eunbil · H40N4655E3 · 2016-11-28 00:00:00 — Enligt den preliminära dagordning som framkom Godkännande av den preliminära dagordningen Rådet ska enas om en allmän inriktning rörande förslaget om en förlängning av Efsi (Europeiska fonden för strategiska investeringar). En överläggning med finansutskottet är planerad till . Samråd med har inte skett rörande den aktuella förordningen. Däremot har samråd skett med rörande Efsi vid ett flertal tillfällen, . Efsi, som är en del av kommissionens investeringsplan för , har varit ikraft . Mot bakgrund av att kommissionen bedömer att Efsi och investeringsplanen redan uppnått konkreta resultat föreslog kommissionen att Efsi:s verksamhet ska förlängas med 2 ½ år och därmed sträcka sig till sista . Vidare föreslår kommissionen ett antal förändringar i Efsi-förordningen, bland annat ökat fokus på mervärde, på klimatrelaterade investeringar samt på utlåning till små och medelstora företag (SME:s) mot bakgrund av den stora efterfrågan från dessa företag. Kommissionens förslag, inklusive de föreslagna förändringarna i förordningen, beskrivs närmare i Fakta-PM 2016/17:FPM9. presenterades en oberoende utvärdering av Efsi. har kommissionen och EIB (Europeiska investeringsbanken) presenterat utvärderingar av Efsi. Även Europeiska revisionsrätten har lämnat ett yttrande om Efsi. Den oberoende utvärderingen av Efsi har genomförts av en extern konsult (). I utvärderingen konstateras bland annat att: Det finns ett investeringsgap i EU, särskilt ett behov av investerare som är beredda att investera i projekt med hög risk. I och med att Efsi gör att EIB kan investera i projekt med högre risk bedömer EY att Efsi är en relevant struktur för att öka tillgången till högriskfinansiering. Det finns vissa problem i genomförandet av Efsi. Det bedöms att den geografiska spridningen av Efsi-projekt har varit bristfällig, att risknivån i vissa Efsi-projekt inte har varit tillräckligt hög samt att samordningen med andra EU-instrument och nationella utvecklingsbanker inte har varit tillfyllest. Målet om 315 miljarder i mobiliserade investeringar genom Efsi-projekt är på god väg att uppnås (i termer av godkända projekt, däremot inte i termer av undertecknade projekt). EY konstaterar att efterfrågan på lån till SME:s varit högre än efterfrågan på lån till infrastuktur- och innovationsområdet. Ansökningsprocesserna och styrningen av Efsi bedöms fungera förhållandevis väl. Fokus på mervärde i Efsi-projekten bör stärkas. Några av de godkända Efsi-projekten skulle sannolikt blivit av även utan Efsi. Det finns en risk att EIB använder sig av Efsi för att finansiera vissa projekt som man skulle kunna finansiera även utan Efsi. Kapaciteten för rådgivningshubben bör förstärkas och rådgivningen bör inriktas på de länder där behoven är störst. Kommissionen konstaterar i sin utvärdering att Efsi bidragit till att öka andelen riskfyllda investeringar inom EIB och EIF (Europeiska investeringsfonden). Vidare har kommissionen gjort en ny och nedreviderad bedömning av riskerna för kreditförluster för Efsi. EIB:s utvärdering konstaterar att Efsi är på väg att uppnå målet om 315 miljarder i totala investeringar. Efsi har möjliggjort för EIB och EIF att utveckla nya och mer riskfyllda produkter. Utvärderingen noterar dock att det finns flera områden som kan förbättras. Det handlar bland annat om att främja den geografiska spridningen av Efsi, öka fokus på att attrahera privat kapital samt tydligare redovisa mervärdet i Efsi-projekt. Europeiska revisionsrätten konstaterar i sitt yttrande att det fortsatt finns gott om utrymme kvar inom den befintliga Efsi-garantin och att det därför är för tidigt att föreslå en förlängning av Efsi. Vidare noterar revisionsrätten att kommissionen inte har respekterat regelverket för ”bättre lagstiftning” (better regulation) när man presenterat förslaget om Efsi-förlängning. Det finns exempelvis ingen konsekvensanalys eller utvärdering av Efsi:s bidrag till ekonomin i stort. Revisionsrätten pekar även