rfr · H30WRFR15 · 2016-01-01 00:00:00 — nader både när det gäller nyproduktion och renovering på både kontors- – Hyreskontrakt på kontorsmarknaden ur ett internationellt perspektiv: Kon- traktslängder, besittningsskydd och gränsdragningen mellan hyresgästens och hyresvärdens ansvar skiljer sig väsentligt mellan olika länder och en fråga är hur detta påverkar marknadens effektivitet. – Regelverk för bostadshyresmarknaden: Hur kombinera ett ”rimligt” besitt- ningsskydd med en fungerande marknad i betydelsen att det finns ett utbud tillgängligt på marknaden? – Upphandling för ett innovativt och hållbart samhällsbyggande: Hur kan byggherrar, genom upphandling och kravställande, bidra till ett mer inno- vativt och hållbart samhällsbyggande? utveckling, miljövetenskap och teknik (SEED)59 utveckling, miljövetenskap och teknik består av tre enheter: Avdelningen för miljöstrategisk analys, Avdelningen för industriell ekologi och Avdelningen för mark- och vattenteknik. Avdelningen för miljöstrategisk analys60 Avdelningen verkar med ett tvärvetenskapligt perspektiv i gränslandet mellan miljöfrågor, samhällsförändringar och teknikutveckling kring strategiska miljölösningar. Avdelningen arbetar med bl.a. följande frågor: Hur kan ett hållbart samhälle se ut? Vad kan vi göra för att närma oss ett hållbart samhälle? Hur kan vi mäta miljöpåverkan av produkter, tjänster och andra system? Forskningen rör ämnena samhällsplanering, byggnader och boende samt konsumtion. , avdelningsföreståndare Telefon , , avdelningsföreståndare Telefon –Gröna fastigheter och potentiella mervärden för fastighetsägare och lokalhyresgäster.61 Mervärden av miljöklassning/speciella miljösatsningar för såväl fastighetsägare som lokalhyresgäster. –Miljöstyrning av renoveringsprocessen.62 Syftet med projektet är att utveckla en processmetodik för miljöstyrning vid byggnadsrenovering i samverkan med företag. Processmetodiken utformas som en manual som ger konkret vägledning bl.a. vid formulering av s.k. uthållighetsmål för renoveringsprojekt, dvs. hur miljöprogram, miljöplaner och kontrollplaner kan utformas och när i renoveringsprocessen dessa bör tas fram och av vem. –Evaluation of Embodied Energy and Carbon Dioxide Emissions for Construction.63 Inbyggd energi och klimatpåverkan i bygg- och fastighetssektorn. Projektet syftar till att sammanställa befintlig kunskap om dessa aspekter samt komma med rekommendationer för olika aktörer i byggsektorn för hur inbyggd energi och klimatpåverkan kan integreras i deras processer för att styra mot mindre miljöbelastande byggnader över livscykeln. –Energianvändning och klimatpåverkan av nyproducerade flerbostadshus innan driftsättning jämfört med driftsfasen. En livscykelbedömning av klimatpåverkan av två nybyggda flerbostadshus, ett i betong och ett i massivträ. 60https:///om/avd/fms 61https:///om/avd/fms/forskning/ongoing-projects/formas-grona-fastig- heter-2011-224-1.547725 62https:///om/avd/fms/forskning/ongoing-projects/formas-miljostyr- ning-renovering-244-2012-248-1.547726 63https:///om/avd/fms/forskning/ongoing-projects/iea-annex-57-stem- 2013-003195-integrering-av-livscykel-1.547719 – Prestandaindikatorer för certifiering av hållbara stadsdelar. av ett svenskt certifieringssystem för hållbara stadsdelar, kallat Projektet ska utvärdera struktur och metodologiska principer för certifieringssystemet samt utveckla prestandaindikatorer för certifierings- Prestandaindikatorerna har tre syften: 1) bedöma den faktiska hållbarhetsprestandan hos nybyggda eller renoverade stadsdelar, 2) utgöra grund för vilka krav som bör ställas på processer under ett stadsbyggnads- projekts olika faser, samt 3) övervaka och bedöma hållbarheten hos redan – Verktygslåda för marknadsimplementering av livscykelanalys (LCA) i byg- Ta fram en ”verktygslåda” för hur LCA kan användas i utformning av byggnader, för att bedöma och styra miljöprestanda på ett rationellt sätt i offentlig upphandling och i miljöcertifieringssystem samt bedöma hur ställda