rfr · H30WRFR21 · 2016-01-01 00:00:00 — Där konstaterar man att bilagan utgör en god beskrivning av fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Men kommer man med ett antal förslag på förbättringar som man tycker borde göras så att bilagan skulle få lite större uppmärksamhet. Man tycker också att regeringen borde precisera målen för jämställdheten bättre och tidssätta dem. Min fråga till finansministern är helt enkelt om man från regeringens sida tänker ta in något av de här förslagen och lyfta fram jämställdhetsbilagan på ett bättre sätt. , : tog upp kostnaderna för flyktingmottagandet. Vi har bett att få en underlagsrapport där man har studerat en väldigt specifik fråga. Det är den kostnad som uppstår för den offentliga budgeten av flyktingmottagning, givet att det fortsätter att se ut ungefär som det har gjort tidigare. Den kalkylen gör att den offentligfinansiella kostnaden i ett kort perspektiv är långt ifrån negligerbar. Vi pratar om en kostnad på kanske av bnp , om flyktingmottagandet ökar från tidigare ungefär 30 000 till 75 000. Det är en betydande kostnad. Det är förstås inget hot mot välfärdsstaten, men det är någonting som bör räknas med. Det är dock två saker som man bör komma ihåg i fråga om detta. Det ena är att detta rör sig om flyktingmottagande. Det rör sig inte om invandring i största allmänhet. Det är det ena. Det andra är att det här inte är en samhällsekonomisk kalkyl. Det finns förstås andra kostnader och intäkter som inte går via den offentliga budgeten, som inte finns med här. Det är förstås mycket svårare att beräkna dem, och jag är inte beredd att försöka mig på att göra någon sammanfattande kalkyl av dem. Men slutsatsen är alltså att flyktingmottagande , om det fortsätter att fungera som det har gjort , är en belastning på den offentliga budgeten som inte kan försummas men som heller inte är ett fundamentalt hot mot samhällsekonomin. Finansminister (S): frågar om vi kommer att vara aktiva i fråga om att träffa parterna i syfte att få fler människor att komma in på arbetsmarknaden. Regeringen för en kontinuerlig dialog med STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN arbetsmarknadens parter just omhur fler människor ska kunna komma i arbete. Vi lyssnar naturligtvis också på dem när det gäller hur man lämpligast bör utforma de olika former av stöd som finns för att människor ska komma in på arbetsmarknaden, så att de blir attraktiva för arbetsgivarna och så att fler människor får möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Jag ska bara säga någonting om de låga lönerna, som vi har haft en stor diskussion om. Det är viktigt att påpeka att välstånd bygger på att vi har en hög produktivitet och att vi har en hög utbildningsnivå och att vi inte tappar det. Det är viktigt att vi diskuterar hur människor ska komma in på svensk arbetsmarknad, men det är också viktigt att vi inte glömmer perspektivet att vårt välstånd bygger på att vi konkurrerar högt upp i värdekedjan med hög innovationskraft, hög utbildning, hög kompetensnivå och hög produktivitet. Det är viktigt att vi inte tappar bort det perspektivet. Däremot kan man diskutera om arbetsmarknaden är optimalt utformad som den är , när många människor med högre utbildning också utför arbetsuppgifter som man inte behöver en högre utbildning för. Det har skett en omvandling i det svenska arbetslivet under mot att personer med lite högre utbildning också utför arbetsuppgifter som inte kräver den utbildningsnivån. Det är en stor diskussion om att sjuksköterskor nu gör en del arbetsuppgifter som undersköterskor gjorde förut, och undersköterskor utför arbetsuppgifter som vårdbiträden utförde tidigare. Det är då arbetsuppgifter som kanske inte kräver den utbildningsnivån. Här är en intressant diskussion. Där skulle man kunna höja produktiviteten genom att människor faktiskt utför arbetsuppgifter som de är utbildade för som man kan få in personer med lägre kvalifikationer på arbetsmarknaden. Det är en väldigt intressant diskussion att ha