eunbil · H40N4655E4 · 2016-11-28 00:00:00 — Vid behov ska en enskild medlemsstat i vissa delar kunna ha en mer generös inställning än den som EU som helhet har. Regeringen välkomnar att innebörden av internationellt skydd förtydligas. Regeringen välkomnar också att det klargörs att rättigheter till t.ex. försörjningsstöd, skola och hälsovård bara föreligger i den medlemsstat som beviljat skydd och inte i andra. När det gäller längden på uppehållstillstånd för skyddsbehövande förordar regeringen ett regelverk som möjliggör att permanenta uppehållstillstånd får beviljas. Tidsfrister måste vara realistiska och reglerna bör varken leda till omotiverad ökad administration eller omotiverat ökade utgifter. Utgångspunkten är att eventuella utgifter på statens budget eller på EU-budgeten kan hanteras genom omprioriteringar inom beslutade ekonomiska ramar. Regeringen kommer fortsatt analysera förslaget i alla dess delar. d)Förfarande: Förslag till och rådets förordning om upprättande av ett gemensamt förfarande för internationellt skydd i unionen och om upphävande av direktiv /32/EU (första behandlingen) Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: Fakta-PM 2015/16:FPM131, kommissionens förslag KOM(2016)467 behandlad vid samråd med : inför RIF . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Överläggning med socialförsäkringsutskottet den Tjänstemannainformation till socialförsäkringsutskottet . Kommissionen antog ett förslag till asylprocedurförordning. Förordningen avses ersätta det nuvarande asylprocedurdirektivet. Förslaget syftar till att etablera ett enhetligt förfarande för internationellt skydd som är effektivt, rättvist och balanserat. Kommissionen föreslår bl.a. fler och kortare tidsfrister för myndigheternas handläggning av ärenden. Utöver nuvarande tidsfrist för registrering av en ansökan införs en tidsfrist för när en ansökan därefter ska lämnas in. Tidsfrister införs också i överprövningsförfarandet. Sökandes skyldighet att stanna kvar i den prövande medlemsstaten och att samarbeta med myndigheterna förtydligas. Det blir obligatoriskt för de prövande myndigheterna att använda påskyndade förfaranden i vissa fall. Garantierna för de sökande stärks när det gäller rätten till information och till rättsligt biträde. Garantierna för barn stärks bl.a. genom tidsfrister för förordnande av företrädare och krav på tillsyn över företrädarna. Förhandlingar på rådsarbetsgruppsnivå påbörjades . Vid rådsmötet (rättsliga och inrikes frågor) gavs en lägesrapport om kommissionens förslag till asylprocedurförordning och detsamma är att vänta vid rådsmötet . Regeringen välkomnar att ordförandeskapet ska presentera en lägesrapport. Regeringen välkomnar en ökad harmonisering av medlemsstaternas asylsystem. Alla medlemsstater måste solidariskt dela på ansvaret att ta emot människor i behov av skydd. Systemet ska vara effektivt, rättsäkert, långsiktigt hållbart, humant och medge beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. En förutsättning för ett sådant system är att alla medlemsstater har ett fungerande och effektivt asylsystem. Det kräver humana mottagningssystem med tillräcklig kapacitet, en rättssäker asylprocess, likvärdig bedömning av skyddsbehov och vissa grundrättigheter kopplade till skyddsbehovet. Vid behov ska en enskild medlemsstat i vissa delar kunna ha en mer generös inställning än den som EU har som helhet. För regeringen är upprätthållandet av rättssäkerheten i den gemensamma processen avgörande. Systemet måste ha tillräckliga garantier för rätten att söka asyl och att alla ansökningar prövas individuellt och rättssäkert. Principen om non-refoulement och respekten för rätten att söka asyl måste fullt ut upprätthållas, även i situationer när en sökande inte samarbetar med myndigheterna. Regeringen välkomnar att reglerna förenklas och förtydligas samt att barns rättigheter stärks. Systemet måste vara effektivt och ansökningar prövas skyndsamt med bibehållen kvalitet. Regeringen anser att den föreslagna uppdelningen och ansvarsfördelningen mellan registrering av ansökan och inlämnande av ansökan bör vara frivillig för medlemsstaterna att införa. Regeringen anser också att alla vuxna ska ansöka om asyl personligen. Tidsfrister måste vara realistiska och reglerna bör varken leda till omotiverad ökad administration eller omotiverat ökade utgifter. Regeringen anser att principen om den fria bevisvärderingen måste kunna upprätthållas och motsätter sig därför bl.a. bestämmelser om krav på erkännande av andra medlemsstaters medicinska åldersbedömningar samt begränsningar av vad en sökande får anföra under domstolsprövning. Den övergripande målsättningen för regeringen är att säkerställa ett rättssäkert gemensamt system som värnar asylrätten. Regeringen kommer fortsatt analysera förslaget i alla dess delar. Utgångspunkten är att eventuella utgifter på statens budget eller på EU-budgeten kan hanteras genom omprioriteringar inom beslutade ekonomiska ramar. e)Unionsram för vidarebosättning: Förslag till och rådets förordning om inrättande av en unionsram för vidarebosättning och om ändring av och rådets förordning (EU) nr 516/2014 (första behandlingen) Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: Fakta-PM 2015/16: FPM 122, kommissionens förslag KOM(2016)468 behandlad vid samråd med : inför RIF . