eunbil · H30N4493F8 · 2016-01-01 00:00:00 — 2.(Ev.) 3.(Ev.) -Information från ordförandeskapet 5.Resolutioner, synpunkter och beslut antagna av Allmänna rådet avser att notera resolutioner, synpunkter och beslut antagna av den 25- och i . Detta är en standardpunkt på dagordningen. -Utkast till annoterad dagordning Ett utkast till slutsatser inför Europeiska rådets möte kommer att diskuteras vid . Utkastet har ännu inte delgivits medlemsstaterna. En annoterad dagordning till mötet i delgavs inför mötet i rådet . väntas följa upp utfallet av folkomröstning om EU-medlemskapet som ska äga rum . Migration och flyktingkrisen förväntas också stå i fokus för diskussionerna i , framförallt externa aspekter, gränsfrågor och genomförandet av migrationsöverenskommelsen mellan . I övrigt väntas stats- och regeringscheferna diskutera framsteg i arbetet med den ekonomiska och monetära unionen samt anta en plan för hur kommissionens olika initiativ på inre marknadsområdet ska genomföras. Som brukligt kommer stats- och regeringscheferna behandla årets landsspecifika rekommendationer inom ramen för den europeiska terminen. förväntas även beröra de första resultaten av genomförandet av den europeiska fonden för strategiska investeringar och följa upp arbetet med att bekämpa skattebedrägerier, skatteflykt och penningtvätt. Stats- och regeringscheferna väntas också diskutera samarbetet mellan EU och NATO, inför i . Det kan inte uteslutas att ytterligare utrikespolitiska frågor kommer upp beroende på utvecklingen. Förslag till svensk ståndpunkt Det ligger i och intresse att förblir medlem av EU. Det behövs mer samarbete, inte mindre, för att kunna hantera de stora utmaningarna i . Regeringen anser att EU solidariskt måste genomföra de beslut som fattats för att gemensamt lösa migrations- och flyktingkrisen. EU:s asylhantering måste fungera långsiktigt och utgöras av ett system där alla medlemsstater delar solidariskt på ansvaret att ta emot människor i behov av skydd. och internationell rätt måste efterlevas vid genomförandet av migrationsöverenskommelsen mellan . Det är viktigt att medlemsländerna ökar antalet platser för att motta skyddsbehövande syrier från och att medlemsstaterna bidrar till det operativa stödet, både vad gäller personal och utrustning, särskilt till . För regeringen är det prioriterat att få stopp på människosmugglingen för att förhindra dödsolyckor och att fler lagliga vägar skapas in till EU för att söka asyl. De upprepade flyktingtragedierna i visar på ett starkt behov av att utveckla EU:s samarbete med ursprungs- och transitländer för att gemensamt försöka lösa globala utmaningar. Regeringen är positiv till att kommissionens meddelande om externa aspeketer av migration understryker vikten av gemensamt ägarskap och ett genuint partnerskap med tredje länder som syftar till ett långsiktigt och hållbart samarbete. För att säkerställa den framtida gemensamma asyl- och migrationspolitiken och värna är det viktigt att EU får till stånd ett bättre återvändande. EU bör bidra konstruktivt till att FN-högnivåmötet tar steg framåt för att lägga grunden för ett nytt globalt ramverk baserat på solidaritet och internationell rätt. Det är regeringens förhoppning att kommissionens förslag till förstärkning av Frontexförordningen kan antas och träda i kraft . Regeringen välkomnar ett snart genomförande av det förstärkta regelverket för EU:s yttre gränser. Regeringen har ställt sig bakom investeringsplanen, där Efsi ingår, som syftar till att öka investeringar i EU och därmed bidra till förutsättningar för fler jobb och högre tillväxtpotential. Regeringen kommer fortsatt att verka för de prioriteringar som drevs i förhandlingarna om Efsi-förordningen, där en central fråga var behovet av löpande utvärdering. Regeringen kommer även att verka för att finansiering av nya initiativ sker genom omprioriteringar inom budgeten och att taken för den fleråriga budgetramen respekteras. Regeringen menar att det fortsatta arbetet med en fördjupad och mer rättvis inre marknad är av stor vikt, särskilt de frågor som rör tjänster och det digitala området då de kan bidra till ökad grön och resurseffektiv tillväxt och gränsöverskridande handel inom EU. Vad gäller den europeiska planeringsterminen för , se förslag till regeringens ståndpunkt under dagordningspunkten 2 nedan. har ett starkt intresse av en väl fungerande EMU och ser positivt på att olika möjligheter för att förbättra valutaunionen undersöks inom tramen för det pågående fördjupningsarbetet. Det är viktigt att arbeta för att skattebedrägerier, skatteflykt och penningstvättska minska som en fungerande inre marknad värnas och de nationella befogenheterna på skatteområdet respekteras. Den administrativa bördan för företagen bör bli så liten som möjligt. Regeringen är positivt inställt till ökat samarbete mellan EU och Nato