningar av punktskatten som gjordes 2006, 2007, 2008, 2012 och 2015, dvs. utöver indexeringen av skatten. Minimipunktskatten höjdes för cigaretter från den 1 ja- höjdes skatten på röktobak från 630 till 770 kronor per kilo. Ett flertal höjningar av tobaksskatten trädde i kraft . geringen motiverade cigarettskatteskattehöjningen som trädde i kraft den 1 ja- nuari 2007 med att det av folkhälsoskäl var viktigt att priset på cigaretter inte är alltför lågt. Styckeskatten höjdes från till per cigarett. hälsoskäl höjdes också skatten på snus från till per kilo, skatten på tuggtobak från till per kilo samt skatten på cigarrer och cigariller från till och per styck. ter hade varit oförändrade . Skatten på röktobak höj- des från till per kilo med motiveringen att man ville minska den betydande skatteskillnaden mellan skatten på röktobak och på ci- garetter i den mest efterfrågade priskategorin.24 Tobaksskatten höjdes för att finansiera jobbskatteavdra- get och andra skattesänkningar. Regeringen betonade att det av folkhälsoskäl är viktigt att priset på cigaretter inte är alltför lågt, men att man också måste beakta priset för cigaretter i närliggande länder och risken för ökad smuggling av cigaretter. Förändringarna av tobaksskatten innebar att stycke- skatten på cigaretter höjdes från till per cigarett. ringar var att skatten på röktobak höjdes från till per kilo och skatten på snus från till per kilo. röktobak höjdes för att skatteskillnaden mellan skatten på röktobak och skatten på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin skulle minskas. ningen på snus motiverades med att det av folkhälsoskäl var motiverat att höja Skatten på olika tobaksvaror höjdes även . på cigaretter höjdes från till ,26 medan skatten på ci- garrer och cigariller höjdes från till per styck. höjningar var att skatten på röktobak höjdes från till per kilo, skatten på snus höjdes från till per kilo och skatten på tuggtobak höjdes från till per kilo. på höjd skatt inkluderar justeringen i skattesatserna för tobak på grund av för- ändringen i KPI för perioden –på . 2006/07:1. 2007/08:1. 26 Rådets direktiv /12/EU av om ändring av direktiven /79/EEG, 92/80/EEG och 95/79/EG när det gäller strukturer och skattesatser i fråga om punktbeskatt- ning av tobaksvaror samt av direktiv /118/EG medförde en omläggning av beskatt- ningen av cigaretter. Direktivet medförde en större flexibilitet att tillämpa styckeskatt samt att ta ut minimipunktskatt på cigaretter för att uppnå hälsomålen. Förändringen innebar en så stor andel styckeskatt som möjligt, som den värderelaterade skatten sänktes. totala skatteuttaget blev således oförändrat. Styckeskatten på cigaretter ökade till per cigarett, medan den värderelaterade skatten sänktes från till . ändringen av skatteuttaget trädde i kraft . 3 SKATTESATSER PÅ TOBAK ningen med KPI innebär att styckeskatten på cigaretter höjdes med , skatten på snus ökade med per kilo, skatten på cigarrer och cigariller ökade med per styck, skatten på röktobak ökade med per kilo och skatten på tuggtobak ökade med per kilo.27 Den senaste tobaksskattehöjningen trädde i kraft . Vid det tillfället höjdes punktskatten på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak och tuggtobak , medan punktskatten på snus höjdes med 12 procent.28 Detta innebär att styckeskatten på cigaretter höjdes och att styckeskatten på cigarrer och cigariller höjdes från till . Skatten på röktobak höjdes från till per kilo och att skatten på tuggtobak höjdes från till per kilo.