rfr · H30WRFR18 · 2016-05-26 00:00:00 — Variationerna har att göra med vilken hjälp eleverna får att arbeta källkritiskt, och i sin tur är det till stor del beroende av vilket professionellt stöd lärarna får. I det avseendet behöver lärarnas kompetens utvecklas. Här tycks skolbiblioteken spela en betydande roll. Skolbibliotekarier hanterar informationssökning på ett mer fullgott sätt än lärarkåren. Positiva effekter har iakttagits när bibliotekarier involveras i såväl planering som genomförande av undervisning i datoriserade skolmiljöer.86 83 , 2011, s. 99. 85 Kjällander, 2014, s. 20 86 , Kvarnsell, 2015, s. 59 3 KUNSKAPSLÄGET UTIFRÅN FORSKNING OCH UTVÄRDERINGAR Elever uppskattar generellt tillgången till färsk information. Elevers förmåga att söka information har ökat. Emellertid visar forskning att det krävs goda förberedelser för att lära eleverna att söka information på ett kompetent sätt. En svensk studie visar att elever inte varit särskilt skickliga på att söka information. I dessa fall har googlesökningar och sökningar på varit de vanligaste sätten att söka information. Sovringen har till största del bestått i att jämföra de sidor som fått flest träffar med varandra. Studien visar att eleverna är medvetna om att somliga källor har större trovärdighet än andra, t.ex. sådana som är publicerade på myndigheters webbplatser.87 Användningen av internet uppmuntrar eleven mer till ett horisontellt sökande efter kunskapsstoff än till ett vertikalt, i den meningen att tekniken uppmuntrar eleven att ständigt klicka vidare till liknande sidor i stället för att peka mot fördjupning. Teknikens påverkan innebär även att stor betydelse läggs vid hastighet i arbete, vilket präglar kunskapsbildningens karaktär. Det står i kontrast till möjligheter att reflektera på djupet. Det finns en risk i att kunskapen ska fylla ett tomrum och vara användbar så snart som möjligt.88 I uppföljning av elevers it-kompetens framgår att elevernas egen bedömning är att deras förmåga till källkritik har ökat, i synnerhet bland elever i årskurs 7–9. En bidragande orsak till detta skulle kunna vara att de numera får lite mer undervisning i källkritik. Nio av tio elever uppger att de får undervisning i källkritik.89 I förslag till nationella skolutvecklingsprogram är en av de prioriterade insatserna säker och kritisk användning av internet. Insatsen syftar till att skapa större medvetenhet om och kompetens för att hantera t.ex. frågor om upphovsrätt, källkritik, säkerhet och integritet samt socialt samspel på nätet för ett aktivt, ansvarsfullt och kritiskt användande av nätet med dess resurser och möjligheter.90 3.2.4 Risk för ökad distraktion och ökad stress Flera studier pekar på att användning av digitala verktyg också kan ha negativa effekter på undervisning och lärande. Det handlar om att tillgången till datorer och uppkoppling på internet innebär en ökad risk för att eleverna ägnar sig åt surfning, spel och sociala medier och tappar fokus från skoluppgiften. Det är framför allt när eleverna känner sig uttråkade och omotiverade som de börjar frisurfa, och sedan är det lätt att fastna. Det har alltid funnits saker som har distraherat eleverna, men med internets alla möjligheter har risken för distraktion ökat påtagligt. Medan vissa elever, ofta något äldre och högpresterande elever, snart inser att de måste avstå från sociala medier och datorspel under skoldagen, har andra, yngre eller mindre motiverade elever, svårt att disciplinera sig i detta avseende. Eleverna klagar mer över distraktionen än lärarna.91 87Fleischer, Kvarnsell, 2015, s. 62. 88Ibid, s. 70. 89Skolverket, 2016, It-användning och it-kompetens i skolan, s. 64 f. 90Skolverket, 2016, Redovisning av uppdraget om nationella skolutvecklingsprogram. 