utifrån respektive organisations mandat för att stärka europeisk säkerhet och internationell krishanteringsförmåga. Detta givetvis med respekt och lyhördhet för de av EU:s medlemsländer liksom inte är medlemmar av Nato. Hybridhot är en fråga där EU och Natos förmågor och instrument kompletterar varandra och där samarbete borde kunna utökas. Inte minst EU:s civila instrument är viktiga. -Godkännande av landsspecifika rekommendationer Allmänna rådet ska godkänna landsspecifika rekommendationer till medlemsstaterna inom ramen för den europeiska terminen. presenterade kommissionen förslag till landsspecifika rekommendationer inom ramen för den europeiska terminen. Rekommendationerna baseras på analys av medlemsstaternas nationella reformprogram och stabilitets- eller konvergensprogram som lämnades in . Dessutom utgör kommissionens landrapporter som presenterades ett analytiskt underlag till rekommendationerna. Utkast till rådets rekommendationer ska godkännas av (sysselsättningspolitiska aspekter) och (ekonomisk-politiska aspekter) och därefter få politiskt stöd vid . Slutlig antagande väntas ske i rådet . Förslag till svensk ståndpunkt Gällande rekommendationen till delar regeringen kommissionens bedömning om att det finns makroekonomiska risker kopplade till hushållens skuldsättning samt om vikten av att öka bostadsbyggandet. Regeringen ställer sig bakom att rekommendationer ges till medlemsländerna. Det är sedan upp till varje medlemsland att välja hur man förhåller sig till rekommendationerna. Regeringen kan därför, och med beaktande till det förhållningssätt som överenskoms i EU-nämdnen 2012, föreslå att ställer sig bakom ett godkännande. Genom det nya institutionella avtalet för bättre lagstiftning har rådet fått en ökad möjlighet till insyn kring kommissionens framtagande av arbetsprogram . En initial diskussion om arbetsprogrammet väntas vid GAC . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar att rådet i ett tidigt skede ges möjlighet att diskutera kommissionens kommande arbetsprogram. Regeringen anser att utgångspunkten för svenskt inspel till nästa års arbetsprogram bör vara regeringens övergripande EU prioriteringar. När det gäller det första prioriterade området, en solidarisk flykting- och migrationspolitik och en säker omvärld, pågår det redan mycket viktigt och avgörande arbete för EU:s framtid. Det arbetet måste vara fortsatt högt prioriterat. För det andra prioriterade området, ett socialt för jobb och tillväxt, bör utgångspunkten när det gäller jämställdhet vara att det är en fråga om rättvisa och en förutsättning för tillväxt och konkurrenskraft. Ett initiativ från kommissionen om balans i arbetslivet skulle kunna påverka högre arbetskraftsdeltagande bland kvinnor i EU. Vidare måste ansträngningarna för att undanröja hinder för handeln med varor och tjänster på den inre marknaden fortsätta, som höga skyddsnivåer för bland annat arbetstagare, folkhälsa och miljö bibehålls. Hinder och diskriminerande åtgärder mot gränsöverskridande handel ska motverkas. I ett tillväxtsammanhang bör även en översyn av direktivet om kombinerade transporter ingå i det kommande initiativet om vägtransporter. På det tredje området, en ambitiös klimat-, energi och miljöpolitik pågår det redan viktigt arbete. Här måste fokus behållas och det får heller inte tappa fart. NL ORDF har haft en tydlig öppenhetsagenda och regelbundet tagit upp diskussioner om ökad öppenhet och insyn i institutionernas beslutsfattande och annat agerande. Vid Allmänna rådets möte avser man mer specifikt ta upp genomförandet av öppenhetsfrågor i det nya interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (IIA) som trädde i kraft . ORDF har presenterat en not med förslag till fortsatt agerande i de tre öppenhetsfrågor som , rådet och kommissionen kommit överens om att arbeta vidare med: 1.Att identifiera sätt att vidareutveckla plattformar och verktyg för att underlätta spårbarheten när det gäller de olika stegen i lagstiftningsprocessen. Syftet är att inrätta en gemensam specialiserad databas med information om hur arbetet med lagstiftningsärendena fortskrider; 2.Att senast vid utgången av 2017, upprätta ett gemensamt funktionellt register över delegerade akter (möjliggöra spårbarhet i de olika skedena av en delegerad akts livscykel); 3.Att öka insynen i lagstiftningsprocessen, inbegripet trepartssamtalen, baserat på relevant lagstiftning och domstolspraxis. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar den vikt det nederländska ordförandeskapet lagt vid öppenhetsfrågorna. Under förhandlingarna om IIA var ökad öppenhet en av regeringens övergripande prioriteringar. Det är därför välkommet att ordförandeskapet fäster uppmärksamhet vid dessa frågor och driver på rådets arbete inför kommande diskussioner med och kommissonen. Regeringen stödjer dessa ansträngningar.