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Överläggning med socialförsäkringsutskottet . Tjänstemannainformation till socialförsäkringsutskottet . Kommissionen antog ett förslag om förordning om ett EU-gemensamt system för vidarebosättning och förslag om ändring av förordningen om asyl-, migrations-, och integrationsfonden. Förslaget syftar till att etablera en ram för EU:s politik för vidarebosättning. Förslaget innebär en mer sammanhållen handläggningsprocess kring vidarebosättning och en mer sammanhållen ansats gentemot de stora värdländerna. Förslaget innehåller inga bestämmelser som tvingar en EU-medlemsstat att ta en viss andel av en EU-gemensam vidarebosättningskvot. Men det föreslås att genomförandebefogenheter ges till rådet som i ett årligt separat beslut, efter förslag från kommissisonen, ska fastställa en EU-gemensam kvot och medlemsstaternas andelar i denna, liksom övergripande geografiska prioriteringar. Kommande rådsbeslut kan leda till att en medlemsstat måste ta emot kvotflyktingar. Viktiga delar i förslaget är att förutom flyktingar och skyddsbehövande ska även internflyktingar kunna omfattas av vidarebosättning. Ett standardförfarande respektive ett påskyndat förfarande för vidarebosättning och regler om uteslutandegrunder föreslås. Det inrättas en högnivåkommitté, ledd av kommissionen, som ska ge politisk vägledning vid genomförandet av det gemensamma arbetet. Ett första meningsutbyte om förslaget ägde rum i rådsarbetsgruppen för asylfrågor . Vid rådsmötet (rättsliga och inrikes frågor) hölls en riktlinjedebatt om kommissionens förslag till vidarebosättningsramverk. Ett flertal medlemsstater gav generellt stöd till förslaget men betonade att systemet ska bygga på frivillighet från medlemsstaterna. Vidarebosättning är och har varit en viktig del av den svenska flyktingpolitiken. Vidarebosättning är ett väl beprövat system och det säkraste sättet för personer i behov av skydd att komma till EU. Det finns ett behov av fler lagliga vägar till EU för att söka asyl. Regeringen är positiv till att det förutom det ordinarie vidarebosättningsförfarandet ska införas ett skyndsamt förfarande, vilket möjliggör en snabbare väg in i EU för personer som är i behov av skydd. Regeringen är positiv till ett EU-gemensamt vidarebosättningssystem som syftar till att öka medlemsstaternas deltagande i arbetet och som kan bidra till att öka antalet vidarebosättningsplatser i EU. Det är viktigt att det system som inrättas inte medför onödig administration eller försvårar för de medlemsstater som redan har ett välfungerande nationellt system för vidarebosättning. UNHCR och IOM har centrala roller vid genomförandet. Regeringen kommer fortsatt analysera förslaget i alla dess delar. Utgångspunkten är att eventuella utgifter på statens budget eller på EU-budgeten kan hanteras genom omprioriteringar inom beslutade ekonomiska ramar. f)Eurodac: Förslag till och rådets förordning om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av [förordning (EU) nr 604/2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat], för identifiering av tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som vistas olagligt, och för när medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och Europol begär jämförelser med Eurodacuppgifter för brottsbekämpande ändamål (omarbetning) (första behandlingen) Partiell allmän inriktning/lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Partiell allmän inriktning/lägesrapport Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. Fakta-PM 2015/16:FPM96 Kommissionens förslag till förordning KOM (2016)272 behandlad vid samråd med : och den behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Tjänstemannainformation till socialförsäkringsutskottet samt överläggning med socialförsäkringsutskottet . Tjänstemannainformation till socialförsäkringsutskottet den Eurodac är en EU-gemensam databas med fingeravtryck, som skapats för att hjälpa till att fastställa vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en asylansökan. presenterade kommissionen ett förslag om en revidering av Eurodacförordningen. Förslaget innebär att Eurodac, förutom att bidra till det praktiska genomförandet av Dublinförordningen, även ska bidra till kontroll av olaglig invandring och underlätta återvändande. Eurodac föreslås på så sätt få ett bredare användningsområde . Förslaget innebär att information om bland annat fingeravtryck och ansiktsbild kommer att lagras och jämföras för personer som ansöker om asyl, grips i samband med att de olagligen passerar EU:s yttre gräns eller uppehåller sig olagligen i en medlemsstat. Det har ännu inte getts något besked om vad den eventuella partiella allmänna inriktningen på RIF avser. välkomnar kommissionens förslag. En reviderad förordning kan bidra till det praktiska genomförandet av ett nytt, mer solidariskt, gemensamt asylsystem. Det är också positivt om ett nytt Eurodacsystem kan bidra till att fler minderåriga som befinner sig i EU kan identifieras, i syfte att motverka exploatering av barn och återfinna barn som har separerats från sina familjer. Bästa möjliga balans mellan behovet av att behandla fler personuppgifter och skyddet av den personliga integriteten och respekt för de barn som ska registreras måste dock eftersträvas när fingeravtryck ska tas. Det är även viktigt vid behandlingen av känsliga personuppgifter, särskilt som det kan röra sig om personer med skyddsbehov. Kommissions förslag syftar också till att underlätta återvändandearbetet, vilket är en viktig fråga för , när antalet avslagna asylansökningar i medlemsstaterna kan förväntas öka. anser att de artiklar som reglerar de brottsbekämpande myndigheternas tillgång till Eurodac är svåra att tillämpa. Otydliga regler och tekniska skäl har medfört att de brottsbekämpande myndigheterna inte kunnat utnyttja denna möjlighet fullt ut. kan därför gärna diskutera lösningar för ett mer välfungerande system. Det är viktigt att frågeställningar uppmärksammas och tas om hand i ett tidigt skede. Dit hör framför allt integritetsfrågor samt vikten av att utformningen av ett nytt system sker så kostnadseffektivt som möjligt. Utgångspunkten är att eventuella utgifter på statens budget eller på EU-budgeten kan hanteras genom omprioriteringar inom beslutade ekonomiska ramar. g)Easobj Förslag till och rådets förordning om Europeiska unionens asylbyrå och om upphävande av förordning (EU) nr 439/2010 (första behandlingen) Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: Fakta-PM 2015/16:FPM95 behandlad vid samråd med : 2016 behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Tjänstemannainformation till socialförsäkringsutskottet samt överläggning med socialförsäkringsutskottet . Tjänstemannainformation till socialförsäkringsutskottet . I kommissionens meddelande ”Mot en reform av det gemensamma europeiska asylsystemet och stärkta lagliga vägar till ” (se faktapromemoria 2015/16:FPM79) var en av de prioriterade åtgärderna att reformera det gemensamma europeiska asylsystemet i syfte att bland annat etablera ett hållbart och rättvist asylsystem. Behovet av en reform har även lyfts fram av och . Förslaget till revidering av förordningen om det europeiska stödkontoret för asylfrågor är ett av flera lagstiftningsförslag som ingår i reformen och som kommissionen presenterat . Kommissionen presenterade det nu aktuella förslaget . Byrån föreslås få fem huvuduppgifter: (1) stärka praktiskt samarbete och informationsutbyte, (2) tillförsäkra en ökad konvergens i EU vid bedömningen av skyddsbehov, (3) främja ett enhetligt genomförande av , (4) övervaka och utvärdera genomförandet av det gemensamma asylsystemet och (5) erbjuda utökat operativt och tekniskt stöd till medlemsstaterna. Förhandlingar av förslaget pågår på rådsarbetsgruppsnivå. Den fråga som framför allt diskuteras är byråns mandat för övervakning och utvärdering av medlemsländernas asylmottagning, där det förslag som diskuterades vid förra rådsmötet inte vann gehör hos medlemsstaterna. Regeringen välkomnar förslaget. EASO:s kapacitet måste stärkas och mandatet behöver därför ses över. Det praktiska samarbetet på asylområdet måste överlag förbättras inom EU. Det är centralt att medlemsstaterna på ett korrekt sätt genomför antagen lagstiftning och det är därför viktigt att den nya byrån fokuserar på sin huvuduppgift, det vill säga att främja ett enhetligt genomförande av genom ett utökat operativt och tekniskt stöd till medlemsstaterna. Ett gemensamt asylsystem förutsätter ett fungerande verktyg för att säkerställa att alla länder följer sina åtaganden. Det är viktigt att den nya