rfr · H30WRFR15 · 2016-01-01 00:00:00 — –Användning av tak för att minska risken för översvämning orsakade av skyfall i områden.20 Översvämningar orsakade av skyfall har orsakat svåra skador på infrastruktur i och övriga . Framtida klimatscenarier pekar på ännu kraftigare regn i regionen, vilket kräver en effektivare hantering av dagvatten än . Detta projekt kommer att utveckla lösningar för hur existerande byggnader kan användas till att hantera dagvatten i områden. –Omställning mot hållbar tillväxt av byggnadsbeståndet på områdesnivå. Projektet syftar till att utveckla en ny metodik för analys av hur städers byggnadsbestånd kan ställas om mot ett mer hållbart energisystem. Avdelningen för construction management21 Avdelningens fokus är primärt ledning och organisering av byggsektorns företag och organisationer och de verksamheter de bedriver. Forskningen fokuserar både på enstaka byggprojekt och olika aktörers roll i detta projekt, och på enskilda företag eller grupper av företag och den verksamhet de bedriver. Studier både av byggsektorn och dess villkor i den lokala/globala ekonomin och av förutsättningarna för sektorns olika företag/organisationer ska göra långsiktiga framsteg. –Förstå och utveckla byggprocesser: effektivitetsfrågor, fokus på integrerat perspektiv om människor, värde och hållbarhet. –Att förstå och utveckla former och processer för projekt, organisation och ledarskap: Om organisationsfrågor, olika skeden i byggprojekt samt projektledning och kunskapshantering. 20http:///sv/projekt/Sidor/Anvandning-av-tak-.aspx 21http:///sv/institutioner/cee/organisation/avdelningenconstructionmanagement/Sidor/default.aspx –Förståelse, design, implementering och användning av information och teknik: Om Visualisering, byggnadsinformationsmodeller (), (UIM). –Att förstå och utveckla strategi och innovation inom byggsektorn och dess aktörer: Om strategiutveckling och innovation. Vid avdelningen bedrivs forskning inom geoteknik, teknisk geologi samt väg och trafik. Dessa väldigt breda forskningsområden omfattar bl.a. forskning på egenskaper hos mjuka jordar och kristallina bergarter, grundvattenflöden och föroreningar, riskhantering inom förorenade områden och vid dricksvattenförsörjning samt planering och utformning av vägar och infrastruktur. , avdelningschef Telefon: –SAFIRE – Hållbarhetsanalys för förbättrad effektivitet vid efterbehandling.23 Projektets övergripande syfte är att utvärdera hur hållbarhetsbedömningar kan förbättra effektiviteten i efterbehandlingar (EBH) av förorenade områden i . –Utveckling av tekniska råd för funktionskrav vid underjordsanläggningar när det gäller den kemiska miljön.24 Genom projektet ska standarder för att uppfylla funktionella krav på underjordiska anläggningar utvecklas och ge en grund för att bygga säkrare tunnlar med ett kostnadseffektivt underhåll. Vid Avdelningen för installationsteknik bedrivs bl.a. forskning om skapandet av en ändamålsenlig inomhusmiljö för olika verksamheter i byggnader, exempelvis för människors hälsa och välbefinnande och för tillverkningsprocesser och bevarande av produkter och föremål. Forskningen berör vilka behov och krav som finns på inomhusmiljön, främst när det gäller termiskt klimat, luftkvalitet, ljud och ljus. Forskningen handlar vidare om de tekniska installationer som krävs för att tillfredsställa behoven och den påverkan på den yttre miljön dessa installationer kan få. 22http:///sv/institutioner/cee/organisation/avdelningengeologiochgeoteknik/Sidor/default.aspx 23https:///sv/projekt/Sidor/SAFIRE---H%C3%A5llbarhetsanalys- f%C3%B6r-f%C3%B6rb%C3%A4ttrad-effektivitet-vid-efterbehandling.aspx 24http:///sv/projekt/Sidor/Funktionskrav-kemisk-miljo.aspx 25http:///sv/institutioner/cee/organisation/installationsteknik/Sidor/default.aspx , avdelningschef , Telefon: –Smarta energinät – koppling mellan smarta elnät och smarta fjärrvärmenät.26 Ett projekt om att koordinera generering och utnyttjande av energi så att våra begränsade resurser kan utnyttjas