på ett antal områden för möjliga förbättringar av Efsi, till exempel geografisk spridning. Under de förhandlingar som genomförts sedan förslaget presenterades har en del förändringar gjorts i förhållande till kommissionens förslag. Bland annat föreslås att ökningen av Efsi:s garantifond till största del finansieras genom omprioriteringar inom EU-budgeteten, och att ingen del därmed avses finansieras genom marginalen. Vidare har kraven på framtida utvärderingar skärpts, kopplingen till investeringsplanens tredje pelare förstärkts och definitionen av klimatmålet förtydligats. Kommissionens förslag rörande en begränsning av motorvägsfinansiering har dock inte fått tillräckligt med stöd bland medlemsstaterna. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen har välkomnat investeringsplanen, där Efsi ingår som en av tre pelare. Investeringsplanen syftar till att öka investeringarna i EU och därmed bidra till förutsättningar för fler jobb och högre tillväxtpotential. Den kan vara ett viktigt komplement till de åtgärder som genomförs på nationell nivå, inklusive strukturreformer, för att stärka konkurrenskraft och tillväxt samt bidra till en hållbar utveckling. En särskilt viktig del av investeringsplanen är åtgärder inom den tredje pelaren som syftar till att främja ett mer investeringsvänligt klimat i EU. Regeringen välkomnar den oberoende utvärderingen av Efsi och instämmer i att det är för tidigt att bedöma de ekonomiska effekterna av Efsi. Utvärderingen visar att det finns ett fortsatt behov av att förbättra tillgången till kapital för investeringar med hög risk i EU och att Efsi kan vara en lämplig struktur för att möta detta behov. Regeringen noterar att investeringsplanen, och särskilt Efsi, i stort har utvecklats så som det var avsett och därmed kan förväntas ha positiva effekter. Utvärderingarna av Efsi, inklusive den oberoende utvärderingen, pekar på ett antal problem med Efsi kopplade till exempelvis mervärde, geografisk spridning samt möjlig undanträngning av annan finansiering. Regeringen är angelägen om att dessa brister i Efsi:s genomförande omhändertas, och har drivit detta i förhandlingarna om förordningen. Regeringen välkomnar mot den bakgrunden att kommissionens förslag innebär högre krav på mervärde i Efsi-projekt. Det är viktigt att Efsi bidrar med mervärde genom att Efsi strikt används i fall där marknadsmisslyckanden leder till alltför låga investeringar. Regeringen anser vidare att projekt ska granskas och bedömas – och finansiering beviljas – på transparenta och objektiva grunder. Regeringen anser att Efsi bör främja en grönare ekonomi. Regeringen välkomnar därför förslaget om ökat fokus på klimatåtgärder inom ramen för Efsi. Regeringen anser också att insatser för resurseffektivitet bör stödjas när det är relevant. Vad gäller finansieringen av Efsi så menar regeringen att Efsi:s garantifond i första hand ska finansieras genom omfördelning av medel inom EU:s budget och att taken för den fleråriga budgetramen ska respekteras. Det förslag som presenterats går i den riktningen. Regeringen kan mot denna bakgrund acceptera ett beslut om en förlängning av Efsi . Ett viktigt skäl är de förbättringar i Efsi-förordningen som det skulle innebära. (ev.) Avlägsnande av de hinder för investeringar som identifierats inom tredje pelaren i investeringsplanen Rådet ska anta slutsatser om hinder mot investeringar som har identifierats inom ramen för arbetet med den tredje pelaren av investeringsplanen för . Samråd med om den tredje pelaren av investeringsplanen ägde rum . Investeringsplanens tredje pelare syftar till att förbättra investeringsklimatet, bland annat genom att förenkla regleringar, öka tillgång till långsiktig finansiering samt stärka den inre marknaden. Arbetet med kapitalmarknadsunionen, energiunionen och den digitala inre marknaden inkluderas i detta. Fakta-PM 2014/15:FPM13 beskriver investeringsplanen mer i detalj. Sedan investeringsplanen presenterades har ett antal tematiska diskussioner om nationella erfarenheter kring hinder mot investeringar skett på tjänstemannanivå. Ekofin ska vid detta möte anta slutsatser om de hinder mot investeringar som har identifierats i diskussionerna. De områden som slutsatserna väntas omfatta är bl.a. nätverksbranscher, energimarknader, den digitala ekonomin, offentlig-privat samverkan och insolvensramverk. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen har välkomnat investeringsplanen, där arbete för att förbättra investeringsklimatet ingår som en av tre pelare. Investeringsplanen syftar till att öka investeringar i EU och därmed bidra till förutsättningar för fler jobb och högre tillväxtpotential. Den kan vara ett viktigt komplement till de åtgärder som genomförs på nationell nivå, inklusive strukturreformer, för att stärka konkurrenskraft och tillväxt samt bidra till en hållbar utveckling. En särskilt viktig del av investeringsplanen är åtgärder inom den tredje pelaren som syftar till att främja ett mer investeringsvänligt klimat i EU. Regeringen stödjer ambitionen att förbättra investeringsklimatet genom bättre lagstiftning, enklare regler samt fördjupning av den inre marknaden, särskilt den digitala inre marknaden. Mot denna bakgrund väntar sig regeringen kunna ställa sig bakom slutsatserna. (ev.) Det andra direktivet mot skatteflykt Rådet ska besluta om allmän inriktning avseende ändringsdirektivet till direktivet mot skatteundandraganden vad gäller hybrida missmatchningar med tredjeländer. Information har skett i skatteutskottet . Information och överläggning planeras i skatteutskottet . Frågan behandlades senast i . antogs direktivet mot skatteundandraganden som bl.a. innehåller regler om hybrida missmatchningar inom EU avseende både hybrida företag och hybrida instrument. När direktivet antogs gavs kommissionen i uppdrag att ta fram ett förslag med ytterligare hybridregler som involverar tredjeland och som är i linje med och lika effektiva som om hybridregler. Kommissionen presenterade sitt förslag i form av ett ändringsdirektiv till direktivet mot skatteundandraganden. Direktivet ingår som en del i kommissionens paket om företagsbeskattning. Kommissionen föreslår i ändringsdirektivet att redan antagna hybridregler om hybridföretag och hybridinstrument ska utvidgas och även involvera tredjeländer. Det föreslås också att fler regler om hybrida missmatchningar ska införas. Det gäller hybridregler som involverar fasta driftställen, hybridöverföringar, importerade missmatchningar och missmatchningar som rör företag med dubbel hemvist. Utöver detta föreslår kommissionen en icke materiell ändring beträffande räntebegränsningsregeln i direktivet mot skatteundandraganden. Ändringen i denna del avser ett tillägg med hänvisning till tillämpliga redovisningsstandarder. Ändringsdirektivet har diskuterats i rådsarbetsgruppen för skattefrågor och högnivågruppen för skattefrågor . Det slovakiska ordförandeskapet har tagit fram ett kompromissförslag som innebär att ändringsdirektivet närmare överensstämmer med . Förslag till svensk ståndpunkt Att motverka skatteflykt och skatteundandragande är en hög politisk prioritering för regeringen. är därför positiv till förslagets syfte. Nyttan av att ha harmoniserade regler mot skatteundandraganden måste dock vägas mot medlemsstaternas befogenheter och möjligheten att kunna införa och behålla egna nationella regler. Det är viktigt med väl genomarbetade och tydliga regler och att beaktas. (ev.) Fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner Vid möte väntas en lägesrapport avseende förhandlingarna om kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av det fördjupade samarbetet på området för skatt på finansiella transaktioner (FTT) presenteras. Regeringen har samrått med om FTT vid ett flertal tillfällen, . Regeringen har haft överläggningar om FTT med skatteutskottet vid ett flertal tillfällen, senast i samband med beslutet om bemyndigandet av det fördjupade samarbetet, . FTT behandlades även vid skatte- och finansutskottets