91Grönlund, 2014, s. 16 3 KUNSKAPSLÄGET UTIFRÅN FORSKNING OCH UTVÄRDERINGAR Enligt en studie är risken stor för att arbete med egen dator leder till mentala utmaningar som är stressande. Till utmaningarna hör ett ökat antal distrak- tioner, högre ljudvolym och en större rörighet i klassrummet. en förändrad psykosocial arbetsmiljö, där kommunikationen i klassrummet Elever upplever att kompisarna inte arbetar med skol- uppgiften utan i stället lyssnar på musik, ser på film eller dylikt. utmaningar möts med en ändrad pedagogisk praktik kan det leda till stress.92 Ökat tempo i undervisningen och ökad stress har uppmärksammats. tillgång till material via internet kan bidra negativt. hälften av lärarna och drygt en fjärdedel av eleverna upplever stress relaterad till arbete med digitala verktyg. De största faktorerna är uppdrivet tempo i undervisningen och distraktion från sociala medier (stress), samt ergonomiska faktorer (fysiska besvär).93 Ökad användning av digitala verktyg innebär oftast ökat individuellt arbete. I framgångsrika skolor hanteras detta med välorganiserat, lärarlett enskilt ar- bete och samarbete, medan om det inte sker leder det till ofokuserat It-satsningar som är bristfälligt planerade och genomförda leder ibland till motsatt resultat, dvs. att situationen blir sämre än innan.94 Det faktum att man inte bara ser sin egen datorskärm utan även alla andras kan vara både stödjande och störande, beroende på vilka aktiviteter kamraterna håller på med. Om en elev t.ex. spelar ett nytt spel kan en lektion sluta med att alla i klassen sitter och spelar det spelet, vilket får uppfattas som störande. det kan också vara till hjälp om man exempelvis missat någon anteckning och då enkelt kan snegla på kamratens skärm utan att behöva störa någon annan. En risk med fokus på olika uttrycksformer som digitala verktyg medger är att det sker en ofrivillig fokusförskjutning. Om det t.ex. läggs ett starkt fokus på en uttrycksform, t.ex. en video och vad eleven kan åstadkomma med den, finns en betydande risk att den innehållsliga dimensionen får träda tillbaka. kan bli alltför upptagen med att redigera en film för en redovisning, så att frå- gan om vad som ska läras glöms bort.95 Att leda arbetet i tekniktäta klassrum ställer, enligt senaste upp- följning av it-användning i skolan, lärarna inför delvis nya problem, när det gäller att förstå och hantera när och hur man använder digitala redskap. mare tre av tio gymnasieelever svarar att de blir störda av sin egen användning av sms eller sociala medier. I årskurs 7–9 är mot- svarande drygt en av tio. Lärarna är än mer kritiska. Två tredjedelar av lärarna i årskurs 7–9 och gymnasieskolan tycker att arbetet i klassrummet störs varje dag av elevers användning av sms, sociala medier, m.m.96 En stor norsk studie av it-användningen i gymnasiet visar att var fjärde elev och var fjärde lärare menar att av undervisningstiden ägnas åt annat än skolarbetet. Lärarna ser detta som ett större problem än eleverna. 92 , Kvarnsell, 2015, s. 58. 93 , 2014. 94 Se , 2014 och , 2013. 95 , Kvarnsell, 2015, s. 65. 96 It-användning och it-kompetens i skolan, s. 86. 3 KUNSKAPSLÄGET UTIFRÅN FORSKNING OCH UTVÄRDERINGAR av huvudslutsatserna i studien är att en ökad digital kompetens hos lärarna är ett av de viktigaste medlen för att främja elevernas användning av digitala verktyg och förbättra skolresultaten.97 3.2.5 Digitala verktyg utvecklar nya förmågor En slutsats som flera studier har kommit fram till är att skolans digitalisering möjliggör arbetsformer som i sin tur har positiv effekt på att utvecklandet av kognitiva förmågor, t.ex. kreativitet, problemlösning, kritiskt tänkande. Det här är ett område där forskning pågår, och det har inte identifierats några samlade översikter som pekat på signifikanta resultat. Det finns däremot flera studier som indikerar att det finns positiva effekter. Studier har visat att digitala verktyg främjar en ny form av kreativt samarbete mellan elever. Oavsett om elever arbetar med en dator eller tillsammans, så samarbetar elever i högre utsträckning. De föredrar att samarbeta och blir bättre på det i den digitala lärmiljön. I en analog skolverksamhet är den spontana nyfikenheten på vad kamraterna gör inte särskilt vanlig