miljökrav ska verifieras. Institutionen är inriktad mot ämnesområdena samhällsplanering, miljö och hållbar utveckling, geoinformatik och bebyggelseanalys. Avdelningen för och regionala studier65 Vid avdelningen bedrivs forskning om system, modeller och verktyg för ut- veckling och förvaltning av samhälle, mark och bebyggelse, med perspektivet att bebyggelseutveckling är ett uttryck för sociala, kulturella, ekonomiska och ekologiska drivkrafter i samhället. Forskningen vid avdelningen bedrivs inom tre forskningsprogram som be- skrivs kortfattat nedan. Regional planering och utveckling – RPD66 Lokala och regionala utvecklings- och omvandlingsprocesser, både plane- ringsaspekter och analyser av utvecklingsförlopp. I () berör forskningen främst förändringar i den byggda miljön och särskilt samspelet med den byggda miljön, sociala strukturer och mänsklig beteende. Studier rör bl.a. samtida urban design och 66https:///abe/om-skolan/organisation/inst/som/avdelningar/urbana-stu- dier/forskning/regional-planering-och-utveckling-rpd-1.39160 planeringsideal, urban formoch kvartersstruktur, bostadsfrågor, platsskapande och platsens kvalitet, hållbar urbanism och ekodesign, resiliens, klimatförändring och energieffektivitet samt utvecklingsstrategier för städer och regioner med speciellt fokus på det offentliga rummet och informationsteknologi. Forskningen söker skapa en ökad förståelse för hur det planeras, formas och sammanfogas, upplevs, används, förvaltas och tas i anspråk. Rum, politik och ekologier68 Politiska aspekter av hur förutsättningar för stadsutveckling och planeringspraktik undersöks, liksom relationen mellan politik och andra sociala processer som formar städer och platser. Fokus på motstridigheter och på de politiska dimensionerna av hur platser skapas och blir till. Utforskar hur begrepp som demokrati, hållbarhet, attraktivitet, tillväxt, mångfald iscensätts, samverkar eller kommer i konflikt med varandra. Avdelningen ansvarar för forskning inom geografisk informationsteknologi, s.k. GeoIT, vilket innebär tekniker för insamling, lagring, visualisering, analys och presentation av geografiska data. Forskningen på avdelningen inriktar sig på metodutveckling och applikationer för GeoIT inom områden som hållbar urban/regional planering, miljöövervakning, brottsanalys och folkhälsa. Yifang , avdelningschef Telefon 3.2.3.6 Cefin – och finans70 Cefin är ett centrum för forskning, utbildning och näringslivssamverkan inom områdena bank och finans vid Skolan för arkitektur och samhällsbyggnad vid KTH. Ett av centrumets ämnesområden är fastighet och finans där det bedrivs forskning om bostadsmarknaden utifrån ett finansiellt perspektiv. , centrumföreståndare Telefon: 68https:///abe/om-skolan/organisation/inst/som/avdelningar/urbana-stu- dier/forskning/rum-politik-ekologier 69http:///abe/inst/som/avdelningar/gis 70https:///abe/centra/cefin/om-cefin samhällsbyggande är ett tvärvetenskapligt centrum som samlar den breda hållbarhetsforskning som pågår vid Skolan för arkitektur och samhällsbyggnad (). Blandningen av arkitekter, samhällsplanerare, fastighetsekonomer, trafiksystemvetare, mark- och vatteningenjörer, geovetare, filosofer, byggingenjörer och teknikhistoriker utgör en resurs för de komplexa frågor som rör hållbart samhällsbyggande. 3.2.3.8 ()72 CESC är ett Excellence-centrum med KTH som värd och ytterligare sex partners från industri och planerande myndigheter. Verksamheten handlar om it för hållbar utveckling, och ett av de största områdena är it för hållbara städer. () är den tekniska fakulteten på . Utbildnings- och forskningsverksamheten bedrivs vid högskolans 19 institutioner. Bostads- och byggnadsforskning bedrivs främst vid och byggd miljö, och . 3.2.4.1 och byggd miljö73 Vid institutionen bedrivs forskning inom ämnesområdena arkitektur, bebyggelsevård, boende och bostadsutveckling, energi och byggnadsdesign, stadsbyggnad, studier, utlandsbyggande och miljöpsykologi. Respektive avdelning beskrivs här kortfattat. 