eunbil · H30N43CFF9 · 2016-01-01 00:00:00 — Miljö, dp. Rubrik: Strategi för en cirkulär ekonomi – meddelande från kommissionen: Att sluta kretsloppet – en EU handlingsplan för den cirkulära ekonomin Dokument: KOM(2015) 614 Fakta-PM Miljö- och , 2015/16: FPM30 dokument: KOM(2014) 398 behandlad vid samråd med : Nej Kommissionen presenterade det så kallade Gröna paketet bestående av ett meddelande om en cirkulär ekonomi (KOM(2014) 398) samt ett förslag till ändring av flera direktiv om avfall, det så kallade avfallspaketet (KOM (2014) 397). Förhandlingarna av avfallspaketet pågick i rådsarbetsgruppen för miljö men drogs sedan tillbaka av kommissionen . Kommissionen presenterade ett nytt meddelande om en Strategi för en cirkulär ekonomi . Meddelandet innehåller en handlingsplan för en cirkulär ekonomi samt ett förslag till ändring av sex olika direktiv på avfallsområdet. Denna rådspromemoria behandlar för en cirkulär ekonomi. Inför miljörådets riktlinjedebatt har ordförandeskapet tagit fram tre frågor som efterfrågar: 1.Vad medlemsstaterna prioriterar i handlingsplanen; 2.Vilka åtgärder som behöver vidtas för att främja en cirkulär ekonomi och användingen av marknadsbaserade instrument; 3.Vilken struktur som behövs för ett genomförande av handlingsplanen. Rättslig grund och beslutsförfarande Ej lagstiftningsärende varför rättslig grund inte är relevant. Regeringen föreslår att ställer sig bakom ett förstärkt arbete med sikte på en cirkulär ekonomi inom EU och välkomnar kommissionens meddelande som ett steg i rätt riktning och den riktlinjedebatt som ordförandeskapet föreslagit. För regeringen är en omställning till en cirkulär- och biobaserad ekonomi nödvändig för att öka resurseffektiviteten och minska miljö- och klimatpåverkan, som det gynnar näringslivsutveckling och nya jobb. Utgångspunkten är en hållbar råvaruproduktion och giftfria materialströmmar. En biobaserad ekonomi innebär att förnybara, biobaserade produkter används eller substituerar fossila produkter. Det inkluderar även användning av förnybar skogsråvara som biobränsle istället för fossila bränslen. Regeringen anser dock att hänsyn måste tas till länders olika förutsättningar vad gäller uttag av biomassa och motsätter sig därför åtgärder som syftar till en reglerad allokering av skogsråvara till olika användningar och sektorer. Den cirkulära ekonomin innebär att främja en resurseffektiv återanvändning och återvinning av produkter och material baserade såväl på förnybara som ändliga råvaror samt att använda avfall som en resurs. Regeringen föreslår att i stort stödjer kommissionens inriktning i handlingsplanen. Det gäller särskilt initiativ för att främja en delnings ekonomi*, nya affärsmodeller och industriell symbios*. Det är enligt regeringen viktigt att genom olika åtgärder stärka marknader och handel med sekundärt och förnybart material, att använda kriterier kring resurseffektivitet i ekodesigndirektivet och att nya kriterier för resurseffektivitet utvecklas inom offentlig upphandling. Regeringen föreslår att välkomnar åtgärder som syftar till att främja utveckling av globala kvalitetsstandarder för sekundära och förnybara råvaror, nya åtgärder inom producentansvaret och hållbar uttag av råvaror. Regeringen stödjer även åtgärder kring informationsspridning, innovation och forskning, samarbete med och mellan olika aktörer och samordning mellan olika politikområden. Regeringen föreslår att välkomnar kommissionens initiativ att analysera och föreslå insatser för att stärka kopplingen mellan kemikalie-, produkt- och avfallslagstiftningen. Regeringen ser även positivt på att utveckla centrum för kunskapsspridning och samarbete med och mellan olika aktörer. Ett fortsatt samarbete mellan olika generaldirektorat inom kommissionen såsom Miljö (Env), Industri (Grow) och Hälsa och livsmedelssäkerhet () är nödvändigt. Dessutom skulle kommissionen kunna se över befintliga arbetsgrupper för resurseffektivitet och hållbar konsumtion och produktion för att effektivisera samarbetet mellan kommissionen och