effektivare och därmed mer hållbart. –Byggnadsintegrerad elgenerering.27 Projektet handlar om applicering och integrering av solceller på och i byggnader. Målet är att bidra till en ökad användning av solceller i . Forskning bedrivs inom områdena betongbyggnad och trä- och stålbyggnad. Forskning på lastbärande konstruktioner i form av byggnader, broar och andra konstruktioner som del av infrastrukturen med avseende på lastbärande kapacitet, stabilitet, funktionell design och beständighet. Forskargruppen Betongbyggnad omfattar bärande konstruktioner i armerad betong och murverk och har även kommit att omfatta samverkanskonstruktioner med betong som delmaterial, t.ex. konstruktioner i stål och betong (steel-concrete composite structures). Forskargruppen Stål- och träbyggnad omfattar bärande konstruktioner i stål, lättmetall, trä och träbaserade produkter samt sammansatta konstruktioner av olika material (mixed structures). , avdelningschef telefon: –Förlängd livstid för befintliga konstruktioner (avancerade beräkningsmetoder, nedbrytning av betongkonstruktioner, utmattning av stålkonstruktioner, förstärkning med fiberkompositer). –Nya material och konstruktionslösningar (fiberkompositkonstruktioner, stålsandwichbrodäck, träbroar, fiberbetongkonstruktioner, textilarmerade betongkonstruktioner). –Industrialiserad konstruktion och byggande (industriellt brobyggande, havsbaserad vindkraft, infrastrukturbyggande i städer). 26https:///sv/projekt/Sidor/Smarta-energin%C3%A4t-%E2%80%93-kopp- ling-mellan-smarta-eln%C3%A4t-och-smarta- fj%C3%A4rrv%C3%A4rmen%C3%A4t.aspx 27http:///sv/projekt/Sidor/Byggnadsintegrerad-elgenerering.aspx 28https:///sv/institutioner/cee/organisation/avdelningenkonstruktionsteknik/Sidor/default.aspx Avdelningen för teknisk akustik29 Forskning om olika aspekter på ljud och vibrationer, vilket omfattar bl.a. forskning om prediktion och design av ljudmiljöer, rulljud (däck/väg och hjul/räls) och relaterade aspekter såsom rullmotstånd och säkerhet, fordonsakustik, upplevelser av ljud ur ett återhämtningsperspektiv och emotionell upplevelse samt ljuddesign och rumsakustik. , avdelningschef Telefon: –AkuLite WP2.30 AkuLite är ett forskningsprojekt där aktörer från byggbransch samarbetar med forskningsgrupper inom byggnadsakustik för att utveckla ljud- och vibrationskriterier som stämmer överens med människors subjektiva upplevelser i lätta huskonstruktioner. –Minskad bullerstörning med tyst sida och tysta områden – QSIDE.31 Projektet tittar på strategier och verktyg för att kunna skapa en tyst sida i bostäder och tysta områden i städer. –akustikskärmar.32 Projekt för att utveckla ett koncept för låga akustiska skärmar avsedda för stadsmiljö, vilka är platsspecifikt anpassningsbara så att de tillför arkitektonisk kvalitet i gatumiljön som andra funktioner kan uppfyllas, som trafikavdelare eller säkerhetsräcken. Syftet är att minska exponeringen för höga ljudnivåer från vägtrafik betydligt, både för boendemiljöer och för rekreationsytor i städer. Avdelningen för vatten miljö teknik33 Avdelningen för vatten miljö teknik, , bedriver forskning i frågor rörande vatten i samhället, från dricksvatten till processteknik, miljöteknik och hållbar utveckling. För att fördjupa och bredda kunskap samt lösa ingenjörsvetenskapliga problem arbetar avdelningen tillsammans med vatten- och energisektorn i en strävan att bidra till en hållbar samhällsutveckling. Gränsöverskridande samarbete med olika forskningsdiscipliner och länder utgör basen för all forskning. Forskningsområden är dricksvatten i samhället, processteknik för avloppsvattenrening, frågor och urban metabolism. 