71https:/// 72https:///se 73http:/// Arkitektur och urbanism: Arkitektur- och stadsutveckling i ett samhälleligt och kulturellt perspektiv. Forskningen tar upp rumsliga, materiella och visuella aspekter av byggd miljö och inbegriper kulturella, designmässiga och konstnärliga synsätt på byggnader, stadsdelar och landskap. Studier görs bl.a. av offentligt liv, praktiker, rum för rituella kulturyttringar, planeringspraktiker, territoriell kontroll, estetiska faktorer, utopier och byggnadstyper. Miljöpsykologi: Hur människan upplever sin omgivning och påverkas av den, samt hur människan genom sitt beteende själv påverkar miljön. Ämnet behandlar både den fysiska och den sociala miljön och samspelet mellan dem. Det kan röra sig om interiörer, stadsrum eller landskap. Forskningen är oftast helhetsbetonad, men även enstaka miljöfaktorer studeras. Avdelningen bedriver uppdragsforskning i samverkan med flera externa aktörer inom t.ex. byggnadsförvaltning och materialindustri. Aktuella forsknings- och doktorandarbeten behandlar transformering av sentida arkitektur, restaurering, förvaltnings- och ekonomistyrning av byggnadsvård, byggnadsundersökning, stenmaterialet samt forskningskoordinering. Avdelningen för energi och byggnadsdesign76 Fokus på mål och medel för att skapa energieffektiva byggnader, t.ex. genom att isolera byggnader väl samt att utnyttja solenergi och dagsljus och att använda solskydd för att skärma av oönskad solinstrålning. Effekter av olika byggnadsutformning studeras med avseende på energianvändning (både kyla och värme) och termiskt och visuellt inomhusklimat. Avdelningen för boende och bostadsutveckling77 Forskning om urbanisering och planeringsprocesser från förslag till utvärdering och relaterade ämnen. Betydelsefulla forskningsområden är bl.a. byggande med begränsade resurser, teknologiöverföring och ”self-help housing”. 74http:/// 75http:/// 76http:/// 77http:/// Vid institutionen för byggvetenskaper bedrivs forskning inom ramen för fyra olika ämnesområden: hållfasthetslära, byggnadsmekanik, geoteknik och teknisk akustik. Nedan beskrivs de tre sistnämnda områdena (dvs. de med koppling till bygg- och bostadsområdet) kortfattat. Forskning inom strukturmekanik, materialmodellering (trä, betong, gummi och glas) och datorbaserade beräkningsmetoder. Inom strukturmekaniken behandlas bl.a. dynamiska förlopp, t.ex. vibrationer i byggnader och mark. I forskningen inom materialmodellering studeras olika materials och konstruktioners egenskaper vad gäller styvhet, styrka och brottförlopp (brottmekanik). –Glas som lastbärande material. –Innovativ förbandsteknik för träkonstruktioner. Forskning om geomaterials egenskaper och om utformningen av geotekniska konstruktioner. Forskningen bedrivs genom experimentella metoder och genom att använda datorbaserade beräkningsmetoder. För forskningen om geotekniska konstruktioner ligger fokus på hur interaktionen mellan jord och konstruktion påverkar designparametrar. – Modellering av samverkan mellan mark och byggnad. Främst forskning om ljud i byggd miljö: rumsakustik (att designa rum med bra ljudegenskaper), strukturakustik (ljud och vibrationer i fasta strukturer) och psykoakustik. Ofta handlar det om bullerreduktion, men även om att förstärka och förfina bra ljud. Samhälls- och trafikbuller förekommer också. Nyckelord är byggnadsakustik, träbyggnad, ljudisolering, stegljud och ljudabsorption. – Ljud och vibrationer i flervåningshus i trä. Vid institutionen bedrivs forskning om byggande av hus, broar, dammar och vattenledningar när det gäller funktion, säkerhet, miljöpåverkan och uthållighet. Forskningens fokus ligger inom ämnesområdena brandteknik och riskhantering, byggnadsfysik, byggnadsmaterial, installationsteknik, konstruktionsteknik och teknisk vattenresurslära. Exempel på ämnen är brandsäkerhet i byggnader, beständighet för betong och stenmaterial och tillförlitlighet i konstruktioner. Verksamheten är uppdelad på åtta avdelningar, av vilka fem presenteras