gemensamma överläggning om EU:s framtida budget, eftersom FTT föreslogs utgöra en intäktspost i densamma. Kommissionen presenterade ett direktivförslag om ett gemensamt system för skatt på finansiella transaktioner . Enighet om förslaget kunde inte nås. Elva medlemsstater (, , , , , , , , , och ) bemyndigades av att inleda ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner. Kommissionen presenterade ett förslag om FTT inom ramen för ett fördjupat samarbete . Förslaget redovisas i Fakta-PM 2012/13:FPM76. Vid möte presenterade ordförandeskapet en lägesrapport som beskrev hur arbetet med förslaget om FTT fortskred. har det hållits ett rådsarbetsgruppsmöte. deltar aktivt vid rådsarbetsgruppsmöten i syfte att tillgodose intressen, men saknar rösträtt. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen följer diskussionerna i rådet om ett fördjupat samarbete i EU om en FTT och bevakar icke-deltagande medlemsstaters intressen i den fortsatta behandlingen av skatteförslaget inom ramen för ett fördjupat samarbete. Om och när beslut om en slutgiltig utformning fattats av de deltagande medlemsstaterna kan effekterna av en FTT för bättre bedömas. kommer dock inte att delta i samarbetet och är alltjämt kritiskt till konceptet att inrätta en FTT. Det kommer att slå mot jobb och tillväxt. (ev.) Förstärkning av bankunionen Rådet ska få en lägesrapport om framsteg i förhandlingarna om en gemensam insättningsgarantiförsäkring. Samråd med skedde . Överläggning med finansutskottet skedde . Kommissionen presenterade ett förordningsförslag om en europeisk insättningsgarantiförsäkring. Kommissionens förordningsförslag innebär att det etableras en gemensam försäkringslösning för de nationella insättningsgarantierna som finns i de medlemsstater som deltar i bankunionen. En del av försäkringslösningen innebär att det inrättas en gemensam fond som ska finansieras med bidrag från bankerna i de deltagande medlemsstaterna. Förslaget till en gemensam insättningsgarantiförsäkring är det tredje och sista steget i bankunionen Förslaget redovisas i Fakta-PM 2015/16:FPM27. Vid Ekofinrådsmötet antogs rådsslutsatser om fullföljandet av bankunionen och en ad hoc-grupp fick mandat att arbeta med de tekniska frågorna i förslaget. På Ekofinrådsmötet väntas ordförandeskapet informera om hur förhandlingarna har fortskridit i ad hoc-gruppen . Förslag om revidering av för kapitaltäckning och krishantering för banker Rådet ska få information om och ha en första diskussion om ett paket av nya lagförslag rörande för banker som presenterade . Paketet omfattar två huvudsakliga områden: dels revideringar av kapitaltäckningsregelverket för banker i , dels reviderade och delvis nya regler om minimikravet för nedskrivningsbara skulder som är en del i krishanteringsdirektivet (BRRD). Förslagen presenteras som en del av de riskreducerande åtgärder som ska tas fram inom ramen för arbetet med att stärka bankunionen. Förslagen har inte tidigare behandlats i . Den ena delen av paketet innehåller förslag på ändringar i kapitaltäckningsregelverket för banker i . innehåller bl.a. regler för hur mycket kapital bankerna måste hålla och hur stora likviditetsbuffertar de ska ha. De innehåller även regler om andra risker och riskhantering. Syftet med regelverket är att se till att bankerna hanterar sina risker väl och har de buffertar som behövs för att möta olika risker i deras verksamhet, exempelvis förluster från utlåningen. Kommissionens förslag innebär vissa ändringar av befintliga EU-regler där reglerna för institutspecifika krav är en viktig del. Dessa regleras i den del av kapitaltäckningsregelverket som kallas pelare 2. Förslaget innebär också att vissa regler som endast är upplysningskrav i EU görs om till kvantitativa krav (t.ex. för bruttosoliditet). Slutligen innebär det också att ett antal globalt överenskomna standarder införs i EU (bl.a. regler för marknadsrisk, stora exponeringar och exponeringar mot centrala motparter). Den andra delen av paketet avser regler om