rfr · H40WRFR4 · 2016-12-12 00:00:00 — När det gäller diskussioner med huvudmän anger enbart några forskarskolor att de inledningsvis förde diskussioner med dem. Forskarskolan Vetenskapssamhället i skolan (LU) utgör i sammanhanget ett undantag. Den ansvarige för forskarskolan hade inledningsvis flera möten med FoU Skola inom kommunförbundet , följt av ett femtontal träffar med förvaltningschefer runt om i när forskarskolans upplägg, organisation och inriktning diskuterades.109 En förklaring som framkommer i uppföljningen till att det inte förs mer dialog med huvudmännen är att man uppfattar att huvudmännen inte riktigt vet vad man vill med forskarutbildade lärare. En ansvarig framhåller att i den bästa av världar skulle akademin föra en dialog med huvudmannen om möjligheten att fördjupa vetenskaplig kunskap och var i verksamheten som huvudmannen behöver forskarutbildad personal, men att en sådan dialog förutsätter att det finns en strategi för forskarutbildad personal. Skola på vetenskaplig grund är politisk retorik. På vetenskaplig grund till vad? Det är svårt att förstå vad skolan behöver för slags forskning. Den forskning som finns ger sällan svar på skolledares frågor. Frågorna är formulerade av akademin och utifrån andra intressen än lärares intressen. Forskare har mera teoretiska intressen. (Learning study HJ) 107 De som förespråkar ämnesdidaktik framhåller att metoderna måste anpassas efter såväl de som ska lära som efter innehållet i undervisningen (Skola och samhälle: Hur lärare ska få kunskap bestäms uppifrån, ). 108Att ”öka kunskapen om kunskapsbildningen” som prof. utrycker det i en debattartikel i nyheter . 109FoU Skola är en regional plattform för samverkan kring forskning och utveckling på skolområdet i kommunförbundet . Syftet är att utveckla samverkan inom FoU mellan kommuner och lärosäten och att bidra till att skapa förutsättningar för professionsutveckling på FoU Skola leds av en vetenskaplig ledare. HSV fann även i sin utvärdering en brist i den initiala avstämningen mel- lan kommunerna och forskarskolorna om utbildningarnas inriktning och äm- 4.1.3 Lärarnas/förskollärarnas förväntningar på forskarskola Till lärarna/förskollärarna ställdes frågan: ”Vid tiden för din ansökan till forskarskolan, i vilken utsträckning trodde du då att forskarutbildningen skulle bidra till att du fick …” (se diagram 1 där svarsalternativen framgår). Diagram 1 Fråga 4, andel (%) Källa: SCB. Om man ser vilka alternativ där lärarna/förskollärarna markerat i mycket stor utsträckning och i ganska stor utsträckning framgår att ökad didaktisk skicklighet, ökade ämneskunskaper, nya arbetsuppgifter och verktyg för att införa nya metoder i undervisningen ligger högst (). Med tanke på att det kräver mer att markera ”i mycket hög utsträckning” än ”i ganska stor utsträckning” är det intressant att fokusera på detta svarsalternativ när det gäller förväntningar. I mycket stor utsträckning förväntade sig mer än hälften () ökade ämneskunskaper, följt av nya arbetsuppgifter i skolan () och ökad didaktisk skicklighet samt högre lön (41/). När det gäller möjlighet att börja forska i tjänsten som lärare/förskollärare trodde det, att jämföra som trodde att forskarutbildningen skulle bidra till att de skulle kunna forska och undervisa vid högskolan (bilaga 2, tabell 9 F4). Det är intressant att notera att när det gäller alternativen ”ökad kompetens att arbeta med kollegialt lärande” samt ”möjlighet att forska och undervisa vid högskolan” ligger majoriteten av de svarande någonstans i mitten: man trodde det i ganska stor utsträckning eller i ganska liten utsträckning. 