kort nedan. Forskning i grundläggande och tillämpad byggnadsfysik, i första hand värme- och fukttransport och luftströmning i byggnadsdelar och byggnader. Fokus på konstruktionen av byggnadsdelar såsom grunder, ytterväggar, fönster och tak och deras anslutningar för att uppfylla krav på fuktsäkerhet, energi- och resurshushållning, komfort och inneklimat m.m. Dessutom utveckling och tilllämpning av beräkningsmodeller. Tyngdpunkten inom forskning och forskarutbildning ligger på cement- och träbaserade byggnadsmaterial och ytskikt på sådana material. , avdelningsföreståndare Telefon: 82http:/// 83http:/// 84http:///#0 Avdelningen för installations- och klimatiseringslära85 Forskningen har en systemanalytisk och metodutvecklande inriktning med syfte att utforma energieffektiva och funktionssäkra installationssystem som ger bra inneklimat i samverkan med byggnaden. , avdelningsföreståndare Telefon: Forskning inom områden som behandlar dimensionering och konstruktiv utformning av de bärande delarna av byggnadsverk för såväl husbyggnader som broar och anläggningar. Forskningen innehåller dels en allmän materialoberoende del som gäller laster, säkerhetsfrågor, krav, byggnaden som system, informationsöverföring m.m., dels en materialberoende del som omfattar konstruktioner av främst trä, betong och stål. , avdelningsföreståndare Telefon: Disciplinen ”Byggproduktion” täcker en hela kretslopp, dvs. alla faser i byggandet från de tidiga skedena till projektering, produktion, leverans, drift, underhåll och uppgradering av den byggda miljön. Ämnet omfattar också den kunskapsöverföring som är nödvändig för att leverera och driva anläggningar av alla slag på ett säkert, effektivt och ändamålsenligt sätt. , avdelningsföreståndare Telefon: Ett forskningscentrum vid LTH som syftar till att stärka forskning och utbildning från ett samhälleligt perspektiv för fuktområdet i byggbranschen. Forskningen rör både fuktsäkert utförande vid nybyggnation och åtgärder av fuktskador och fuktproblem i befintliga byggnader. 85http:/// 86http:/// 87http:/// 88http:///om_fuktcentrum/ , föreståndare Telefon: –Projekt om säkerställandet av att energieffektiviserande åtgärder i befintlig bebyggelse inte leder till fukt eller innemiljöproblem. –Projekt om verktyg för optimering av byggtorkning. –Projekt om avancerade fukt- och temperaturberäkningar. –Projekt om framtida klimat- och renoveringsåtgärder och hur detta kan påverka fuktsäkerheten för byggnader. –Projekt om gröna klimatskal. Vid bedrivs forskning inom 72 forskningsområden fördelade på nio forsknings- och innovationsområden. Två av dessa områden är Attraktivt samhällsbyggande och Hållbara transporter. tekniska universitets verksamhet är uppdelad i sex institutioner. Bostads- och byggforskningen bedrivs främst vid naturresurser (SBN).89 Forskningen kring bostads- och byggfrågor bedrivs främst vid Arkitektur och vatten, Byggkonstruktion och brand samt Industriellt och hållbart byggande. Forskningen rör ämnen såsom arkitektur, VA-teknik, byggproduktion, konstruktionsteknik, stålbyggnad och träbyggnad. Utöver de ovan nämnda avdelningarna har forskningsämnena geoteknik och teknisk akustik viktiga kopplingar till bostads- och byggfrågor. , prefekt vid naturresurser Avdelningen för arkitektur och vatten90 Avdelningen består av forskargrupperna: Arkitektur och VA-teknik. , avdelningschef Telefon: 89http:///org/sbn 90http:///org/sbn/Avdelningar/Arkitektur-och-vatten Arkitektur.91 Arkitektur omfattar husbyggnad, stadsbyggnad och trafikplanering där estetisk gestaltning förenar funktionella, tekniska, praktiska och ekonomiska dimensioner i relation till människor, hållbarhet, landskap och redan byggd miljö. Forskningen handlar om innovativa förslag på hur stads- och bebyggelsemiljöer samt byggnader kan utformas för att bättre möta behov och önskemål som uppstår vid stora variationer i säsongsklimat och kommande klimatförändringar, samt hur planeringsprocesser kan vidareutvecklas. VA-Teknik.92 omfattar hela