i . Jag är heller inte övertygad om att det är mest kostnadseffektivt organiserat när till exempel lärare sitter och uppdaterar föräldrarnas mejllistor och telefonlistor. Det gäller även mycket annan administration som lärare utför. Det handlar också delvis om yrken där det råder arbetskraftsbrist och där vi behöver använda den utbildning som vi har på ett effektivare sätt. Det tycker jag själv är en intressant diskussion. Omvi tittar på jämställdheten ser vi att det är ett tydligt fokus för regeringen att förbättra jämställdheten i . Vi är, tror jag, världens första uttalat feministiska regering och har också genomfört en rad reformer för att föra jämställdheten framåt i – en tredje pappamånad, bland annat. På är vi nu föremål för en del internationellt intresse när det gäller hur vi jobbar med jämställdhetsbudgetering. Bland annat är det i årets budgetprocess krav på att alla förslag som ministrarna för fram ska vara jämställdhetsanalyserade. Annars har vi tagit oss friheten att inte behöva beakta förslagen i budgetarbetet. Det har rönt en del intresse. Vi har också genomfört en rad reformer i budgeten för att stärka jämställdheten i samarbete med just . STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Ska man ha mer tidssatta mål? Man kan säkert diskutera om huruvida man ska ha en tydligare målfokusering också i jämställdhetspolitiken. någonting som man kan fundera på och resonera om. Vi har inte tagit ställning. (L): sa att det sällan är skattehöjningar som hotar den ekonomiska politiken. Jag tror att det är precis det som sker just nu: att man med de skattehöjningar man gör, där man inte får in de pengar man räknar med, bygger upp budgethål som skapar problem. Men det är en debatt vi får ta någon annanstans. Jag kan ge en poäng. Även ifall jag är helt övertygad om att skattesänkningar när det gäller jobb är bra bör man inte räkna med dynamiska effekter i den delen. Ska man då ha hängslen och livrem ska man inte se till att räkna in skattepengar som alla experter säger inte blir så stora som tror i sin statsbudget. Det gräver hål. den politiska diskussionen någon annanstans. Jag har två frågor till och . det ni skriver om effekten av att regeringen inte kommer att få de skattepengar man tänker sig utifrån de skattehöjningar man gör. Borde man ha tagit höjd för det i budgetarbetet? Är man i den delen underfinansierad? Den andra frågan till gäller om jag förstod diagrammet rätt, där man hade justerat för migrationskostnader och även de underskott vi ser . Det diagrammet säger egentligen att även när migrationskostnader räknas in kommer vi att vara i ett läge där man lånar när högkonjunkturen är på sin topp. Är det så man ska läsa det, eller läser jag det fel? (KD): Ordförande! sätter fingret på hela problemet som vi har . Det handlar bland annat om beskrivningen av den enorma utmaning står inför när det gäller att försöka göra någonting på arbetsmarknaden för att få in stora mängder personer som har lägre kvalifikationer. Det handlar också om de sociala kostnader som blir om vi inte klarar det här på ett bra sätt. Det andra är – som han uttrycker det – att det inte är något alternativ att parterna misslyckas med detta, för då har vi inte längre någon svensk modell. Det tycker jag är väldigt intressant att höra. För vad ser vi nu? Jo, vi ser att utmaningen kvarstår. inte några omfattande tecken på att parterna gör det som de kanske ska ur den Det bygger förstås på att det finns en insider- och outsider- problematik som är betydande, tror jag. Vi kan se att i årets avtalsrörelse ökar ingångslönerna till exempel ganska kraftigt inom Handels – där finns typiska ingångsjobb, traditionellt sett. gör det ännu svårare för parterna att ta steg här. Finansministern svarar då att det finns en utbildningskomponent i YA- Det är helt riktigt. Men YA-jobbens konstruktion har ju tillkommit för att försöka göra någonting åt det problem som vi ser. Det handlar om att sänka STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN kostnaderna