bland elever i åldern 13–. Det är inte heller vanligt att eleverna hjälper varandra. Med digitala verktyg är det vanligare att eleverna frågar varandra och är nyfikna på varandras sätt att arbeta med datorn.98 Användandet av digitala verktyg visar även en ny form av samarbete karaktäriserat av spontan nyfikenhet där eleverna frågar och tipsar varandra, känner sig som ett team och ser det individuella skolarbetet som ett kollektivt projekt. Användare är producenter, informellt lärande ökar i betydelse och lärandet är oberoende av tid och rum. Eleverna snarare producerar än reproducerar. Allt sammantaget tycks användning av digitala verktyg utveckla språk, lärande och kreativitet.99 Kollaborativ samarbetsförmåga – framtidens kompetenser Det har pågått en diskussion i och internationellt om att framtidens arbetsmarknad ställer krav på kompetenser som dagens skola inte tillräckligt förmår möta. Det är svårt att veta vilka kompetenser som blir mest avgörande i framtidens samhälls- och arbetsliv, men bl.a. nämns analytiska, problemlösande, kommunikativa färdigheter och samarbetsförmåga. Här spelar inte bara kunskaper och färdigheter in utan i hög grad sådant som motivation, beteende och attityder, dvs. social-emotionella faktorer som vanligen kallas icke-kognitiva förmågor. Diskussionen handlar bl.a. om vilka dessa kompetenser är, hur de bäst kan tränas och om, och i så fall hur, de kan mätas. Frågan om framtidens kompetenser har fångats i det stora uppmärksammade forsknings- och utvecklingsprojektet of 21st Century Skills (ATC21)100 som drevs av 2009–2012 97SMIL-studien, 2013. 98Kroksmark, 2013, s. 60. 99Kjällander, 2014, s. 16. 100http:///. 3 KUNSKAPSLÄGET UTIFRÅN FORSKNING OCH UTVÄRDERINGAR tillsammans med utbildningsdepartement från en rad olika länder samt fors- kare och företag inom it- och bedömningsbranscherna. Syftet var att försöka ringa in vilka kunskaper och förmågor som behövs , det som ofta kallas 21st century skills. Projektet identifierade tio förmågor som delades upp i fyra kategorier. karna fann att det faktiskt var möjligt att mäta och bedöma dessa förmågor. Inom projektet tog man fram en matris som tydliggjorde vad det innebär att vara en skicklig problemlösare i en kollaborativ situation (såväl kognitiva som sociala förmågor). Till de kognitiva räknas undersökande förhållningssätt, ut- vecklande arbetssätt och analyserande arbetssätt. skap och social kompetens hör till de sociala förmågorna. deras utifrån en femgradig skala, och i uppgifterna finns indikatorer för de Efter att ATC21 avslutades fortsatte utvecklingen i ett nytt pro- jekt kallat Collaborative Assessment Alliance.101 Det är ett internationellt sam- arbete med myndigheter, forskare och skolor från , och Ir- Regeringen har gett SKL i uppdrag att leda projektet tillsammans med sex kommuner; , , , , Projektet går ut på att arbeta fram problemlösningsuppgifter kring miljö för elever i årskurs 8, som både gör det möjligt att mäta elevernas kolla- borativa problemlösningsförmåga och som hjälper dem att utvecklas vidare. Forskare vid följer arbetet för att bedöma om det fak- tiskt går att mäta problemlösningsförmågan. Vid en presentation vid SETT- mässan redovisades goda erfarenheter. En rapport om den svenska studien beräknas komma till årsskiftet.102 I 2015 ingick en del där den kollaborativa problemlösningsförmågan och Pearson, som utvecklar testet, har dock inte hunnit skapa någon bra miljö för detta. Varje elev får därför interagera med en simulation och styr och påverkar samarbetet genom att besvara flervalsfrågor för varje Efter årets test kommer och Pearson att utvärdera hur pass väl detta har fungerat och hur man ska gå vidare.103 Datalogiskt tänkande och programmering Datalogiskt tänkande och programmering är begrepp och förmågor som dis- kuteras mycket inom området digitalisering i skolan. Det har gjorts och pågår flera satsningar på programmering i såväl förskolan, som och Målsättningarna med satsningarna är att öka förståelsen för hur