det vattensystemet (dag-, dricks- och avloppsvatten) samt insamling, transport och behandling samt organisation/planering. Forskningen syftar till en god samhällsekonomi och miljö, klokt resursutnyttjande samt medborgarnas säkerhet och hälsa. Forskningen bidrar till mer uthålliga vattensystem inom byggd miljö med fokus på snö- och dagvattenkvalitet; dagvattenrening (biofilter, dammar och avancerad rening); grön infrastruktur och anpassning av VA-systemet till klimatförändringar, avloppsledningsnät (tillskottsvatten, renoveringsstrategier, fettproblematik och innovativ ledningsläggning); planering och ansvar för dagvatten samt avloppsrening i småskaliga avlopp. Avdelningen för byggkonstruktion och brand93 Avdelningens kärnkompetens är byggande och användande av de traditionella konstruktions- och byggnadsmaterialen betong, stål och trä, gärna i kombination med nya material som kolfiber, naturliga fibrer och is och genom nyttjande av innovativa teknologier. Forskning inom traditionella områden som konstruktion och materialegenskaper liksom inom nya områden som tillståndsbedömning, reparation och förstärkning, industriellt byggande, risk och säkerhet och informationsteknologi i byggandet. . , avdelningschef Telefon: Konstruktionsteknik.94 Bedriver forskning inom traditionella områden som konstruktion och materialegenskaper liksom inom nya områden som tillståndsbedömning, reparation och förstärkning, industriellt byggande, risk och säkerhet samt informationsteknologi i byggandet. Konstruktionsteknik innefattar de traditionella konstruktions- och byggnadsmaterialen betong, stål och trä, gärna i kombination med nya material som kolfiber, naturliga fibrer och is, innovativa teknologier används. 91http:///shb/2.1530/Arkitektur 92http:///shb/2.1530/d2286 93http:///org/sbn/Avdelningar/Byggkonstruktion-och-brand 94http:///shb/2.2079/d154/d175 Stålbyggnad.95 Forskning om stålstrukturer i vid mening och ämnen som stabilitetsproblem, svetsade och bultade förband, tunna skivstrukturer, lätta fackverk, sammansatta strukturer, tryckkärl och materialmodellering. Involverade i utvecklingen av ”the Eurocode family”. Även delaktiga i forskning rörande byggnadsprocessen, miljöaspekter på byggande samt risk och säkerhet från ett miljöperspektiv och strukturellt perspektiv. Avdelningen för industriellt och hållbart byggande96 Avdelningens verksamhet innefattar forskning och utbildning om byggprocessen från planering och projektering till byggande. Kärnkompetenser finns inom management och automation av byggprocessen, industriella och traditionella bygg- och produktionssystem, primärt för husbyggande men även för anläggningsbyggande. Även forskning inom virtuellt och energieffektivt byggande genom visualisering, analys och simulering. , avdelningschef Telefon: Byggproduktion.97 Forskningen fokuserar på att skapa en integrerad och industriell byggprocess genom att utveckla processer, metoder och system för att kundanpassa och produktionsoptimera den slutliga byggprodukten. Ämnet omfattar planering, ledning och styrning av byggprojekt samt it-system för informationshantering av en integrerad byggprocess. Träbyggnad.98 Forskningen är inriktad mot att utveckla det industriella byggandet, omfattar konstruktionsteknik och byggproduktionsteknik för trä samt därtill kopplade bygg- och affärsprocesser. Idén med den tillämpade och företagsnära forskningen är utveckling av ett industriellt byggföretag genom att integrera kundprocessen, konstruktions- och produktionsprocesserna samt leverantörsprocessen. Verksamheten vid är organiserad i storinstitutioner, där flera ämnen finns samlade. En av dessa är industriell utveckling (IEI) där det pågår ett flertal forskningsprojekt inom i första hand tre områden: industriella energisystem, lokala och regionala energisystem samt byggnadens energisystem. Det är exempel på projekt inom Byggnaders energisystem som behandlas här. 95http://cee.project.ltu.se/~steel 96http:///org/sbn/Avdelningar/Industriell-och-hallbart-byggande 