för företag för personer som inte har fulla kvalifikationer. Finansministern säger att vi i stället ska jobba med lönesubventioner. Rådet konstaterar i rapporten att det är bra. Det ska vi göra. Det tycker jag också att vi ska göra. Det ska vara en komponent på svensk arbetsmarknad. Men det är också en krånglighet i det som gör att det inte nyttjas fullt ut. Då blir frågan till finansministern: Hur ska ni komma till rätta med den problematiken? Samma sak gäller YA-jobben. Det har, så att säga, blivit en våt filt av byråkrati kring detta som gör att det inte alls fungerar som det var tänkt. Har ni några förslag i den delen? Man kan titta på Arbetsförmedlingens förenklingsarbete. Deras lösning är att förenkla en del kring de subventionerade anställningarna men att då också göra nystartsjobben till föremål för en mer omfattande prövning. Det är ju det instrument som är enkelt, som är rättighetsbaserat och som har fungerat bäst. Också det vill man, så att säga, krångla till. Fördjupa gärna resonemanget kring de sakerna, ! , : frågade om det här med att ta höjd för de dynamiska effekterna. Såvitt jag förstår hävdar regeringen att man tar höjd för detta i den allmänna bedömningen av framtida inkomster och utgifter. Det är förstås svårt för oss att i detalj se om man har gjort det. Men vi har ingen anledning att misstänka att man inte har tagit höjd på det sättet. Vår kritik riktar sig inte mot det, utan kritiken riktar sig mot att vi tycker att en bra ekonomisk-politisk diskussion om olika förändringar i skattesystemet också bör innehålla en beskrivning av den typen av saker. Sedan gäller det justeringen av det strukturella sparandet för migrationskostnaden. Mot bakgrund av bedömningar av framtida kostnader och de kostnader som vi har beräknat utifrån Aldéns och Hammarstedts kalkyler kan vi göra en framräkning i olika scenarier av hur stor kostnad det offentliga har för asylmottagningen. Vad vi då gör är att vi ser hur stor kostnaden skulle ha varit om man hade haft 75 000 i asylmottagning . Sedan säger vi att kostnader som ligger över den prognostiserade banan, även , räknar vi som temporära kostnader. Det är den justering som vi gör från det strukturella sparandet. Den kalkylen visar, som du sa, att det strukturella sparandet, när man räknar bort det här, ändå faller och blir negativt 2017. Det här är då gjort utifrån den prognos som användes i budgeten, med 75 000. Den senaste prognosen för asylmottagandet ligger väl på 60 000. Det skulle innebära en något större justering. Om man fortfarande kommer under noll ska jag låta vara osvuret. Men den förändring som uppstår i justeringen av att man går från 75 000 till 60 000 är förstås inte jättestor. Skulle man däremot ändra prognosen till 30 000 är en betydligt större andel av de kostnader vi har temporära. Som jag tror att jag nämnde skulle man då få lägga till i justering. Då ser bilden helt annorlunda ut. Men jag tror inte att det är någon som har föreslagit att man ska beräkna det så: att man bör utgå från 30 000. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN , : Jag vill bara göra ett litet förtydligande som gäller fråga. Det är egentligen inte någon invändning mot det han sa. Jag vill bara förtydliga att när vi betonar vikten av att parterna deltar ska det inte sammanblandas med – och det tror jag inte att han hävdar heller, men jag vill ändå ha det sagt – att det fulla ansvaret för att lösa situationen ligger hos parterna. Däremot är det en stor utmaning som vi Då måste även parterna bidra. De delar där vi kanske alla är överens glömmer vi bort att nämna här. Men det är ändå så, precis som vi skriver i rapporten, att det här motiverar satsningar på utbildning, på matchning, på subventioner och så vidare. Det får inte glömmas bort. när de tycker att vi lämpar över allting på dem, och det är inte tanken. Finansminister (S): Det är en viktig poäng. en viktig aktör. Politiken är en annan viktig aktör. Vi har ett delat ansvar för att se till att människor kommer in på