byråns uppgifter inte duplicerar det arbete som görs av till exempel UNHCR och (). Utgångspunkten är att eventuella utgifter på statens budget eller på EU-budgeten kan hanteras genom omprioriteringar inom beslutade ekonomiska ramar. In- och utresesystem (Sr Ygeman) a)Förslag till och rådets förordning om inrättande av ett in- och utresesystem som har till syfte att registrera in- och utreseuppgifter och uppgifter om nekad inresa för tredjelandsmedborgare som passerar Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser och om fastställande av villkoren för åtkomst till in- och utresesystemet för brottsbekämpande ändamål och om ändring av förordning (EG) nr 767/2008 och förordning (EU) nr 1077/2011 (första behandlingen) b)Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/399 vad gäller användningen av in- och utresesystemet (första behandlingen) Avsikten med behandlingen i rådet Framstegsrapport gällande Kommissionens förslag om inrättande av ett in- och utresesystem (EES) samt ändringar i EU:s gränskodex förknippade med in- och utresesystemet. Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. Fakta-PM Förordning om inrättandet av ett in- och utresesystem (Smarta Gränser) 2015/16:FPM77 Kommissionens förslag KOM (2016)194 (förordning om in- och utresesystemet)och KOM (2016)196 (ändringar i EU:s gränskodex förknippade med in- och utresesystemet) behandlad vid samråd med : och . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information till . Kommissionen presenterade sitt reviderade förslag gällande Smarta gränser-paketet. Paketet består av två delar, en förordning om ett elektroniskt in- och utresesystem för tredjelandsmedborgare (– EES), kompletterat med ett förslag om ändringar i EU:s gränskodex till följd av in- och utresesystemet. Driftsättning av systemet beräknas ske . Förhandlingar har pågått i rådet . Frågor som varit särskilt uppmärksammade har berört personkretsens omfattning (vilka som ska registreras), hur bilaterala viseringsfrihetsavtal från tiden före Schengen-samarbetet ska hanteras, urvalet av biometri som ska lagras i systemet, systemet, tillgång för brottsbekämpande tillika migrationsmyndigheter, samt tolkning av begreppet ” yttre gräns” i förhållandet mellan Schengen-medlemsstater respektive medlemsstater vilka inte tillämpar fullt ut. Vid rådsmötet ska ordförandeskapet lämna enframstegsrapport. Regeringen välkomnar att ordförandeskapet ska presentera en lägesrapport. I övrigt gäller tidigare förankrad ståndpunkt. a)Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag (sr , sr Ygeman) Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag. Ordförandeskapet har ännu inte meddelat något om dagordningspunktens innehåll. b)(ev.) SIS II (Sr Ygeman) i)Förslag till och rådets förordning om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) i samband med gränskontroller (första behandlingen) ii) Förslag till och rådets förordning om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) i samband med polissamarbete och straffrättsligt samarbete (första behandlingen) iii)Förslag till och rådets förordning om användning av Schengens informationssystem (SIS) i samband med återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (första behandlingen) Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. - Fakta-PM 2015/16:FPM78 Meddelande om smartare informationssystem - Kommissionens meddelande KOM(2016) 205 Kraftfullare och smartare informationssystem för gränser och säkerhet behandlad vid samråd med : , och behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: , och , information till JuU. I kommissionens meddelande Starkare och smartare informationssystem för gränser och säkerhet, publicerat , anges att kommissionen senast ska lägga fram förslag på en reviderad rättslig grund för SIS för att förbättra dess funktioner ytterligare. Medlemsstaterna förväntas inte redogöra för sina ståndpunkter. Migration (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet förväntas diskutera den nuvarande situationen på migrationsområdet. Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad vid samråd med : Den 6, 9 och och , , , , och . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information till socialförsäkringsutskottet och , , samt . På kommer en uppföljning ske av de åtgärder man beslutat vidta för att hantera migrationssituationen. EU måste solidariskt genomföra de beslut som fattats för att gemensamt lösa migrationssituationen. Det är viktigt att och internationell rätt efterlevs vid genomförandet av uttalandet på migrationsområdet mellan och . Asylrätten ska värnas. Uttalandet måste följas upp för att säkerställa att detta sker. Medlemsstaterna måste bidra till det operativa stödet (personal och utrustning), särskilt till . Medlemsstaterna måste öka antalet platser för att motta skyddsbehövande syrier från . Det är prioriterat att få stopp på människosmugglingen för att förhindra dödsolyckor. arbetar för att skapa lagliga vägar in till EU för att söka asyl. Det är nödvändigt att fortsatt fokusera på ett bättre återvändande och ett bättre samarbete om återtagande med tredjeländer. Kampen mot terrorism och organiserad brottslighet1 (Sr Ygeman) a)Samarbetet mellan brottsbekämpande organ och tillhandhahållare av elektroniska kommunikationstjänster Gemensam skrivelse från och Avsikten med behandlingen i rådet Avsikten med behandlingen är ännu inte känd, troligtvis en policydiskussion. Dokument: Inget dokument är ännu angivet men det troliga är att det är dokument 14001/16 som avses. behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: - I ett brev till den slovakiske ordföranden för rådet för inrikes- och rättsliga frågor redogör inrikesministrarna i och för utmaningar kopplade till tillgång till elektronisk kommunikation vid brottsutredningar. Ett sätt för att få det frivilliga samarbetet att fungera effektivt är att använda en s.k. specifik kontaktpunkt (Single Point of Contact), något som har varit framgångsrikt för svensk polis i kontakter med amerikanska operatörer. Regeringen delar bilden av att det finns utmaningar i fråga om tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar. Det är därför positivt att frågorna uppmärksammas på EU-nivå, vilket har skett vid ett flertal tillfällen . Det är viktigt att myndigheterna har tillräckliga verktyg för att få tillgång till uppgifter som finns hos såväl telekomoperatörer som hos företag som tillhandahåller olika tjänster på internet, t.ex. sociala medier. Tillgång till uppgifter måste dock balanseras mot intresset att värna den personliga integriteten. Ett sätt för att få det frivilliga samarbetet att fungera effektivt är att använda en s.k. specifik kontaktpunkt (Single Point of Contact), något som har varit framgångsrikt för svensk polis i kontakter med amerikanska operatörer. ställer sig positivt till samarbete med internetindustrin också i syfte att motverka olagligt material på internet. För är det centralt att en sådan utveckling inte får inverka negativt på yttrande- och informationsfrihet. b)Återvändande utländska terroriststridande Avsikten med behandlingen i rådet Avsikten med behandlingen i rådet är ännu inte känd. Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen vid rådet. behandlad vid samråd med : Kampen mot terrorism behandlades , , , den 2 och samt den 20 och inför RIF-rådsmöten. 2016 behandlades ämnet inför RIF-rådsmöten, den 4 och , , samt . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information lämnades , , , samt . 2016 har information lämnats , , (skriftlig) och . Frågan om hur terrorismhotet mot bäst ska bekämpas har varit högt prioriterad . Efter terroristattentatet i antog det informella ett uttalande om arbetet mot terrorism. Efter terroristattentaten i antog rådet för rättsliga och inrikes frågor slutsatser om åtgärder mot terrorism. antog slutsatser på området . Mot bakgrund av framför allt Daeshs militära motgångar i och i finns det en oro över att detta kan medföra ett ökat inflöde till av utländska terroriststridande som har deltagit i striderna för Daesh eller på annat sätt stöttat denna eller någon annan terroristorganisation. Regeringen stödjer EU:s arbete mot terrorism. Samarbetet inom EU är centralt för internationella arbete mot terrorism. Regeringens inställning till enskilda åtgärder tar sin utgångspunkt i de principer som framgår i Förebygga, förhindra och försvåra – den svenska strategin mot terrorism [skr. 2014/15:146]. För att förhindra terrorism är det nödvändigt att brottsbekämpande myndigheter har möjlighet att utbyta information över nationsgränserna i den omfattning som behövs för en effektiv terrorismbekämpning. Svenska myndigheter ska använda och bidra till de gemensamma europeiska databaser som finns på detta område. All terrorismbekämpning, inklusive informationsutbyte, ska ske med respekt för grundläggande rättigheter och med hänsyn till skyddet av den personliga integriteten. Konsekvenshantering av terroristattacker: att stärka civilskyddets beredskap och insatsförmåga samt öka samarbetet med larm- och säkerhetstjänster Diskussion (Sr Ygeman) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska diskutera hur EU kan bistå och stödja medlemsländerna i att stärka förmågan att förebygga och hantera konsekvenserna av ett terroristattentat