eunbil · H40N45F5D6 · 2016-10-31 00:00:00 — - enligt den preliminära dagordning som framkom Godkännande av den preliminära dagordningen (ev.) Inrättande av ett rättvist, konkurrenskraftigt och stabilt system för företagsbeskattning i EU Kommissionen kommer presentera sitt paket om företagsskatt som beslutades . Förslagen, som i vissa delar är omfattande och komplexa, måste analyseras noga. Paketet innehåller en nylansering av förslag på en gemensam konsoliderad bolagsskattebas () i två steg, ett ändringsdirektiv med hybridregler till direktivet mot skatteundandraganden och ett direktiv om tvistelösningsmekanism inom EU i fall av dubbelbeskattning. Medlemsstaterna inbjuds därefter till diskussion. har informerats om företagsskattepaketet . Förslagen har inte tidigare behandlats i . Gemensam konsoliderad bolagsskattebas, Kommissionen föreslår två direktiv avseende en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. Det ena direktivet avser att harmonisera bolagsskatteregler. Det andra direktivet innehåller dessutom regler om konsolidering, dvs. att alla företag i en koncern behandlas som en enhet och att det gemensamma resultatet fördelas ut schablonmässigt till de inblandade bolagen, samt ett gemensamt administrativt ramverk. Avsikten är att direktivet om harmoniserade bolagsskatteregler ska beslutas i ett första steg och att direktivet om konsolidering därefter ska beslutas i ett andra steg. Ändringsdirektiv med hybridregler till direktivet mot skatteundandraganden antogs direktivet mot skatteundandraganden som bl.a. innehåller regler om hybrida missmatchningar inom EU avseende både hybridföretag och hybridinstrument. En hybrid missmatchning uppstår när företag utnyttjar länders skillnader i den skattemässiga behandlingen av t.ex. företag och finansiella instrument i syfte att undvika beskattning. När direktivet antogs gavs kommissionen i uppdrag att ta fram ett förslag med ytterligare hybridregler som involverar tredjeland och som är i linje med och lika effektiva som om hybridregler. Kommissionen har presenterat sitt förslag i form av ett ändringsdirektiv till direktivet mot skatteundandraganden. I ändringsdirektivet föreslås att redan antagna hybridregler om hybridföretag och hybridinstrument ska utvidgas och även involvera tredjeländer. Det föreslås också regler om hybrida missmatchningar som involverar fasta driftställen, hybridöverföringar, importerade missmatchningar och missmatchningar som rör företag med dubbla hemvister. Direktiv om tvistelösningsmekanism inom EU i fall av dubbelbeskattning Kommissionen föreslår ett direktiv om förfarande för tvistelösning inom EU i situationer där ett företag har blivit dubbelbeskattat och ländernas behöriga myndigheter inte har kommit överens om hur dubbelbeskattningen ska undvikas. I de fallen ska en rådgivande kommitté inrättas (Advisory Commission), och ett skiljeförfarande inledas. Direktivet bygger i stor utsträckning på den s.k. skiljemannakonventionen (Konventionen om undanröjande av dubbelbeskattning vid justering av inkomst mellan företag i intressegemenskap) och kommer att gälla vid sidan av den. Till skillnad från skiljemannakonventionen är avsikten att direktivet ska gälla alla dubbelbeskattningssituationer för företag och inte bara internprissättningssituationer. Direktivet syftar till att ge ett EU-rättsligt ramverk till tvistelösningsförfarandet. Förslag till svensk ståndpunkt Det är generellt sett positivt med åtgärder som förbättrar den inre marknadens funktionssätt som bolagsskatten är ett viktigt nationellt instrument för att främja en god ekonomisk utveckling och en varaktigt hög sysselsättning. Det är också viktigt att små, öppna och exportberoende ekonomiers legitima intressen beaktas. Vad avser ändringsdirektivet med hybridregler är motverkande av skatteflykt och skatteundandragande en hög politisk prioritering för regeringen. Det internationella arbetet på detta område bör beaktas i det fortsatta arbetet. Förslagen i företagsskattepaketet, som i vissa delar är omfattande och komplexa, måste analyseras noga. Därför är det för tidigt att säga något om hur regeringen slutligen kommer att ställa sig till förslagen, men en viktig princip är att nyttan av att ha harmoniserade skatteregler på det här området vägs mot medlemsstaternas befogenheter och möjligheten att kunna införa och behålla egna nationella skatteregler. (ev.) Det fördjupade samarbetet på området för skatt på finansiella transaktioner Vid möte väntas en lägesrapport avseende förhandlingarna om kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av det fördjupade samarbetet på området för skatt på finansiella transaktioner (FTT) . Regeringen har samrått med om FTT vid ett flertal tillfällen, . Regeringen har haft överläggningar om FTT med skatteutskottet vid ett flertal tillfällen, senast i samband med beslutet om bemyndigandet av det fördjupade samarbetet, . FTT behandlades även vid skatte- och finansutskottets