arbetsmarknaden. Det är oerhört viktigt att göra de stöd som vi har effektiva. Här för vi en dialog med arbetsmarknadens parter och inte minst med arbetsgivarna om hur man kan göra de lönesubventioner som finns mer attraktiva för arbetsgivarna att Det kommer att vara ett viktigt arbete framöver. Vad gäller YA-jobben är det precis som noterar. inte blivit den succé som man hoppades på när de lanserades – var det 2013 Det finns säkert flera orsaker till det, men jag antar att en av orsakerna är att den typen av nya system tar lite tid att bygga ut. Men det kan säkert diskuteras varför det inte har tagit den fart som man hoppades. Det är också viktigt att påpeka att YA-jobben är för ungdomar som har med sig en utbildning i bagaget. Sedan gäller det frågan om man lånar i högkonjunktur om man tar hänsyn Man kan titta på det strukturella sparandet. är: Vad är en normalmigration? Man kan titta på den historiskt normala migrationen, som är ungefär på de nivåerna som vi ligger på just . strukturellt ett överskott på nästan en halv procent. man tar dubbelt vårt historiska mottagande har vi ett överskott på , (S): Jag ska först be att få gratulera finansutskottets ordförande på födelsedagen – grattis! Det finns sämre sätt att fira sin födelsedag än att Jag dras in i kommentarerna om de låga lönerna även om jag också har en Jag delar uppfattning att Finanspolitiska rådet är otydligt. Jag oroar mig lite över att det faktiskt finns starka krafter i Det finns också politiska partier som till vilket pris som helst vill ha en låglönemarknad trots att vi vet att det finns länder som har väldigt stora skillnader mellan löner och har en låglönemarknad och som ändå har betydligt högre arbetslöshet än vi har. Det är kanske lite olyckligt om ni nästan skulle STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN dras med i någon sorts politiskt spel. Jag hoppas att ni är noga med att inte dras med i det. Jag hoppas att ni försöker vara så objektiva som möjligt eller att ni åtminstone för resonemang. För det finns absolut ingen konsensus mellan ekonomer som påstår att låglönejobben skulle vara lösningen. Så var det inte ens när andra krafter motiverade att ungdomar skulle tjäna mindre. Det var ju trendigt ett tag innan vi hade diskussionen om att flyktingar skulle ha lägre löner. Det spelar liksom ingen roll för vissa, bara vi får en låglönemarknad. Ungdomsarbetslösheten sjunker just . Då kan man inte argumentera för det, utan då får man sikta in sig på en annan grupp. säger faktiskt inte detta, och ni försökte förtydliga att de inte är för en generell åtgärd. De pekar på att man i stället ska kunna rikta sig till dem som behöver stödet och se till att man stöder arbetsgivarna så att de i sin tur får lägre kostnader när de anställer. Jag tycker att det vore trevligt om ni också kunde se det som har rekommenderat. Det var ett påstående. ska jag ställa en fråga. Det handlar om ROT- avdraget. fick regeringen mycket kritik för att man skulle trappa ned ROT-avdraget. har det visat sig att konjunkturen faktiskt har spelat regeringen i händerna här. Det är brist på byggnadsarbetare. Det är brist på hantverkare. Vi får ta in byggnadsarbetare från andra länder just . Då skulle jag vilja ha en kommentar. Tycker ni fortfarande att det är olyckligt att trappa ned ROT-avdraget? (M): Jag har två frågor till . Ser ni särskilda risker med kombinationen av ett svagt offentligt sparande i högkonjunktur och det faktum att vi nu i högkonjunktur har minusränta? Ser ni några negativa potentiella effekter av det när vi går in i nästa lågkonjunktur? Sedan undrar jag hur ni ser på att regeringen inte längre gör sysselsättningsberäkningar för sina reformer i sina budgetar? , : talade om att vi riskerar att bli utnyttjade i ett politiskt spel. Vi är förstås medvetna om det och är väl i viss mån också bekymrade, måste jag säga. Vi noterar att det är tråkigt att diskussionen om integrationen av de nyanlända har blivit så polemisk och politiserad. Vi noterade att när det gällde att stänga