minimikrav för nedskrivningsbara skulder. Reglerna för nedskrivningsbara skulder utgör en väsentlig del av de nya krishanteringsreglerna. Om en bank försätts i resolution ska förluster bäras av aktieägare och långivare. Det sker genom att värdet på bankens skulder skrivs ned (s.k. bail-in). För att skuldnedskrivning ska kunna tillämpas krävs att bankerna möter ett minimikrav på nedskrivningsbara skulder, vilket i praktiken innebär ett krav på en viss mängd av en viss sorts skuld. Kommissionens förslag innebär dels genomförande av en global överenskommelse i EU om ett minimikrav för nedskrivningsbara skulder för globalt systemviktiga banker (TLAC), dels revideringar av för nedskrivningsbara skulder (MREL) i krishanteringsdirektivet (bl.a. i syfte att harmonisera MREL med de globala TLAC-reglerna). Denna del av paketet innehåller därtill regler som syftar till att skapa ett enhetligt förhållningssätt vad gäller frågan om hur nedräkningsbara skulder ska vara efterställda. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar att kommissionen presenterat dessa förslag som en del av de riskreducerande åtgärderna. Det är viktigt att nu analysera de föreslagna förändringarna. Regeringen kommer att återkomma till med en Fakta-PM. Generellt välkomnar regeringen att globala standarder införs på EU-nivå. Vidare är regeringens uppfattning att det är viktigt att kapitalkraven speglar riskerna i bankernas verksamhet. Det är också viktigt att tillsynsmyndigheten i en medlemsstat ges flexibilitet att ta hänsyn till landspecifika risker när de sätter kapitalkraven för sina banker. Slutligen välkomnar regeringen att kommissionen ser över kravet om nedskrivningsbara skulder (MREL) som den globala standarden för detta (TLAC) införs på EU-nivå. Detta möjliggör att man kan skapa ett enhetligt ramverk istället för två regelverk som gäller parallellt. Ordförandeskapet ska informera rådet om hur det går i diskussionerna om föreslagna förändringar av det fjärde penningtvättsdirektivet. Överläggning med finansutskottet skedde . Samråd med har skett , senast skriftligen inför . Det fjärde penningtvättsdirektivet, som antogs , ska vara genomfört i medlemsstaterna . Emellertid har den senaste tidens händelser lett till att föreslagit vissa förändringar av det redan antagna direktivet (se Fakta-PM 2015/16:FPM117). Förändringarna rör i huvudsak virtuella valutor, förbetalda kort, finansunderrättelseenheternas informationsinhämtning, information om innehavare av bank- och betalkonton, kundkännedomsåtgärder rörande högriskländer, förbättrad genomlysning av verkliga huvudmän samt datum för genomförande. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar i stort förslaget. Regeringen anser att det är viktigt att det fjärde penningtvättsdirektivets riskbaserade ansats behålls och att förslagets skrivningar på området information om innehavare av bank- och betalkonton fortsatt möjliggör anpassning till nationella förhållanden samt att skyddet för den personliga integriteten upprätthålls. Regeringen anser vidare att det föreslagna datumet för genomförande framstår som svåruppnåeligt och bör justeras framåt. Det är viktigt att förhandlingarna går framåt, men det får inte ske på bekostnad av juridisk kvalitet. Aktuella lagstiftningsförslag som rör finansiella tjänster Ordförandeskapet väntas informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster. Rådet ska få en lägesrapport om genomförandet av bankunionen. Bankunionen behandlades senast i . Överläggning med finansutskottet om den föreslagna gemensamma insättningsgarantiförsäkringen skedde . Genomförandet av bankunionen har behandlats av rådet. Fokus har varit på information om medlemsstaternas genomförande av krishanteringsdirektivet, som ligger till grund för den gemensamma resolutionsmekanismen, samt genomförandet av insättningsgarantidirektivet. Samtliga medlemsstater har genomfört de båda direktiven. I överenskommelsen som EU:s finansministrar gjorde om brofinansiering till den gemensamma