110 Rapport 2012:9 R s. 45. angav i mycket stor utsträckning är förhållandevis liten som andelen som angav i mycket liten utsträckning/inte alls var . Sammanfattningsvis framgår av dessa resultat att lärarna/förskollärarna vid tiden för ansökan hade mer fokus på ökade kunskaper, nya arbetsuppgifter, undervisning, högre lön och skolutveckling än egen forskning, kollegialt lärande och att forska och undervisa vid högskolan. Förväntningar om högre lön vid antagningen är ganska höga. När svaren fördelas på kön framgår att något fler kvinnor än män trodde i mycket stor utsträckning att forskarskolan skulle leda till högre lön (hälften av kvinnorna, av männen). Svaren har även korsats med kommungruppstillhörighet (baserat på SKL:s tiogradiga kommungruppsindelning).111 Ef- tersom det är ett fåtal som deltagit eller deltar i forskarskola från flera av kommungrupperna har, för att få ökad tillförlitlighet i skattningar, kommungrupperna slagits samman till tre grupper (storstäder, större städer samt övriga kommungrupper).112 Det framgår då att av lärare/förskollärare boende i storstäder trodde i mycket stor utsträckning att forskarutbildningen skulle leda till högre lön, av lärare/förskollärare boende i större städer trodde det i mycket stor utsträckning och i övriga kommungrupper. Uppfylldes lärarnas/förskollärarnas förväntningar på forskarskolan? Samtliga lärare/förskollärare fick inledningsvis svara på frågan: ”Om du tänker på vad du trodde att forskarskolan skulle leda till, i vilken utsträckning har då dina förväntningar uppfyllts?” En majoritet menar att de har uppfyllts i mycket eller ganska stor utsträckning (i mycket stor utsträckning, i ganska stor utsträckning). En mindre andel, svarar i mycket liten utsträckning/inte alls (bilaga 2, tabell 9 F5). Det gavs möjlighet för de svarande att lämna en avslutande kommentar i slutet av enkätundersökningen. Av dessa framgår att många lärare/förskollärare har positiva erfarenheter av forskarskolan, både personligt och yrkesmässigt. Många anför att forskarskolan de deltagit i har hållit mycket hög kvalitet, att den har bidragit till yrkesmässig utveckling, ökat det kritiska förhållningssättet, gett impulser till att utveckla och förändra undervisningsmetoder samt till att driva utvecklingsarbete på skolnivå. Forskarskolan har även gett ett nytt och viktigt kontaktnät. Den breddade ämneskompetensen framhålls även av lärare/förskollärare som något positivt. 111https:///tjanster/kommunerlandsting/faktakommunerochlandsting/kommungruppsindelning.2051.html 112 ”Storstäder” är storstäder och förortskommuner till storstäder, ”större städer” är större städer och förortskommuner till större städer. I gruppen ”övriga kommungrupper” ingår resterande sex kommungrupper. 4.2 Deltagande i forskarskolor Till de ansvariga för forskarskolor ställdes frågan om söktrycket till forskarskolan. Det visade sig att det kan vara svårt att ge en uppgift om söktryck därför att det kan ha varierat mellan de lärosäten som deltar i forskarskolan (de sökande har kunnat ange ett förstahands-, andrahands- och tredjehandsval). En annan faktor som gör det svårt att ange söktrycket hänger samman med lärosätenas möjlighet att göra undantag från krav på behörighet.113 Med detta angivet framgår det att söktrycket till närmare en fjärdedel av forskarskolorna har varit lågt, dvs. platserna har tillsatts utan konkurrens. Vanligast har det dock varit att det har funnits viss konkurrens om platserna. I drygt en fjärdedel av forskarskolorna har söktrycket legat högre, mellan fyra och sex sökande per plats (bilaga 2, tabell 2). Förändring i söktryck i den senaste satsningen Samtliga lärosäten som tilldelats medel i den senaste satsningen har haft få sökande. De som bedrivit forskarskolor i tidigare satsningar – Idrott och hälsa (GiH), Learning study (HJ) och LicFontD (LiU) – kan jämföra och se hur antalet sökande kraftigt minskat . Två forskarskolor (LicFontD och ) har i två omgångar annonserat om att det finns platser i forskarskolan. De ansvariga framhåller att intresset hos lärare/förskollärare för att delta i forskarskola är lika stort som förr, men intresset hos huvudmännen har däremot minskat.114 Den ansvariga för LicFontD berättar att av 100 sökande rekommenderade forskarskolan att 20 skulle antas, men endast cirka hälften av dessa kunde skicka in det intyg undertecknat av huvudmannen som krävs. Av