gränserna fanns det en väldigt hög grad av konstruktivitet, oavsett vad man tyckte om utfallet av det. Där kunde man verkligen lägga tidigare åsikter åt sidan och se situationen som den var. Den graden av konstruktivitet har vi inte alls på integrationsområdet. Det tar sig bland annat uttryck i att man riskerar att få sina argument kidnappade. Vi är medvetna om det och tycker att det är tråkigt. Vi gör vårt bästa för att vara tydliga. När det gäller rekommenderar jag återigen att folk läser OECD- rapporten. Jag tycker att den ger en väldigt god beskrivning, som stämmer mycket väl med vad vi säger. Den beskriver också forskningsläget, som väl STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN ungefär säger att det finns en betydande osäkerhet om vad generella förändringar i minimilönerna har för effekt på sysselsättningen. mycket, och vi kan inte exakt säga hur det fungerar. Däremot säger den att sammansättningseffekterna är ganska tydliga. Det finns en ganska stor samstämmighet om det här: Om man kan rikta åtgärder mot speciella grupper som har det väldigt svårt kan deras relativa situation på arbetsmarknaden Möjligen blir inte konsekvensen att arbetslösheten minskar totalt, men den gör det åtminstone för dessa grupper. Det är den konsensus som jag tycker att man kan säga finns bland forskarna och som vi tycker bör vägleda arbetet framöver i . Vi har över huvud taget varit ganska skeptiska till generella Vi var till exempel inte positiva till den allmänna arbetsgivaravgiftssänkningen för ungdomar. Vi noterade att det för de flesta ungdomar inte behövs. Men det behövs för vissa typer. Det gäller att inrikta åtgärderna, och det tror vi att man kan göra, givet att arbetsmarknadens parter är med här. ROT-avdraget – har vi sagt någonting om det? Där vill jag nog inte skjuta från höften, utan det får vi överlämna till nästa råd att fundera på. Minusräntan – ja, det är klart att det finns mycket som talar för att minusräntan och skulduppbyggnad och tillgångspriser som har skjutit i höjden gör att konjunkturen är känsligare. Om vi, förbjude, verkligen skulle få en fortsatt finanspolitik som verkar destabiliserande är det klart att det inte kan uteslutas att det samverkar med de här riskerna för att finansiella obalanser Jag skulle vilja säga att det är ett argument för att verkligen ta stabiliseringspolitiken via finanspolitik på allvar framöver. Ordföranden: säga någonting också? , : Nej, jag tror att sammanfattade det ganska väl. Vad säger är väldigt mycket i linje med vad vi skriver. De skriver att höga ingångslöner – jag översätter löpande – och begränsad lågkvalificerad sysselsättning betyder att vissa grupper har svårt att komma i arbete. Problembeskrivningen är precis densamma. av forskningsläget är också väldigt mycket i linje med vad vi skriver. (S): När man analyserar länders statsskulder kanske man inte tittar på ländernas hushålls skulder. Man tittar inte på detta sammantaget. När det gäller denna rapport om finanspolitiken: Vad blir det för brister när man inte ser på helheten, alltså både finanspolitiken och penningpolitiken? Borde man se på helheten framöver för att undvika kommande problem? , : Jag misstänker att frågan, åtminstone indirekt, handlar om huruvida man ska ge ett utökat uppdrag till att studera även penningpolitiken. Jag tycker att det finns STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN argument för och emot det. Ett argument för är i linje med vad du säger, nämligen att stabiliseringspolitiken har flera komponenter och penningpolitiken är en del i den. Det är klart att det är svårt att utvärdera finanspolitiken utan att också ta hänsyn till vad som händer på det penningpolitiska området. Det är ett argument för. Ett argument mot är att penningpolitiken är delegerad till en oberoende riksbank och att kontrollansvaret då snarare ligger på finansutskottet. Man skulle kunna tänka sig att stärka det på olika sätt och i och för sig göra det genom att också har synpunkter på penningpolitiken som diskuteras