29http:///sv/institutioner/cee/organisation/avdelningentekniskakustik/Si- dor/default.aspx 30http:///sv/projekt/Sidor/AkuLiteWP2.aspx 31https:///sv/projekt/Sidor/Minskad-bullerstorning-med-tyst-sida-och- tysta-omraden-QSIDE.aspx 32https:///sv/projekt/Sidor/Urbana-akustikskarmar.aspx 33http:///sv/institutioner/cee/forskning/vattenmiljoteknik/Sidor/default.aspx , avdelningschef Telefon: –Nya fluorescensbaserade indikatorer på dricksvatten desinfektion.34 Syftar till att ge bättre och effektivare kontroll över dricksvattendesinfektion genom fluorescensbaserade indikatorer för desinfektionsprocessen och uppkomst av biprodukter. –Biosorption i aktivslamprocessen.35 Om användning av biosorptionsfenomen vid avloppsreningsverk för att återvinna en större del av det organiska materialet och göra avloppsvattenreningen mer energieffektiv. –Avskiljning av organiska föroreningar i dagvatten med hjälp av adsorptionsfilter.36 Syftet med detta forskningsprojekt är att undersöka hur effektivt olika filtermaterial kan rena bort föroreningar från dagvatten. En bas för samverkan mellan byggbranschens aktörer, för att stödja kunskapsutvecklingen inom ämnet konstruktionsteknik. Detta görs genom bl.a. forskning och seminarieverksamhet, med inblandning av , byggföretag och brukare. , centrumföreståndare Telefon: 3.2.2.4 Mistra – centrum för hållbar stadsutveckling38 Mistra är ett centrum för hållbar stadsutveckling. Centrumet bedriver forskning som berör anpassningen av den framtida stadsutvecklingen till såväl behovet av hållbarhet som behovet av ekonomisk framgång och sociokulturell resiliens. Centrumet har fyra lokala plattformar i , Ki- sumu, och . Mistra finansieras av forskningsstiftelsen och Sida, tillsammans med ett konsortium bestående av , , , (), IVL , i och samt medfinansiärer på de olika lokala plattformarna. 34http:///sv/projekt/Sidor/fluorescens-baserade-indikatorer.aspx 35http:///sv/projekt/Sidor/Biosorption-i-aktivslamprocessen.aspx 36http:///sv/projekt/Sidor/Avskiljning-av-organiska-fororeningar-i-dagvat- ten-med-hjalp-av-adsorptionsfilter.aspx 37http:///sv/centrum/konstruktionscentrum/Sidor/default.aspx 38http:///sv , föreståndare Telefon: 031- 772 49 30 –Kunskap om och arbetssätt i rättvisa och socialt hållbara städer – Kairos.39 Forskningsprojekt med fokus på hållbarhetens sociala dimension. Utgångspunkten för projektet är det sätt på vilket globalisering, migration och urbanisering präglar vår samtid och ställer nya krav på delaktighet och medskapande. –Well-being in Sustainable Cities.40 Det övergripande syftet med projektet är att genom gemensam kunskapsproduktion mellan forskare och tjänstemän stödja omställningen till hållbara städer. –ClueE – Collaborative learning for urban energy Efficiency.41 Är ett tvärvetenskapligt forsknings- och lärandeprojekt för att belysa hinder och möjligheter för energieffektivisering i kommunala bostadsområden ur ett samhällsvetenskapligt perspektiv. –Lånefinansiering av klimatsmarta fastighetsinvesteringar.42 Projektet ska studera skillnader i värdering av investeringar i fastigheter med hög miljö- och energiprestanda, och hur det kan påverka förutsättningarna för att erhålla lånefinansiering när byggherrar väljer att bygga klimatsmart. –Effekt på luftkvalitet till följd av förtätning.43 Målet med projektet är att visa hur och i vilken utsträckning olika typer av bebyggelsestruktur påverkar luftföroreningshalterna och även ge rekommendationer för hur byggnadsstruktur och förtätning av städer kan utvecklas. På presenteras ett 70-tal projekt. 3.2.3 ()44 är organiserad i tio skolor. Dessa skolor består i sin tur av institutioner vars verksamhet kan vara uppdelade i avdelningar. Till KTH:s skolor kan även centrumbildningar vara kopplade. Forskning inom byggnads- och bostadsforskning bedrivs främst vid Skolan för Arkitektur och samhällsbyggnad. 