ekonomiska skäl såg sig huvudmännen tvungna att neka lärarna/förskollärarna att delta. ”Många av de 20 var högt meriterade och motiverade och besvikelsen blev i många fall stor.” (LicFontD LiU) Ansvariga för forskarskolor framhåller att huvudorsaken till det vikande antalet beviljade ansökningar är kravet på hel finansiering av huvudmannen. Kravet har resulterat i att många huvudmän antingen redan i ett tidigt skede sagt nej, eller att de har dragit sig ur i ett senare skede. En effekt av det minskade antalet beviljade ansökningar är att partnerlärosäten har hoppat av samarbetet (t.ex. Kommunikation och relationer GU). 113 I 4 § första stycket förordningen (2009:1035) om utbildning på forskarnivå för lärare och förskollärare anges att sökande ska ha examen som lärare, speciallärarexamen eller en examen jämställs med speciallärarexamen, en examen som förskollärare, en motsvarande äldre examen, ett behörighetsbevis eller legitimation för yrket. Av andra stycket i samma bestämmelse framgår att högskolan för en enskild sökande får medge undantag från behörighetskraven enligt första stycket, om det finns särskilda skäl. 114 har noterat förändringen. Medlemmar som hör av sig till förbundet ber om råd om vad de ska göra när huvudmannen nekat dem att delta i forskarskola (, intervju ). I samband med ett återrapporteringsuppdrag ställde VR frågor till de lärosäten som anordnar forskarskolor inom den fjärde satsningen för forskarskolor. Resultaten visade på samma sätt att forskarskolorna uppger att de har upplevt att intresset bland lärare har varit stort i samband med annonseringen av forskarutbildningsplatser, men att det har varit en stor utmaning att få skolhuvudmännen att finansiera de deltagande lärarnas och förskollärarnas lön under forskarstudierna. Det tros ha bidragit till ett lågt söktryck på flertalet forskarskolor och att flera forskarskolor inte har lyckats fylla det antal platser man planerat för.115 Flera ansvariga för forskarskolor pekar också på den förlängda studietiden som en förklaring till huvudmännens bristande intresse. Att ha en lärare/förskollärare på i forskarskola under åtta terminer innebär ett tidsmässigt utsträckt ekonomiskt åtagande för kommunen. Den förlängda studietiden har inte inverkat gynnsamt på deras benägenhet att stödja ansökningarna. ”Det var för många svårt att få någon inom kommunen att ta ett beslut om pengar framåt.” (Kommunikation och relationer GU) Två forskarskolor, Vetenskapssamhället i skolan (LU) och NaNo (SU), involverade dock huvudmännen redan från början och kunde på så vis fylla platserna. Huvudmännen spelade en aktiv roll i att själva finna kandidater. Flera av huvudmännen var emellertid bara beredda att finansiera en kandidat. De kommuner i som skrev på att de finansierar en forskarstuderande gjorde ett urval av sökande lärare innan förvaltningschefen tog sitt beslut att finansiera (vilket också medförde att antalet sökande till forskarskolan blev ungefär en per plats). Forskarskolan Vetenskapssamhället i skolan uppger t.ex. att man hade försäkrat sig om att planerna på en forskarskola med denna inriktning svarade mot ett reellt behov. Det var också väl förankrat i den pedagogiska verksamheten i regionens kommuner. Bristen på forskning inom detta område och tillgång till forskarutbildade lärare var för en högprioriterad fråga. Den ansvarige för forskarskolan i fråga bedömer att det är anledningen till att man ändå fyllt så pass många platser. Man sköt dessutom upp starten av forskarskolan med en termin, för att det skulle passa i den kommunala budgetplaneringen. 4.2.2 Förutsättningar att bedriva forskarstudier Lärare och förskollärare om förutsättningar En mycket stor andel () av lärare/förskollärare som har gått forskarutbildning i forskarskola och tagit licentiatexamen anser att deras lärarutbildning och yrkeserfarenhet på det stora hela har gett dem tillräckligt bra förutsättningar för att kunna bedriva studier vid forskarskolan. 