gemensamma överläggning om EU:s framtida budget, eftersom FTT föreslogs utgöra en intäktspost i densamma. Kommissionen presenterade ett direktivförslag om ett gemensamt system för skatt på finansiella transaktioner . Enighet om förslaget kunde inte nås. Elva medlemsstater (, , , , , , , , , och ) bemyndigades av att inleda ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner. Kommissionen presenterade ett förslag om FTT inom ramen för ett fördjupat samarbete . Förslaget redovisas i faktapromemoria 2012/13:FPM76. Vid möte presenterade ordförandeskapet en lägesrapport som beskrev hur arbetet med förslaget om FTT fortskred. har det hållits ett rådsarbetsgruppsmöte. deltar aktivt vid rådsarbetsgruppsmöten i syfte att tillgodose intressen, men saknar rösträtt. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen följer diskussionerna i rådet om ett fördjupat samarbete i EU om en FTT och bevakar icke-deltagande medlemsstaters intressen i den fortsatta behandlingen av skatteförslaget inom ramen för ett fördjupat samarbete. Om och när beslut om en slutgiltig utformning fattats av de deltagande medlemsstaterna kan effekterna av en FTT för bättre bedömas. kommer dock inte att delta i samarbetet och är alltjämt kritiskt till konceptet att inrätta en FTT. Det kommer att slå mot jobb och tillväxt. Ordförandeskapet väntas informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster. Rådet ska anta slutsatser om EU-statistik, stärkt samarbete mellan och , och genomförande av uppförandekoden för europeisk statistik. Samråd har inte tidigare skett med . Slutsatserna om EU-statistik innehåller en årlig uppföljning av utvecklingen inom de områden som tidigare pekat ut som prioriterade. Det handlar om kvalitetssäkring av statistiken, informationskrav i kvartalsdata och krav på strukturstatistik. Slutsatserna berör också vikten av nära samarbete mellan Europeiska statistiksystemet och Europeiska centralbankssystemet för att bedöma tillförlitligheten i statistiken som ligger till grund för förfarandet vid alltför stora underskott. Rådet stöder rekommendationen från Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning att förbättra uppgifterna om kostnaderna för statistikproduktionen, att stärka den nationella samordningen av europeisk statistik och att förbättra nationella statistikmyndigheters tillgång till administrativa uppgifter. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till slutsatser. Slutsatserna innehåller en lägesrapport över den europeiska statistiken, vilka resultat som uppnåtts och vilka utmaningarna är för det europeiska statistiksamarbetet. Positivt är att kvaliteten i kvartalsdata har förbättrats genom att data från fler medlemsstater nu finns tillgänglig. En utmaning för det europeiska statistiksamarbetet är hur ökad efterfrågan på data ska tillgodoses med krympande ekonomiska resurser. Enligt regeringens uppfattning bör utmaningen hanteras genom tydligare prioriteringar och fortsatt effektivisering av statistikproduktionen. Europeiska revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för Europeiska revisionsrätten ska presentera sin årsrapport om kommissionens genomförande av budgeten 2015. HG (ledamot i revisionsrätten) presenterade årsrapporten för . lämnar Europeiska revisionsrätten sin årsrapport över EU:s budgetgenomförande för föregående budgetår. Årsrapporten innehåller en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. I årsrapporten sammanfattas även revisionsrättens granskningar. Efter presentationen på Ekofin kommer rapporten att diskuteras på rådsarbetsgruppsnivå. Vid Ekofin förväntas rådet besluta en rekommendation till om kommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för budgetgenomförandet för . Regeringen återkommer då till i frågan om ansvarsfrihet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen fäster stor vikt vid att de medel som hanteras av kommissionen, övriga EU-institutioner och medlemsstaterna förvaltas på ett korrekt och effektivt sätt. Revisionsrättens årsrapport utgör ett viktigt underlag för att säkerställa att så sker. (ev.) Genomförandet av bankunionen Rådet ska få en lägesrapport om genomförandet av bankunionen. Bankunionen behandlades senast i . Överläggning med finansutskottet om den föreslagna gemensamma insättningsgarantin i bankunionen skedde . Punkten kommer troligtvis utgöras av information om medlemsstaternas genomförande av krishanteringsdirektivet, som ligger till grund för den gemensamma resolutionsmekanismen, samt genomförandet av insättningsgarantidirektivet. Rådet väntas även få information om hur långt upprättandet av bilaterala låneavtal för om brofinansiering har kommit. har genomfört krishanteringsdirektivet. Lagstiftningen trädde i kraft . Vad gäller insättningsgarantidirektivet har nu genomfört även detta. Lagändringarna trädde i kraft . De flesta medlemsstaterna har genomfört de båda direktiven. Enligt rådssekretariatets senaste information har