resolutionsfonden liksom i rådets slutsatser från framgår att arbetet med den gemensamma säkerhetsmekanismen (s.k. backstop) i den gemensamma resolutionsfonden i bankunionen ska påbörjas när alla medlemsstater har genomfört kris-hanteringsdirektivet. På Ekofinrådsmötet förväntas kommissionen därför informera om arbetet framåt med denna. Säkerhetsmekanismen ska kunna användas för att täcka kostnader vid resolution av en bank om medlen i den gemensamma resolutionsfonden inte räcker till. Kostnaderna ska i efterhand finansieras av bankerna. Rådet väntas även få information om hur långt upprättandet av bilaterala låneavtal för om brofinansiering har kommit. (ev.) Fördjupningen av EMU: Uppföljningen av de fem ordförandenas rapport Kommissionen väntas ge en information om läget i uppföljningen av de fem ordförandenas rapport om fördjupningen av EMU. Fördjupningen av EMU har tagits upp i och finansutskottet, med och med finansutskottet. De fem ordförandenas rapport innehåller en rad förslag för att fördjupa EMU, med syfte att valutaunionen ska vara långsiktigt hållbar. Rapporten beskrivs närmare i Fakta-PM 2014/15:FPM44 och kommissionens paket med förslag om uppföljning av steg 1 i rapporten i Fakta-PM 2015/16:FPM15. Kommissionens information till rådet kan väntas att dels omfatta det mer konkreta steg 1 i fördjupningen av EMU (bankunionen, europeiska terminen, europeiskt finanspolitiskt råd, nationella produktivitetsnämnder m.m.) och det mer långtgående steg 2. Det sistnämnda ska enligt kommissionen konkretiseras i en vitbok om EU:s framtid . Vid mötet ska kommissionen presentera den årliga tillväxtöversikten (AGS) och den årliga förvarningsrapporten (AMR). Precis som presenteras även rekommendationen till euroområdet som helhet i början av den europeiska terminen. Rådet ska hålla en första diskussion om dessa dokument. Rapporterna behandlas i inom ramen för den europeiska terminen. Detta blir första tillfället för behandling inom den europeiska terminen . behandlas frågan även i inför möte i . publicerade kommissionen den årliga tillväxtöversikten , den årliga förvarningsrapporten samt en rekommendation till euroområdet som helhet. Dessa dokument utgör tillsammans med den gemensamma sysselsättningsrapporten, som behandlas av , starten europeiska termin. Den europeiska planeringsterminen är ett samlat ramverk för samordningen av EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi (2020), stabilitets- och tillväxtpakten samt det makroekonomiska obalansförfarandet. planeras fortsatt behandling av dessa dokument i berörda rådskonstellationer, inför Europeiska rådets möte som ska ge vägledning inför medlemsstaternas rapportering inom den europeiska terminen. väntas även behandla rekommendationen till euroområdet. I den årliga tillväxtöversikten redovisar kommissionen förslag till prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken . Prioriteringarna är i linje med tillväxtrapporterna från de två föregående åren, om än något omformulerade. Säkerställa en ansvarsfull finanspolitik. Tillväxtöversikten har liksom ett starkt fokus på sociala och sysselsättningsfrågor och lyfter fram samspelet mellan social rättvisa och tillväxt Kommissionens förvarningsrapport om makroekonomiska obalanser utgör starten på det årliga makroekonomiska obalansförfarandet. I rapporten undersöker kommissionen om det verkar finnas obalanser i respektive medlemsstat och motiverar varför ett antal medlemsstater kommer att bli föremål för fördjupad granskning av kommissionen . Utifrån dessa granskningar kommer kommissionen att avgöra om makroekonomiska obalanser föreligger eller ej. I årets förvarningsrapport gör kommissionen bedömningen att 13 medlemsstater ska granskas, däribland som har varit föremål för djupgranskning även . Kommissionen motiverar detta framför allt med anledning av den privata sektorns höga skuldsättning och de stigande bostadspriserna. Precis som publiceras rekommendationen till euroområdet som helhet i början av den europeiska terminen.