97http:///shb/2.1530/d2088 98http:///shb/2.2079/d154/d177 , professor , telefon: Exempel på projekt inom Byggnaders energisystem –Energisystemanalys av kulturhistoriskt värdefulla byggnader.99 Studerar energi- och inomhusklimatfrågor i en gemensam analys för att minska energianvändningen som inventarier och byggnader bevaras åt eftervärlden i kulturhistoriskt värdefulla byggnader. –Komfort och inomhusmiljökonsekvenser av strukturerad energieffektivisering för vårdlokaler.100 Syftet är att dokumentera och utveckla en fastighetsanpassad strukturerad metodik för analys av energisystemen och komfort specifikt i vårdlokaler som tar hänsyn till driftoptimering av befintliga installationer med hänsyn till innemiljö och yttre miljöpåverkan. –Lågenergihus i I projektet kommer ett verktyg för samtidig värdering av energianvändning, energiförbrukning samt byggnadsenergi att tas fram. Olika byggnadsåtgärder som studerar byggnadsmaterialen och olika system för uppvärmning, kyla och ventilation kommer att beaktas. Verktyget ska användas för att påvisa potentialerna till effektivisering på olika platser i byggnadens livscykel samt var åtgärder i befintliga och nya byggnader bör sättas in för största effekt. har även forskningsprojekt vid Campus om den byggda miljön102 samt ett inom bygglogistik103, i nära samarbete med byggindustrin och med målet att sänka byggkostnaderna för flerbostadshus . Hållbar utveckling: , , Bygglogistik: , professor, , Högskolan bedriver forskning och forskarutbildning för en samhällsutveckling som värnar den miljö vi människor lever i. Profilområdet Byggd miljö fokuserar på områdena energisystem, inomhusmiljö, miljöpsykologi, miljöteknik och geospatial informationsvetenskap med 99http:///energi/forskning/vardefulla-byggnader?l=sv 100http:///energi/forskning/komfort?l=sv 101http:///energi/forskning/lagenergihus?l=sv 102http:///?l=sv 103http://kts.itn.liu.se/bygglogistik/inriktning?l=sv stöd i ämnen som industriell ekonomi och ekonomi. Forskningen inom profilområdet Byggd miljö präglas av systemtänkande, helhetssyn och långsiktighet, främjande av resurshushållning och minskad miljöpåverkan samt bättre inomhusmiljö. Profilområdet Byggd miljö vill bidra till ökad förståelse av sambandet mellan energianvändning och energitillförsel med fokus på bebyggelsesektorn. Byggnadens energisystem och konstruktion samt den termiska komforten och luftkvaliteten i bebyggelsen liksom energiledningen är viktiga forskningsfrågor. Forskning om hur inomhusmiljön (buller, belysning, klimat, luftkvalitet) påverkar människors kognition (tänkande), komfort och upplevelser är ett annat fokusområde. Ytterligare ett forskningsområde har förankring i socialpsykologin, med särskilt fokus på människans miljöpåverkan, uppfattning om miljöfrågor, miljöproblematik och attityder. Forskningen inom området Geospatial informationsvetenskap skapar metoder för kartläggning och analyser av t.ex. miljöstudier, stadsplanering och lönsamhetsbedömning av förnybara energikällor och främjar utvecklingen av en hållbar livsmiljö. Inom ramen för profilområdet Byggd miljö finns företagsforskarskolan Reesbe (resurseffektiva energisystem i den byggda miljön) som finansieras av och kompetensutveckling tillsammans med mer än 20 deltagande företag. , vicerektor för forskning, professor Telefon: Vid finns forskningsgruppen Sustainability, Innovation and Management in – SIMB. De genomför forskningsprojekt inom förändring och innovationer i byggandet, samverkansformer i byggprocessen och det uthålliga byggandet. –Funktionskrav i vägentreprenader – Demoprojekt 610 –Framtidens produktionsmiljö – väderskyddat byggande –Internetbaserade inbyggda system i –Innovationssystem i byggsektorn –Sustainable, low-cost housing for the Kambaata Region, –Effekter av energisparåtgärder vid ombyggnad – utvärdering av två flerfamiljshus vid ombyggnad –Nya upphandlingsmodeller i byggprocessen med fokus på tidig upphandling. startade regionalt samhällsbyggande(CRS)104 vid .