alla medlemsstater utom en nu genomfört alla delar av direktiven fullt ut. Paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter Rådet ska få en lägesrapport från kommissionen om EU:s förordning om faktablad för paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter för icke-professionella investerare (PRIIP-förordningen). Skriftligt samråd om PRIIP-förordningens antagande skedde med genom A-punktsförfarande . Överläggning med finansutskottet skedde . PRIIP-förordningen trädde i kraft och dess bestämmelser ska tillämpas . Bestämmelserna riktar sig till de aktörer som utvecklar, ger råd om eller säljer s.k. PRIIP-produkter (paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter). Förordningen avser i huvudsak regler för standardiserade faktablad, vilka ska upprättas och överlämnas till icke-professionella investerare. Förordningen ska säkerställa att investerare tillhandahålls information så att de kan jämföra olika produkter och göra välgrundade beslut, och syftar därmed till att stärka skyddet för konsumenter och övriga kunder som investerar i PRIIP-produkter. Det har genom förordningen delegerats till kommissionen att anta delegerade akter, vilka avser komplettera reglerna i förordningen. röstade för att invända mot en delegerad akt avseende detaljer om innehållet i faktablad. Akten kommer därför inte träda i kraft som PRIIP-förordningen ska börja tillämpas. Ett stort antal medlemsstater, däribland , har därför ställt sig bakom en deklaration som uppmanar kommissionen att ta initiativ till att skjuta upp tillämpningstidpunkten avseende PRIIP-förordningen , dvs. Kommissionen väntas vid ge information om att senarelägga tidpunkten för tillämpningen av förordningen. (ev.) Kriterier och förfarande som leder fram till upprättandet av EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga länder och territorier på skatteområdet Rådet ska anta slutsatser om kriterier för urval av jurisdiktioner som bör granskas närmare vid framtagandet av en gemensam EU-förteckning över icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner samt allmänna riktlinjer för det fortsatta arbetet. Information lämnades till skatteutskottet . Skriftligt samråd om rådsslutsatser om en extern strategi och åtgärder mot missbruk av skatteavtal, där den nu aktuella frågan ingår, skedde med genom A-punktsförfarande . antog slutsatser om en extern strategi och åtgärder mot missbruk av skatteavtal. I slutsatserna efterlyste rådet ett snabbt och fullständigt genomförande av de internationella standarderna för transparens och informationsutbyte som utarbetats av och uppmanade alla jurisdiktioner att åta sig att genomföra standarderna . Rådet enades om att upprätta en EU-förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner i tredjeländer och att utforska samordnade defensiva åtgärder på EU-nivå utan att detta ska påverka medlemsstaternas befogenheter. Behovet av att arbeta nära och parallellt med och att ta hänsyn till arbetet i on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes när man tar fram EU-förteckningen betonades. Rådet uppmanade uppförandekodgruppen att överväga ytterligare ett kriterium – utöver skattetransparens – för svartlistning, nämligen skadliga skatteåtgärder enligt kriterierna i uppförandekoden, samt eventuella ytterligare kriterier baserade på överenskomna åtgärder för att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster (Base Erosion and Profit Shifting, BEPS). Uppförandekodgruppen har arbetat med frågan . ska vid sitt möte anta rådsslutsatser som innehåller kriterier för urval för närmare granskning av jurisdiktioner samt allmänna riktlinjer för det fortsatta arbetet med att ta fram en EU-förteckning. I ett senare skede ska slutliga kriterier för listning beslutas och först då kommer jurisdiktioner som faktiskt har visat sig vara icke samarbetsvilliga att sättas upp på den gemensamma EU-förteckningen. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen ställer sig bakom att det antas rådsslutsatser om kriterier för urval av jurisdiktioner som bör granskas närmare vid framtagandet av en gemensam EU-förteckning över icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner samt allmänna riktlinjer för det fortsatta arbetet. Det är viktigt att stärka internationella påtryckningar mot icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner. Regeringen stöder därför att det tas fram en gemensam EU-förteckning över icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner. Eftersom målet bör vara en global lista bör kriterierna för listning omfatta de internationellt accepterade standarder som tagits fram av och on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes. (ev.) Utkast till avtal mellan och om administrativt samarbete, bedrägeribekämpning och indrivning av fordringar på momsområdet Denna punkt blir en A-punkt och skickas för skriftligt samråd till . Det har i skrivande stund inte meddelats några övriga frågor.