in- ternet, datorer och programmering fungerar. Kunskaper om kod och program- mering bedöms vara viktigt för att förstå och vara en aktiv del i ett alltmer 3 KUNSKAPSLÄGET UTIFRÅN FORSKNING OCH UTVÄRDERINGAR Datalogiskt tänkande är ett paraplybegrepp för färdigheter och förmågor relaterade till problemlösning som till stor del kommer från datavetenskapen. Det kan beskrivas som förmågan att bryta ned ett problem i mindre delar, att hitta och utnyttja mönster, att automatisera lösningar genom att utveckla algoritmer och att representera och modellera information. Exempel på förmågor är uthållighet när det gäller att hantera svåra problem, att hantera öppna problem och osäker information och att samarbeta för att lösa problem tillsammans med andra. En gemensam nämnare är att dessa färdigheter och förmågor naturligt tränas genom programmering, men de kan även tränas på andra sätt. En fördel med begreppet är att det fångar generella färdigheter som är allmänt nyttiga för alla, vilket gör det bredare än begreppet programmering. Datalogiskt tänkande kan både användas och tränas i alla ämnen och behöver inte nödvändigtvis ett eget ämne.104 Flera länder har infört eller är på väg att införa programmering i läroplanerna för såväl grundskola som gymnasieskola.105 I regeringens uppdrag till att ta fram nationella it-strategier för skolväsendet ingick att lämna förslag till att programmering införs i läroplanerna för den svenska skolan.106 I uppföljning av it-användningen i skolan har eleverna tillfrågats om de har fått lära sig att förstå hur programmering och kodning fungerar respektive om de fått lära sig att själva programmera. Resultaten visar att kunskap om programmering och kodning är på väg in i svenska skolan. Knappt tre av tio elever i både årskurs 7–9 och gymnasieskolan säger att de i skolan har fått lära sig att förstå hur programmering och kodning fungerar. Det är något ovanligare att eleverna har fått lära sig att själva programmera. Omkring två av tio elever i så väl som gymnasieskolan uppger att de har fått lära sig att programmera i skolan.107 Det pågår forskningsprojekt kring effekter av programmering i undervisningen, men några rön har ännu inte identifierats. Inom ramen för program för forsknings- och utvecklingsinsatser Digitalisering för framtidens skola har flera projekt inom området tilldelats resurser.108 Ett av projekten syftar till att ta fram en konkret modell för hur datalogiskt tänkande kan införas i den svenska skolan.109 Målsättningen är att datalogiskt tänkande ska bli en naturlig del av all undervisning i skolan. Målet är att kodning och programmering ska kunna vara en grundläggande färdighet, på samma sätt som att läsa, skriva och räkna. Ett annat projekt syftar till att bidra med utveckling av ny ämnesspecifik metodik i skolan för att utveckla och sprida beprövad erfarenhet inom området makerspace (”rum för skapande”) mellan lärare, skolor och skolhuvudmän. Olika insatser kan vara att införa programmering i förskolan, att arbeta med programmering och sakernas internet (internet of things) i 104Fredrik , projektledare, . 105European Schoolnet, 2014. Computing our future. Computer programming and coding - Priorities, school curricula and initiatives across Europe. 106Skolverket, 2016. Redovisning av uppdraget om att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet, s.19. 107Skolverket, 2016. It-användning och it-kompetens i skolan, s. 66. 108www.vinnova.se, Digitalisering för framtidens skola. 109Trippel Helix – för skolans digitalisering, . 