39http:///sv/projekt/kairos 40http:///sv/projekt/wise-%E2%80%93-well-being-sustainable- cities 41http:///sv/projekt/cluee-collaborative-learning-urban-energy- efficiency 42http:///sv/projekt/l%C3%A5nefinansiering-av-klimatsmarta- byggnader 43http:///sv/projekt/effekt-p%C3%A5-luftkvalitet-till- f%C3%B6ljd-av-f%C3%B6rt%C3%A4tning 44http:///om Skolan för Arkitektur och samhällsbyggnad () 45 Skolans verksamhet sträcker sig över naturvetenskap, teknik, samhällsvetenskap och humaniora. Forskning bedrivs om olika aspekter av hur framtidens samhälle ska utformas och byggas. Skolan är uppdelad i sju institutioner och sex forskningscentrum, varav fyra institutioner och ett forskningscentrum behandlas här. Dessa är Arkitekturskolan, , In- stitutionen för fastigheter och byggande, miljö och CEFIN – och finans. På institutionen bedrivs forskning om bl.a. arkitekturteknik, arkitektonisk gestaltning, arkitekturens historia och teori samt om stadsbyggnad. Arkitekturskolan har fem inriktningar inom forskningen: Arkitekturteknik, Arkitektonisk gestaltning, Arkitekturens historia och teori, Kritiska studier i arkitektur och Stadsbyggnad. , prefekt Telefon: –Architecture in Effect: Rethinking the Social in Architecture.46 En forskarmiljö vid . Projektet ska studera relationerna mellan arkitektur, samhälle och politik samt öka den kritiska förståelsen för arkitektur, vår byggda miljö och dess effekter för individer i samhället samt dess politiska funktion och betydelse. Institutionen bedriver forskning inom ämnena byggmaterial, byggkonstruktion och hus- och anläggningsteknik. Institutionen är organiserad i tio avdelningar varav åtta beskrivs nedan. , prefekt Telefon: 45http:///abe/om_skolan/valkommen-till-skolan-for-arkitektur-och-samhalls- byggnad-abe-vid-kth-1.6604 46http:/// 47https:///abe/om-skolan/organisation/inst/byv Forskning som rör både material- och konstruktionsaspekter på betongbyggande. Verksamheten på konstruktionssidan omfattar främst analys och dimensionering av bergförstärkningskonstruktioner i sprutbetong, stora betongdammar och dynamiskt belastade betongkonstruktioner. På materialsidan är verksamheten främst inriktad mot studier av speciella betongtyper såsom fiberbetong, lågalkalisk betong för speciella tillämpningar samt sprutbetong med dess speciella struktur och krympningsförlopp. , professor Telefon: –Materialegenskaper hos sprutbetong för bergförstärkning. Sprutad betong för bergförstärkning studeras genom platsobservationer och laboratorieförsök. Särskilt fokuseras på hur risken för sprickor i betongen kan minimeras för att bibehålla det mekaniska skydd och brandskydd som sprutbetong i tunnlar ger. –Stora betongkonstruktioner inom vattenkraftsindustrin. Inverkan av vibrationer, temperaturer, fukt, krympning, uppsprickning och nedbrytning studeras. I fokus är betongdammar och övriga större betongkonstruktioner inom vattenkraftsanläggningar. –Skyddskonstruktioner av betong. Effekten av kraftiga dynamiska belastningar på väggar, bjälklag och andra bärande betongelement studeras. Syftet är att beskriva betongelementens energiupptagande förmåga då de utsätts för explosioner, luftstötvågor, projektiler och kollisioner. Tillämpningarna är bl.a. skyddsrum och nödutrymningsvägar i trafiktunnlar. Avdelningen för bro- och stålbyggnad49 Forskningen innefattar planering och design av strukturer och broar, både när det gäller nybyggnation och renovering, med hänsyn till aspekter såsom stabilitet, funktionalitet och hållbarhet. Avdelningens spetskompetens ligger inom följande områden: –Avancerad modellering och dynamiska analyser av broar med särskild fokus på broar för höghastighetsbanor. –Tillståndsbedömning och övervakning av konstruktioner. –Utvärdering av befintliga broars kvarvarande livslängd. 48https:///abe/om-skolan/organisation/inst/byv/about/avd/btg 49https:///abe/om-skolan/organisation/inst/byv/avd/bro Avdelningschef , avdelningschef Telefon: Forskning om egenskaper och beteende hos byggnadsmaterial i olika miljöer. Särskilt fokus på ämnesområdena biobaserade material och system, hållbarhet, livslängd och beständighet. , avdelningschef Telefon: Utveckling av innovativa trä- och biobaserade byggmaterial och byggsystem från förnybar biomassa. Material i fokus är biokompositer, beständighetsmodifierat trä och s.k. EWP (ingenjörsdesignade träprodukter). En ökad livslängd, t.ex. genom ökat motstånd mot biologisk nedbrytning, är en kritisk förutsättning för att materialen ska vara konkurrenskraftiga. Forskning om