har vid presentation av meddelandet i stort ställt sig positiva till den delen av meddelandet om cirkulär ekonomi som berör handlingsplanen. Någon rapportör har inte utsetts för handlingsplanen. Handlingsplanen saknar till stor del förslag till bindande lagstiftning men innehåller initiativ kring produktion, produktionsprocesser och konsumtion, återvinning, avfallshantering, nya affärsmodeller samt en delningsekonomi. Genom ekodesigndirektivet och genom åtgärder inom grön offentlig upphandling föreslår kommissionen krav som underlättar demontering, reparation och återanvändning. Vidare finns förslag om förbättrade förutsättningar för en marknad för sekundära och förnybara material, bland annat genom utveckling av standarder. I handlingsplanen behandlas också vikten av innovationer, investeringar, samarbete med olika aktörer och ett globalt perspektiv. Kommissionen kommer enligt handlingsplanen även att göra en analys och föreslå insatser för att stärka kopplingen mellan kemikalie-, produkt- och avfallslagsstiftningen till 2017. Fem prioriterade områden lyfts fram i handlingsplanen: plast, matavfall, kritiska råmaterial, bygg- och rivningsavfall, biomassa samt biobaserade produkter. Avslutningsvis föreslås ett ramverk för uppföljning, bland annat ska en uppsättning nyckelindikatorer identifieras. I en bilaga till meddelandet presenterar kommissionen en tidtabell för kommande åtgärdsförslag. Kommissionen har, enligt förslaget till handlingsplan föreslagit initiativ inom ramen för: Produktion - Kommissionen kommer enligt förslaget att: -genom ekodesigndirektivet att främja reparation, uppgradering, hållbarhet och återvinning av produkter genom att utveckla produktkrav som är relevanta för den cirkulära ekonomin. Inom ramen för ekodesigndirektivets arbetsplan för 2015-2017 kommer det att utarbetas hur detta ska genomföras, -att föreslå krav på ekodesign för platta skärmar, -utöka producentansvaret, -föreslå åtgärder för en mer enhetlig produktpolitik i syfte att främja den cirkulära ekonomin. Produktionsprocesser - Kommissionen kommer enligt förslaget att: -inkludera riktlinjer för bästa avfallshanterings- och resurseffektivitet-praxis i industrisektorer genom bästa möjliga teknik-referensdokument (BREFs) samt utfärda vägledning och främja bästa praxis i fråga om gruvavfall, -föreslå (i de reviderade lagförslagen om avfall) att reglerna om biprodukter för att underlätta industriell symbios* och bidra till att skapa lika villkor i hela EU förtydligas. Konsumtion - Kommissionen kommer enligt förslaget att: -överväga proportionella krav på produkters livslängd, tillgång till information om reparerbarhet och reservdelar i arbetet med ekodesign, samt informationen om livslängd i framtida energimärkningsåtgärder, -verka för bättre efterlevnad av reklamationer, undersöka möjligheter till ytterligare åtgärder och ta itu med vilseledande miljöpåståenden (false claims), -undersöka hur metoden att mäta produkters prestanda med så kallade miljöavtryck kan användas som underlag för miljöinformation och hur EU-miljömärkningen kan effektiviseras och bidra till en cirkulär ekonomi, -utarbeta ett oberoende test-program under Horisont 2020 för att identifiera frågor som rör uppsåtligt förkortande av produkters livslängd, -vidta åtgärder för miljöanpassad offentlig upphandling (GPP) genom att betona cirkulär ekonomiaspekter i nya eller reviderade kriterier och föregå med gott exempel i sin egen upphandling och EU-finansiering. Avfallshantering - Kommissionen kommer enligt förslaget att: -hjälpa medlemsstaterna och regionerna att säkerställa att sammanhållningspolitikens investeringar i avfallssektorn bidrar till att stödja målen i EU:s avfallslagstiftning och att det styrs av EU:s avfallshierarki. Från avfall till resurs - Kommissionen kommer enligt förslaget att: -inleda arbetet med att utveckla kvalitetsstandarder för sekundära råvaror där de behövs (i synnerhet för plaster), och föreslå förbättringar av reglerna för när avfall upphör att vara avfall, -föreslå en reviderad