3 KUNSKAPSLÄGET UTIFRÅN FORSKNING OCH UTVÄRDERINGAR senare år eller att utveckla programmering och skapande med it som material i särskolan.110 3.3 Effekter på lärarnivå 3.3.1 Ny roll och nytt arbetssätt Flera studier pekar på att användningen av digitala verktyg ger lärarna en ny roll i klassrummet och innebär ett nytt arbetssätt. Lärande är en mångfasetterad företeelse som innehåller många typer av färdigheter, kunskaper och insikter. I en lärares grundläggande professionella kompetens ligger förmågan att bedöma hur elever har förstått något och vad de behöver hjälp med – insikter som används för att strukturera innehållet och för att stötta elevens kunskapsutveckling i olika avseenden. Vi befinner oss i en brytningstid där vi går alltmer från analoga till digitala medier. Lösningen är dock inte så enkel som att flytta ett innehåll från ett medium till ett annat i tron att detta kommer att göra lärandet så mycket bättre, så mycket snabbare och så mycket mer stimulerande.111 Studier har visat att användande av digitala verktyg i undervisning har gjort att lärarrollen mer har gått över till att gå ut på att handleda och lära eleverna analys och kritiskt tänkande. Fokus förskjuts från att planera undervisning till att planera för lärande. Med digitala lärmetoder blir det viktigare att vara extra tydlig då arbetet inleds. Instruktioner måste göras så tydliga att eleverna verkligen uppfattar vad det är de ska arbeta med.112 Läraren är inte längre den som ensam besitter aktuell kunskap, och behovet av att presentera information är inte lika stort som . Läraren har således inte kunskapsmonopol, men har i stället en allt viktigare roll när det gäller att stötta eleverna i att se sammanhang, att ge överblick och att hjälpa eleverna att värdera stora mängder av lättillgänglig information. Vidare blir lärarens roll att diskutera kunskapsteoretiska frågor, vad kunskap är, vad kunskapen vilar på och vad man kan lita på, förekomst av objektiva sanningar osv. Osorterad information kommer numera rakt in i klassrummet. I flödet av fragmentarisk information är läraren central, kanske t.o.m. mer betydelsefull än när informationen gavs via en tillrättalagd lärobok. Genom att se de nya mediernas möjligheter kan läraren motivera och problematisera samt utmana eleverna i att kritiskt reflektera och sätta saker i ett större sammanhang.113 I andra studier har den förändrade lärarrollen beskrivits som att lärarna kan göra lektionsplanering som bygger på att alla elever ska göra samma sak . Det går heller inte att planera att undan för undan ge nya eller förändrade instruktioner. Planeringen måste vara mer övergripande och innehålla analyser av utvärderingar och uppföljningar av hur målen nås via mer specifika modeller för att konstatera att arbetet styrs på ett tydligt sätt mot 110 Makerspace i skolan, . 111 , Säljö, 2014, s. 20. 112 Kroksmark, 2013, s. 58. 113 , Säljö, 2014, s. 13. 3 KUNSKAPSLÄGET UTIFRÅN FORSKNING OCH UTVÄRDERINGAR kursplanernas och läroplanernas mål. Ett problem är att hålla fokus i studierna. Internets möjligheter gör att eleverna kan falla utanför det som de förväntas göra för att ägna sig åt annat än sådant som finns angett i målen. Med digitala verktyg arbetar eleverna oftast var för sig. De sparar sina ar- beten i datorn, skriver och läser på sina egna sidor, hämtar information från individuellt valda sidor och kommunicerar med personer som de själva väljer. Det gör att läraren inte alltid, eller på samma sätt som tidigare, vet vad eleverna arbetar med och inte heller hur arbetat är relaterat till kunskapsmålen eller När digitala verktyg används alltmer upphör det traditionella arbetssättet med lärobok mer och mer. Vanligare är att läraren formulerar elevuppgifter. denna situation är det särskilt viktigt att läraren är väl förtrogen med läroplanen och att syfte och mål med undervisning, uppgift och lektion förmedlas tydligt En risk, som redan påpekats, är t.ex. att elever med en dator får möjlighet till andra uttryckssätt och att dessa tar överhanden. t.ex. arbetar med film finns en risk att mycket tid ägnas åt själva produktionen, snarare än åt själva elevuppgiften.116 För de elever som har svårt att nå kursmålen tycks datorn vara ett bra och Lärarna kan på ett tydligare sätt än tidigare diagnostisera de svårigheter som skolan och undervisningen har att nå eleven. också vara ett pedagogiskt verktyg som inspirerar och motiverar den här elev- Lärarna menar att de elever som tappar