konstruktion och underhåll av byggnader för fuktsäkerhet, energieffektivitet, sund innemiljö och god akustisk miljö. –Spara och bevara. Om energieffektivisering i kulturhistoriska byggnader. –Stegvis uthållig renovering. Om metoder för att renovera byggnader stegvis så att människor inte behöver flytta ut och så att kostnaderna blir måttliga. –Fuktsäkerhet i nybyggande och renovering. Om den s.k. spaltmetoden, vilken innebär att fukt i väggar och golv leds bort med hjälp av värmedriven ventilation i väggar och golv. –Relining av avloppsledningar i flerbostadshus. En utvärdering av teknik för att renovera avloppsledningar utan att riva upp bjälklagen. 50https:///abe/om-skolan/organisation/inst/byv/about/avd/byma 51https:///abe/om-skolan/organisation/inst/byv/avd/byte/byggnadsteknik- 1.25625 –Robust och hållbar vakuumisoleringsteknik. Handlar om hur de moderna högeffektiva isoleringsmaterialen, som är effektivare än de vanliga, ska kunna användas i nybyggnad och renovering. Avdelningen för installations- och energisystem52 Avdelningen för installations- och energisystem har en inriktning mot b.la. energitjänster för byggnader, smart inventering av byggnadsprestanda, inomhusklimattjänster i högpresterande byggnader, smarta styr- och funktionskontrollsystem, inomhusklimattjänster i speciella miljöer (operationssalar, känsliga industrimiljöer, tunnlar). Forskning bedrivs inom fyra huvudområden: Innefattar bl.a. där ett mål är att skapa en plattform för snabb och effektiv utveckling av samordnade datorprogram för de beräkningar och simuleringar som branschen behöver. Omfattar strömning av luft och föroreningar i människors närzon samt skyddsventilation. –Drift och underhåll. Omfattar främst FDD som står för Fault Detection and Diagnosis och syftar till datorstödd övervakning av installationernas funktion. –Rör och kanaler. Omfattar bl.a. projekt om kanalers försmutsning samt produktion av rörsystem. , avdelningschef Telefon: Avdelningen för jord- och bergmekanik53 Avdelningen bedriver forskning relaterat till jordförstärkningsmetoder (kalkcementpelare, packning, förbelastning, vertikaldränering), grundläggning av betongdammar, bergmekanik, tunnelteknik och injektering. Forskningsområden är brottmekanismer, observationsmetoder, sannolikhetsbaserad dimensionering, geostatistik, mekaniska egenskaper, jordkemi, omgivningspåverkan och tillståndsbedömning. 52https:///abe/om-skolan/organisation/inst/byv/avd/itek/installations-och-energi- system-1.25674 53http:///abe/inst/byv/avd/job Avdelningen för strömnings- och klimatteknik54 Inriktning mot modeller och beräkningsmetoder för byggnader och byggd miljö. Såväl gassom vätskeströmning samt grundläggande värmeöverföring, termisk komfort och spridningsmekanismer för luftföroreningar behandlas. Forskningsområdet inkluderar även luftburen smittspridning i operationssalar. , avdelningschef Telefon: –air quality and health problems in schools.55 Studie av vilka faktorer som bidrar till dåligt inomhusklimat och hälsoproblem i svenska skolor. –Energy efficient low-temperature systems in buildings.56 Om system med reglering av temperaturen för att öka energieffektiviteten, exempelvis om olika typer av värmeelement och golvvärme. Avdelningen för vattendragsteknik har en inriktning mot teoretisk och experimentell metodik för strömningstekniska och hydrologiska tillämpningar såsom vattenbyggnadsteknik och vattenresursfrågor. Forskningen behandlar energitillgång inom vattenkraften, hydrologiska modeller för vattenreglering och översvämningar, åtgärder i vattendrag för att minska närsaltbelastning till , lokala erosionsproblem, dammsäkerhet och spridning av föroreningar i grundvatten, t.ex. med koppling till slutförvaret av radioaktivt avfall. Institutionen bedriver forskning, utbildning och samverkan inom juridik, ekonomi, management och finansiering med koppling till fastighetsutveckling, byggande och fastighetsförvaltning. Nyckelområden för institutionens forskning omfattar t.ex. 