115 , Årlig återrapportering av uppdraget om att utlysa medel för utbildning på forskarnivå för lärare och förskollärare 2013 (U2013/1553/F), dnr 111-2013-892. hög andel av de som ännu inte tagit licentiatexamen anser likaledes att lärar- utbildningen och yrkeserfarenhet gett dem tillräckligt bra förutsättningar för att bedriva forskarstudier (bilaga 2, tabell 9 F10). Lärarna/förskollärarna upp- lever alltså inte att de har otillräckliga förutsättningar för att bedriva forskar- Om man korsar svaren med kön kan man notera att det är en något större andel män som svarar ”Ja, på det stora hela” jämfört med kvinnor. På frågan om de studerandes grundutbildning gett tillräckligt bra förutsätt- ningar för att bedriva forskarutbildning svarar mer än hälften av de ansvariga för forskarskolor att så är fallet, i huvudsak. En fjärdedel svarar att grundutbildningen inte gett tillräckliga kunskaper. Några framhåller att de forskarstuderande skulle ha haft bättre förutsättningar om de hade haft magister- eller masterexamen. Några ansvariga framhåller att förutsättningarna skiftar från individ till individ. Ett par ansvariga framhåller att det är svårt att besvara frågan då de forskarstuderande också hade annan Generellt framgår det att gymnasielärare klarar forskarskolan bättre än lä- rare på andra nivåer. De ansvariga för forskarskolor anför att det kan vara svårt att klara forskarskola om man inte har förberedelse i form av en magister- eller masterexamen, som kan vara fallet med förskollärare. Flera ansvariga för forskarskolor framhåller att de antagna också hade an- nan utbildning, utöver lärarutbildningen, samt lång erfarenhet, vilket gör det svårt att besvara frågan. Ett par ansvariga för forskarskolor efterfrågar högre nivå på lärarutbild- ningen inom naturvetenskap och teknik. 4.2.3 Antagna till forskarskolor i de fyra satsningarna I de fyra satsningar som genomförts på forskarskolor för lärare och förskollä- rare har sammanlagt 434 lärare/förskollärare registrerats som forskarskoleny- börjare.116 Fördelningen av nybörjare inom de olika forskarskolorna samt spridningen över olika lärosäten, både värdlärosäten och deltagande partner- lärosäten, framgår i bilaga 2, tabell 5–8. Av de som antagits till forskarskolor för lärare och förskollärare var i genomsnitt kvinnor och män. man ser på de olika satsningarna skiljer de sig åt sinsemellan. första antagningen 2008 var det en jämn könsfördelning (vilket kan bero 116 Registrering /16. Förnyad rekrytering pågick till forskar- på att av de antagna arbetade vid en gymnasieskola där andelen män är hög i relation till övriga skolformer), medan könsfördelningen var ojämn i satsningen 2010, 2011 och 2013, med en majoritet kvinnor. Antal år i yrket Av de som antagits till forskarskolor är spridningen ganska stor vad gäller antal år i yrket, allt från ett fåtal år upp till i yrket. Den genomsnittliga yrkeserfarenheten bland lärarna vid antagning var . Tre fjärdedelar har arbetat vid antagningen, med en topp på 6 till 12 års erfarenhet (se diagram 2), vilket motsvarar cirka hälften av de antagna. Diagram 2 Antal år i yrket Källa: SCB. Det kan jämföras med HSV:s undersökning där hade mellan 11 och 20 års yrkeserfarenhet och lite hade mellan 6 och 10 års erfarenhet i yrket.117 Det är alltså fler med kortare yrkeserfarenhet som deltagit i senare forskarskolor. Deltagande i andra fortbildningsinsatser Andelen som tidigare deltagit i en större statlig satsning på fortbildning för lärare/förskollärare var förhållandevis låg, för samtliga (bilaga 2, tabell 9 F11). Deltagandet har dock ökat något . Bland lärarna/förskollärarna som antagits 2014 och senare har närmare hälften tagit del av en större statlig fortbildningssatsning. 