eunbil · H40N461CE4 · 2016-11-07 00:00:00 — Sekretariatet för säkerhetspolitik, internationella relationer och analys (SI) Rådet för utrikesfrågor (försvar) Kommenterad dagordning, försvarsministrarnas möte Samarbetet mellan EU och Nato sker utifrån respektive organisations mandat, beslutsautonomi och principen om komplementaritet. Totalt är 22 av EU:s 28 medlemstater Nato-medlemmar. är samarbetet mellan Nato och EU fokuserat på politisk dialog. Det finns en ömsesidig intention om ökat samarbete mellan organisationerna. Både vid och diskuterades möjligheter för ökat samarbete organisationerna emellan. Vid undertecknades även en deklaration som pekar på vikten att utöka samarbetet inom flera områden1. Behovet av nära samverkan mellan när det gäller fredsfrämjande insatser blir alltmer tydligt. Detta inte minst i ljuset av att de båda organisationerna ibland är närvarande i samma insatsområden, exempelvis i . Det så kallade hybridhotet utgör ett annat exempel på område där komplementaritet mellan EU och Nato och organisationernas medlemmar finns och där samarbete borde kunna utökas. Regeringen är positivt inställd till ökat samarbete mellan EU och Nato för att stärka europeisk säkerhet och internationell 1 Joint the President of Council, The President of Commission, and The Secretary General of the , daterad . krishanteringsförmåga inom ramen för befintliga budgetmedel. Det är viktigt att respektive organisations mandat och beslutsautonomi respekteras. Strävan att utveckla EU-Nato-samarbetet ligger i linje med vårt engagemang som medlem i EU och nära partner till Nato. har ett intresse av att de begränsade resurser som står till medlemsstaternas förfogande används på bästa sätt. Regeringen ställer sig positiv tillökat samarbete på de områden som föreslås i den gemensamma deklarationen som undertecknades . För att ett konstruktivt samarbete mellan EU och Nato ska åstadkommas är det nödvändigt att undvika onödig duplicering inom såväl europeisk förmågeutveckling som bidrag till internationell krishantering. Rådet väntas diskutera pågående militära GSFP-insatser, med särskilt fokus på och . beslutade rådet (FAC) att förlänga EU:s insats mot människosmugglare på , EUNAVFOR MED/Op . beslutade FAC att utvidga mandatet med två nya tilläggsuppgifter (utöver befintliga uppgifter). De nya uppgifterna innefattar kapacitetsbyggande och träning av den libyska kustbevakingen och marinen samt upprätthållande av FN:s vapenembargo på fritt hav. Grundutbildning av ca 80 libyer från libyska genomförs nu ombord på ett italienskt och ett nederländskt fartyg på internationellt vatten. Insatsen befinner sig fortsatt i fas 2 A och operationen kan genomföra bordning, genomsökning, beslag och avledning av fartyg på internationellt vatten i . FN har antagit en säkerhetsrådsresolution till stöd för den pågående fasen. bidrar med tre stabsofficerare till insatsens operationshögkvarter i och med en civil politisk rådgivare till Op Cdr. Det är fortsatt viktigt att inom befintliga medel stärka EU som säkerhetspolitisk aktör genom att utveckla och bidra till EU:s förmåga att genomföra civila och militära GSFP-insatser. anser att Operation bör ses som en del av ett bredare EU-engagemang i att hantera migrationsutmaningen. Operationens mervärde i det bredare engagemanget är att bidra till att störa och förstöra nuvarande affärsmodell och nätverk för människosmuggling och trafficking som liv räddas. har sedan förberedelsearbetet med insatsen framgångsrikt verkat för att insatsen ska genomföras helt i enlighet med folkrätten och med full respekt för mänskliga rättigheter, inklusive asylrätten och principen om nonrefoulement. välkomnar de två tilläggsuppgifterna och säkerhetsrådsresolution (2016). I anslutning till mötet Europeiska försvarsbyråns () styrelsemöte i försvarsministerformat i försvarsministerformat sker som vanligt i anslutning till rådsmötet. Dagordningen omfattar EDA:s budget , uppföljning av pågående verksamhet samt diskussion om EDA:s arbetsprogram.