här. Det är absolut inte otänkbart. Jag tycker att man ska föra en diskussion om detta. Men jag är inte beredd att säga om jag tycker att det är bra eller dåligt. Men jag ser inte några uppenbara argument för att man över huvud taget inte ens ska diskutera detta. Ordföranden: Jag vill nu ge möjlighet till både och finansministern att säga något avslutande om detta. , : Jag har inte så mycket mer att säga än att jag tackar i . Finansminister (S): Jag tackar för en jättebra och intressant diskussion och för ett bra arbete från . Det som vi diskuterar är hur vi ska hantera två saker, eller egentligen fyra dimensioner. En är hur vi ska hantera det faktum att vi halkade rejält av banan för överskottsmålet 2014, då vi låg 75–80 miljarder från banan i enlighet med överskottsmålet. En annan dimension är hur vi ska hantera de ökade kostnaderna för migrationen. Vad är normal migration? Det handlar också om vad regeringen har gjort och hur prognoserna ser ut framöver. Där kan jag notera att ändå konstaterar att det som regeringen har gjort är att föra en mer stram och restriktiv finanspolitik. Det avser vi naturligtvis att fortsätta göra. Man kan också notera att enligt de prognoser som föreligger – om man tittar på en historiskt normal migration – kommer vi att, strukturellt och konjunkturjusterat, komma tillbaka till en bana som är förenlig med överskottsmålet. Men det är klart att den återhämtningen tar med tanke på de migrationsprognoser som finns i den vårproposition som mycket av diskussionen nu utgår från. Där är det också viktigt att notera att dessa prognoser har förändrats från . Även de nya prognoserna från ligger lägre, men det verkliga utfallet ligger för tillfället betydlige lägre än dem. Det ska naturligtvis bli mycket intressant att följa detta och se vad som händer , och naturligtvis hur höstens budget påverkar prognosen framöver som naturligtvis kommer att bli justerad som den alltid blir. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Ordföranden: Det är nu dags för utskottets vice ordförande att avsluta denna utfrågning. Vice ordföranden: Jag vill först och främst tacka för årets Som vi alla märker är det värdefullt med permanent kritiskt Jag inser också, som någon nämnde här, att det är lättare att uppskatta de kritiska synpunkterna i opposition än när man sitter i regering. Jag är väl medveten om att jag mycket väl kan få äta upp denna uppskattning, men jag vill ändå uttrycka den. behöver mer av en kvalificerad debatt i skärningspunkten mellan ekonomisk politik och ekonomisk vetenskap. Jag har själv verkat i ungefär tio år i svensk social- och välfärdspolitik och vet att vi där skulle ha varit avundsjuka på att ha mer av denna sorts kvalificerad armbrytning mellan politik, empiri och utvärdering. Det finns för lite av detta på andra Jag ska göra några avslutande reflektioner. är i hög grad en produkt av erfarenheter från 90-talskrisen. förringa våra erfarenheter från finanskrisen, men i politisk mening var det 90- talskrisen som var stålbadet för . Många länder som inte hade gått igenom det och dragit slutsatser av det drabbades hårdare av finanskrisen Men tiden går fort, och sådant som var självklart då är inte självklart . Och sådant som ifrågasattes då ifrågasätts inte . Detta var till exempel en tid när mitt eget parti, , ifrågasatte stora överskott i offentliga finanser eftersom det – allt annat lika – tydde på att man beskattade för mycket. Det var också när en socialdemokratisk finans- och därefter statsminister varnade för stora ökningar i transfereringsutgifterna och ville prioritera välfärdens kärna framför bidrag och andra ersättningar, vilket återkopplar till dagens diskussion om sjukfrånvaro och migrations- och integrationsutgifter. En viktig slutsats är naturligtvis det som både och andra har pekat på, nämligen att det är en stor skillnad mellan sjukfrånvaroutgifter och migrations- och integrationsutgifter som är temporära och sådant som är en permanent höjning, eller en mycket långsiktig höjning,