54https:///abe/om-skolan/organisation/inst/byv/avd/stromning-klimat/strom- nings-och-klimatteknik-1.13474 55https:///en/abe/om-skolan/organisation/inst/byv/avd/stromning-klimat/pro- jects/indoor-air-quality-and-health-problems-in-schools-1.14751 56https:///en/abe/om-skolan/organisation/inst/byv/avd/stromning-klimat/pro- jects/energy-efficient-low-temperature-systems-in-buildings-swedish-energy-agency- 1.14729 57http:///abe/inst/byv/about/avd/vattendragsteknik 58http:///abe/inst/fob –Tillståndsfrågor i stadsbyggandet, markexploatering, ansvar och finansiering av infrastruktur m.m. –Bostads- och hyreslagstiftning, fastighetsförvaltning, fastighetsvärdering, marknadsanalys m.m. –Projektledning, kommunikation och informationshantering i byggprocessen, projektutveckling etc. –Finanssektorns roll i samhällsbyggandet, gränssnittet mellan kunder, banker, finans- och försäkringsbolag etc. Forskning omfattar såväl mer grundläggande teorier om bakomliggande orsaker och mekanismer som mer tillämpad forskning inriktad på att ge underlag för beslut inom både den offentliga och privata sektorn. , prefekt, teknisk doktor i Industriell ekonomi, lektor och docent i projektkommunikation. –Plan- och bygglagens tillämpning och utformning. Projektet undersöker hur den svenska lagstiftningen står sig i ett EU-perspektiv. –Vem ska ansvara för byggande, förvaltning och finansiering av den infrastruktur som måste försörja olika typer av bebyggelse? Staten, kommunerna eller fastighetsägare/gemensamhetsanläggningar? Vilken roll spelar exploateringsavtal mellan kommuner och byggherrar för ansvarsfördelningen? –Vilken betydelse har markägandet – kommunalt eller privat ägande – för en effektiv planerings- och byggprocess? När kommunerna äger mark och, genom s.k. markanvisningar, överlåter marken till privata byggherrar är en fråga hur dessa markanvisningar ska genomföras i syfte att uppnå konkurrens i byggandet. –Är reglerna som styr Lantmäteriet vid bildande av fastigheter alltför restriktiva? Kan fastighetsbildningslagen ”liberaliseras”? har relativt infört möjligheten att bilda tredimensionella fastigheter och ägarlägenheter. Vilka problem finns med dessa nya möjligheter och hur ska de lösas? –Köp/försäljning av fastigheter och bostadsrätter samt upplåtelse av hyresrätter. Underlättar dagens regler omsättning på bostadsmarknaden? Är skyddet för bostadskonsumenten tillräckligt? –Gruvnäringen expanderar till följd av ökade världsmarknadspriser på mineraler. Hur involveras markägarna i processen kring prospektering och utvinning av mineraler? Hur kan samordningen mellan mineral- och miljölagstiftning förbättras? – Effekter av olika upphandlingsformer: Hur påverkar val mellan utförande- entreprenad, totalentreprenad och s.k. PPP-projekt (Public-Private Part- nership) incitamenten för innovationer och hög kvalitet? – Marknadsanalys: Hur ska en ”developer” i tidiga skeden av ett projekt kunna fånga upp kundernas värderingar och utforma projekt så att de blir – Socialt kapital i bostadsområden: I flera storstäder pågår en omfattande ombildning från hyresrätt till bostadsrätt. Påverkar det sociala kapitalet sannolikheten att en ombildning kan genomföras och hur påverkar själva ombildningen det sociala kapitalet? – Värdebegrepp och värderingsmetoder: Behövs ett tredje värdebegrepp vid sidan av marknadsvärde och individuellt avkastningsvärde? tigheter värderas där det sker stora förändringar i omsätt- ningen, och är det ”korrekta” marknadsvärdet ett där omsättningen hålls – Prisindex på bostadsmarknaden: För att följa marknaden och för att kunna skapa finansiella derivat krävs bra prisindex. Hur ska t.ex. ett index ta hän- syn till att de fastigheter som säljs kanske skiljer sig egen- skapsmässigt från de som säljs ? – Prisbubblor på fastighetsmarknaden: Hur begreppet prisbubbla bör defi- nieras och hur man ska bedöma huruvida en kraftig prisökning indikerar att det är en prisbubbla eller inte. – Gröna fastigheter: Lönsamhet och kundnöjdhet i miljömässigt bra bygg-