EU-förordning om gödselmedel för att underlätta erkännande av organiska och avfallsbaserade gödselmedel på den inre marknaden i syfte att stödja bionäringsämnens roll i cirkulär ekonomi, -vidta en rad åtgärder för att underlätta återanvändning av vatten, -analysera åtgärder i gränssnittet mellan kemikalier, produkter och avfallslagstiftningen, bland annat om hur man kan minska förekomsten och förbättra spårning av särskilt farliga ämnen i produkter, -vidareutveckla den lanserade och stödja EU-omfattande forskning om materialflöden. Kommissionen har föreslagit fem prioriterade områden i handlingsplanen: - Kommissionen kommer 2017 att anta en strategi om plast inom ramen för cirkulär ekonomi, behandla materialåtervinning, biologisk nedbrytbarhet, förekomsten av särskilt farliga ämnen i vissa plaster och marint avfall. För att stödja det globala målet om matavfall och för att utöka bidraget från aktörer i livsmedelskedjan, kommer kommissionen: -utveckla en gemensam EU-metod för att mäta matavfall och definiera relevanta indikatorer och skapa en plattform för medlemsstaterna och berörda parter för att utbyta bästa praxis och utvärdera de framsteg som gjorts, -vidta åtgärder för att förtydliga EU:s lagstiftning om avfall, livsmedel och foder, underlätta matdonation och användning av tidigare livsmedel och biprodukter från livsmedelskedjan i foderproduktionen utan att detta ska gå ut över livsmedels- och fodersäkerhet, -undersöka möjligheterna att förbättra användningen av datummärkning i livsmedelskedjan och konsumenternas förståelse av denna, i synnerhet "bäst före"märkningen. -Kommissionen kommer att vidta en rad åtgärder för att främja återvinning av kritiska råvaror och utarbeta en rapport med bästa praxis och alternativ för ytterligare åtgärder. -Kommissionen uppmuntrar också åtgärder på detta område från medlemsstaterna i de reviderade förslagen om avfall. - Kommissionen kommer att vidta en rad åtgärder för att säkerställa återvinning av värdefulla resurser och lämplig avfallshantering i bygg- och rivningssektorn samt underlätta bedömningen av byggnaders miljöprestanda. Biomassa och biobaserade produkter - Kommissionen kommer att främja en effektiv användning av biobaserade resurser genom vägledning och spridning av bästa praxis på kaskadanvändningen* av biomassa och stöd till innovationer inom bioekonomi. Innovation, investeringar och andra horisontella frågor Horisont 2020 arbetsprogram för 2016-2017 innehåller en stor satsning på "Industrin 2020 i en cirkulär ekonomi", med finansiering på över 650 miljoner €. Kommissionen kommer att inleda ett pilotprojekt om "innovationsöverenskommelsen" (innovation deals) för att identifiera och ta itu med eventuella rättsliga hinder för innovatörer. Kommissionen kommer att öka sina insatser för att engagera berörda parter om cirkulär ekonomi, särskilt när det gäller genomförandet av denna handlingsplan. Den kommer också att genomföra riktade insatser för att bidra till utvecklingen av cirkulär ekonomi-projekt med finansiering från olika EU-finansieringsprogram, i synnerhet sammanhållningsfonden. I nära samarbete med Europeiska miljöbyrån (EEA) och i samråd med medlemsstaterna, kommer kommissionen att utarbeta ett uppföljnings ramverk för cirkulär ekonomi, som syftar till att mäta framstegen. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Handlingsplanen saknar konkreta lagstiftningsförslag. Förslaget innehåller inga förslag på bindande lagstiftning. En term som innefattar olika arrangemang för att hyra, dela eller låna saker. Även olika möjligheter att ta del av tjänster, byta och ge bort saker räknas in i begreppet. En vision om ett industriellt ekosystem. De olika parterna (företagen) i systemet drar nytta av varandras egenskaper och tillgångar, vilket vanligtvis handlar om resurser i form av produkter, biprodukter/avfall eller energiflöden. Detta skapar ett symbiotiskt fördelaktigt förhållande mellan de inblandade parterna. Resurseffektiv användning och återanvändning av förnybara resurser, tex och träråvara.