117 Rapport 2012:9 R, s. 13. Var lärare/förskollärare arbetade Undersökningen visar att av dem som antagits till en forskarskola inom de fyra satsningarna var lärare vid tiden för antagningen till forskarskolan. Av dessa arbetade inom gymnasieskolan och inom (i årskurs 7–9, årskurs 1–6). Enbart arbetade i vuxenutbildningen. Undersökningen visar vidare att av dem som antagits till forskarskola inom de fyra satsningarna arbetade i förskola. Ett fåtal procent angav Annat arbete – vanligast var arbete i förvaltning/kommun eller högskola/universitet (bilaga 2, tabell 9 F1). För att fastställa i vilken kommun de antagna arbetade har svaren korsats med SKL:s tiogradiga kommungruppsindelning som beskrivs närmare i avsnitt 4.1.3. Diagram 3 Antagna till forskarskola, andel (%) efter kommungrupp Källa: SCB. Det framgår då att av antagna lärare/förskollärare arbetade i större städer. av antagna lärare/förskollärare arbetade i storstäder och i förortskommuner till storstäder. Mycket få av de antagna arbetade i glesbygdskommuner eller kommuner i en glesbefolkad region. Undersökningen visar sammanfattningsvis att en övervägande majoritet av de som antagits till forskarskola inom dessa satsningar är lärare. Mer än hälften arbetade som gymnasielärare. En majoritet av de antagna arbetade i en kommun i större stad eller en storstadskommun. Satsningarna har alltså inte nått målgruppen som arbetar med yngre barn (förskola och årskurs 1–6) och inte heller dem som arbetar med unga vuxna och vuxna. Satsningarna har inte heller inneburit att lärare/förskollärare i glesbefolkade kommuner och regioner påbörjat forskarutbildning genom att delta i en forskarskola. Forskarskolornas spridning över landet De forskarskolor som anordnats inom ramen för de fyra satsningarna har genomförts vid 14 värdlärosäten. Som framgått i avsnitt 3.2.1 har varit värdlärosäte för flest forskarskolor (9 stycken); i övrigt har de stora lärosätena varit värdlärosäte för två till tre forskarskolor vardera. Samtliga värdlärosäten, med undantag för , ligger i södra och . Forskarskolorna bygger i nästan samtliga fall på samverkan med andra lärosäten, s.k. partnerlärosäten. Den geografiska spridningen av forskarskolor är därför i praktiken större. Ofta samverkar värdlärosätet med tre till fyra andra partnerlärosäten. Det finns forskarskolor som har profilerat sig mot att ha ett stort antal partnerlärosäten med spridning över hela landet (framför allt LicFontD LiU). Det finns också exempel i den senaste satsningen på ett medvetet regionalt fokus där tanken är att man ska kunna dra nytta av synergieffekter mellan kommunerna i den tätbebyggda regionen (Vetenskapssamhället i skolan LU). 4.3 Genomförande av forskarskolor 4.3.1 Distansstudier och campusförlagd utbildning I uppföljningen framgår att på campus kan undervisning och seminarier ges antingen utspritt eller intensivt . Vidare framgår att föreläsningar, seminarier, handledning m.fl. aktiviteter i intensiv form kan ges i form av ett internat. Föreläsningar kan också ges på en webbaserad plattform, som ett komplement eller för att ge gästföreläsare möjlighet att delta i utbildningen. Handledning ges ofta både i form av fysiska möten på campus och/eller i samband med internat, genom internetbaserad programvara samt i form av skriftlig kommunikation. De allra flesta forskarskolor bedrivs i huvudsak som campusförlagd utbildning på lärosätet eller – där partnerlärosäten ingår – på respektive lärosäte. Vissa forskarskolor strävar även efter att förlägga en obligatorisk kurs på varje deltagande lärosäte för att på så vis ge de studerande möjlighet att ta del av forskarmiljön (t.ex. Språk och lärande GU). De allra flesta forskarskolor anordnar även ett flertal internat under utbildningstidens gång. En del forskarskolor bedriver undervisningen i samtliga tre former: på distans (webbaserade nätträffar), campusförlagd utbildning och i form av internat (t.ex. Historia samt SO-ämnen KaU). Vid en forskarskola förekom de tre formerna i ungefär lika stor utsträckning (Historiska medier UmU). karskola med många partnerlärosäten ger obligatoriska kurser på en webbase- rad plattform i kombination med fysiska kursmöten i form av internat, medan övrig undervisning ges som campusförlagd utbildning på respektive lärosäte. Det faktum att de forskarstuderande arbetar deltid – i olika delar av landet – ser ut att ha påverkat hur utbildningen lagts upp. 4.3.2 Samverkan mellan parter Samverkan anges i nästan samtliga fall ha fungerat väl eller mycket väl mellan de deltagande lärosätena. Värdlärosätena beskriver i vissa fall hur denna samverkan går till. är formen den att lärosätena har var sin representant i forskarskolans styr- eller ledningsgrupp, att man fördelar obligatoriska kurser sinsemellan och har gemensamma internat. Handledningen kan också delas upp mellan lärosätena, ofta genom att de forskarstuderande får två handledare, en från det lärosäte man vistas mest på och en från ett av partnerlärosätena. Fyra forskarskolor i satsningen 2011 hade inget partnerlärosäte eftersom det inte var ett krav vid utlysningen. Forskarskolor om samverkan med huvudmännen Majoriteten av forskarskolorna har på olika sätt försökt samverka med huvudmännen. Närmare hälften av de ansvariga för forskarskolorna anger att man har strävat efter att involvera huvudmannen i styrgruppen eller något annat ledningsorgan. I vissa av dessa har en representant för SKL eller regionala kommunförbund deltagit. Det är vidare vanligt förekommande att forskarskolor bjuder in huvudmännen vid början och slutet av utbildningen, men även under utbildningens gång. Det förekommer också att huvudmännen bjuds in till konferenser, utfrågningar, symposier och internat för presentationer och diskussioner. Det kan också förekomma att varje deltagande lärosäte arbetar med de forskarstuderandes kommuner; exempelvis kan det förekomma att de forskarstuderandes chefer bjuds in till återkommande frukostmöten då man diskuterar deras forskningsarbeten och andra aktuella frågor. En mer konkret samverkan på skolnivå har utvecklats av forskarskolan Na- turkatastrofer (SU). Den ansvarig har försökt att minska den förlust som huvudmannen gör när den låter en av de bästa lärarna delta i en forskarskola genom att ge någonting tillbaka till skolan under forskarskolans gång. Det har i det konkreta fallet skett genom att den ansvarige tagit med gymnasieelever på exkursioner och genom att vara ett stöd i elevernas gymnasiearbete. Det är ett fåtal forskarskolor som uppger att man inte har strävat efter att involvera huvudmännen. Skäl som anges av ansvariga är antingen att det inte finns någon samverkanskultur eller att man konstaterar att skolhuvudmannen är fullt upptagen av annat för att ta del av drivandet av forskarskolan. Relativt många av de ansvariga för forskarskolor uppger att huvudmännens deltagande i ledningsorgan har varit svagt eller blandat. Andra sätt att involvera huvudmännen har också gett varierande resultat. Ett problem som ansvariga för forskarskolor framhåller är att man inte alltid vet till vem man ska vända sig hos huvudmannen. Man vet heller inte alltid vilka från huvudmannen som kommer till ett möte. Flera ansvariga framhåller att en del i detta problem är att det sker en viss rotation på chefsposter hos huvudmannen. Den ansvarige för forskarskolan Vetenskapssamhället i skolan (LU) hade inför planeringen av forskarskolan i fråga noterat att det är cirkulation på posten som förvaltningschef. För att skapa kontinuitet i samtalet är upplägget i forskarskolan Vetenskapssamhället i skolan (LU) att regelbundet genomföra kommundagar. Samtliga forskarstuderande redovisar på dessa kommundagar sin forskning för skolhuvudmännen, rektorer och annan intresserad kommunpersonal. Den ansvarige för forskarskolan håller även möten med förvaltningscheferna och diskuterar framtiden för de forskarstuderande och hur kommunerna kan ha nytta av nätverket som en samlad kompetens. I ett antal ansökningar till VR presenteras mer ambitiösa planer på hur man vill involvera huvudmännen i forskarskolan. Till dessa forskarskolor ställdes frågan hur framgångsrik man hade varit i sin plan att engagera skolhuvudmännen. Svaren visar på att man vanligtvis har fått blandad respons, dvs. vissa huvudmän har visat intresse, vissa inte, eller svag respons, trots ansträngningarna.