koncentrationen och moti- vation för själva skolarbetet, utvecklar samma mönster som de gjort i analoga Skillnaden är att digitala verktyg erbjuder aktiverande alterna- tiv, istället för att bidra till ökad fysisk aktivitet och oro i klassrummet.117 Intressant i sammanhanget är den norska satsningen på Den virtuelle mate- matikkskolen (DVM). Det är både en samling webbaserade matematikresurser och en skola med lärare som undervisar elever, enskilt och i grupp, som ska fungera som ett komplement till den lokala skolan. Syftet är bl.a. att stärka motivationen och kunskaperna hos elever som har låga resultat, men även att ge större utmaningar till de duktigaste eleverna.118 En annan iakttagelse med betydelse för lärarrollen är att samarbetet ökar både mellan elever och mellan lärare. Elever hjälper varandra mer och fler elever kan uttrycka sin kreativitet, vara med och bedöma andra elevers arbete och delta i gruppdiskussioner.119 Formativ bedömning främjas med digitala verktyg Forskning inom bedömning och betygsättning lyfter allt oftare fram betydel- sen av en fortlöpande bedömning och återkoppling till eleverna. 114Kroksmark, 2013, s. 58. 115Ibid, s. 59. 116Hylén, 2011, s. 20. 117Ibid, s. 20. 118Skolverket, 2016. Vad kan vi lära av andra länders nationella it-strategier? 119Hylén, 2011, s. 20. 3 KUNSKAPSLÄGET UTIFRÅN FORSKNING OCH UTVÄRDERINGAR bedömningsprocess kännetecknas av att målet för undervisningen tydliggörs, att information söks om var eleven befinner sig i förhållande till målet och att återkoppling ges som talar om hur eleven ska komma vidare mot målet. är det belagt att formativ bedömning ökar elevernas lärande. randet främjas av formativ bedömning, vilket kan ges i större detalj och i större skala när eleverna arbetar i digitala miljöer. I sådana miljöer kan även olika förmågor som har betydelse för framgångar i arbetslivet bättre tränas och be- dömas.120 Försök som gjorts visar på goda resultat för eleverna. lyckas man fånga upp brister i baskunskaper och bristande begreppsförståelse En annan studie visar att lärarna upplever att användandet av datorer har förändrat undervisningen så att den blivit mer formativ. Större fokus riktas mot att se hur eleverna tar till sig kunskap och att synliggöra deras kunskapsut- Genom att ha tillgång till elevens dokument kan läraren följa arbetet Detta ger goda möjligheter till att ge formativ återkopp- ling under arbetets gång. Dokumentationen av elevarbeten är enkel, vilket in- nebär att både läraren och andra elever lätt kan få tillgång till en elevs påbör- Även detta anses stärka möjligheterna till snabb återkoppling och även till användning av kamratbedömning. Tillgången till internet medför också att elevers frågor kan besvaras mer direkt och mer nyanserat än tidigare genom att läraren tar hjälp av resurser på internet. fram ett begrepp som de kallar formativ reflektion som en viktig komponent i den formativa undervisningen. Centrala delar i denna reflektion är dialog med kamrater eller lärare om lärandet, återkoppling och utveckling av elevens 3.3.2 Digital kompetens hos lärare och kompetensutveckling viktiga förutsättningar för framgång Flera studier visar att en grundläggande förutsättning för framgång med digitala verktyg i skolan är att lärarna har en tillräcklig digital kompetens.123 En beskrivning av en lärares digitala kompetens innefattar ur elevens perspektiv att begripa lärarens förutsättningar att lära, att förstå hur eleven ”ser” skolkunskap och att handleda utifrån dessa förutsättningar. Vidare innefattar det lärarens förmåga att få eleven att rikta sin uppmärksamhet på dels lärandets innehåll (det som ska läras), dels på lärandets processer (hur lärandet ska gå till).124 En slutsats i var att för goda resultat krävs att ett arbetssätt etableras i skolan som gör alla lärare digitalt kompetenta och att denna 1202014:13, s. 178. 121Ibid, s. 176, 122Kroksmark, 2013, 123Tallvid, 2015, s.42, 124Kroksmark, 2013, s. 59. 3 KUNSKAPSLÄGET UTIFRÅN FORSKNING OCH UTVÄRDERINGAR