rfr · H40WRFR5 · 2016-12-16 00:00:00 — fungerat , och dessa samband finns också i andra länder. När det gäller fråga om fördelningspolitiken har vi vårt mål för penningpolitiken. Som jag sa tycker vi att inflationsmålet är ett viktigt ankare och en hörnpelare i den ekonomiska politiken. nat väl genom att vi har haft högre tillväxt och större köpkraft för hushållen sedan det infördes. Sedan kommer självfallet frågan om hushållens skuldsättning. flera länder som har råkat ut för finanskris. Vi har själva haft finanskris här i närtid, både och –2009. Vi ser att vi får tapp i tillväx- ten som det sedan blir svårt att ta igen. Den trendmässiga tillväxten blir därför lägre, och detta kan man se i alla länder. Det är något att ta i beaktande att både tillväxten och välståndet för som helhet kan minska om vi skulle råka ut för en finanskris. Det är därför vi är så angelägna om att just hushållens skuldsättning ska tas på stort allvar och att vi inte försätter oss i en sådan situation att vi får problem längre fram. Vi har haft flera internationella organisationer här – EU- kommissionen upprepade gånger och IMF – som pekar på detta förhållande. De tittar inte specifikt på , utan de jämför oss med andra länder i samma De menar att vi är väldigt sårbara med det finansiella system vi har och hushållens höga skuldsättning. Man är inte orolig för hushållen som så- dana eller för banksystemet – vi har sannolikt ett tillräckligt robust banksy- stem, och huvuddelen av hushållen kommer att klara sina skulder – men vi får effekter på konsumtion och tillväxt. Sådana stora effekter vill vi inte ha. (SD): Det var många som blev tagna på sängen av det ame- Mycket är dock fortfarande osäkert i termer av vad det kan komma att innebära för världsekonomin och vilken politik den nya presidenten kommer att bedriva. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Som redan konstaterats föll börserna initialt efter brexit för att sedan åter stabiliseras. Samma trend såg vi nu på finansmarknaderna när Stockholmsbörsen föll initialt för att sedan nå sitt årshögsta. Denna typ av volatilitet minskar givetvis förutsägbarheten, och det återstår att se hur ekonomin påverkas på lång sikt. Vad som ligger i närtid är Feds förväntande räntehöjning och de penningpolitiska beskeden från ECB. Sannolikheten för att Fed skjuter en räntehöjning har ökat. Detta i kombination med inflationsutfallet gör det svårt att förutsäga något , men jag undrar: Hur förhåller sig till en världsekonomi i förändring, och hur skulle ett scenario där Feds räntehöjning uteblir påverka inflationsprognoser och räntebanan? (MP): Tack för föredragningen! Ni har bekräftat den styrränta somligger en halv procentenhet under ECB:s styrränta, somär . har vi i både högre tillväxt och högre inflation än eurozonen, och så har det varit . Jag skulle vilja att ni utvecklar lite grann huruvida det är rimligt att vi ligger på en lägre räntenivå än ECB när vi har en högre inflationstakt och en högre tillväxt. (C): Herr ordförande! Riksbanksledningen får ibland kritik för att den tar sig rätten att kritisera vad andra aktörer, inklusive riksdag och regering, gör eller inte gör när det gäller till exempel arbetsmarknad och bostadsmarknad. Jag håller inte med om kritiken utan tycker att det är rätt med det klarspråk vi får höra från framför allt riksbankschefen. Jag kan konstatera att det är en extrem obalans i vår ekonomi. Det är ett underbetyg till de partier som är representerade i den här salen att vi med öppna ögon väljer att göra alltför lite för att bemöta detta. Det var inte min fråga utan en inledande parentes. Frågan kommer i det följande. Jag har suttit med vid dessa presentationer och sett era grafer och slides under fem eller , och 2 procents inflation har alltid legat fyra femår framåt i tiden och gör så än . Jag är lite förvånad över att så pass många av dem ni frågar fortfarande tror att inflationen kommer att vara om ytterligare fyra . Det jag funderar över på min kammare och som jag skulle vilja höra era tankar om är detta: För och år som går med dessa låga räntenivåer och det låga eller obefintliga inflationstrycket måste ju risken öka för att vi når ett nytt steady state där inte minst marknadsräntorna internaliseras i systemet. Även om vi ser ett tryck uppåt kommer inte minst hushållens konsumtion att minska betydligt om de får signifikant högre räntekostnader. Trycket uppåt bromsas då av en allmän nedtrappning i ekonomin, i ett läge då vi vet att en stor del av den ekonomiska styrkan i beror på just inhemsk konsumtion. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Flera debattörer såväl i som internationellt pekar på det faktum att vi sannolikt kan förvänta oss en ekonomi med låga räntor och låg inflation Jag skulle vilja höra era resonemang om denna risk, denna möjlighet eller detta scenario – hur pass troligt det är och i vilken mån vi, givet detta framtidsscenario, måste förändra hur vi jobbar och vad det kommer att innebära. , riksbankschef: frågade vad som händer ifall Fed inte höjer – den som det visste! Det är svårt att förhålla sig till hypotetiska frågor och frågeställningar. Då måste man se framför sig lägre tillväxt och framför allt en lägre inflationstakt i den amerikanska ekonomin. är det egentligen ingenting som talar för det. Tvärtom tror jag att inflationsför- väntningarna har gått upp i . Om det ändå skulle vara så att man av olika skäl väljer att inte höja räntan är det rimligt att anta att räntehöjningar på alla möjliga olika håll i världen också fördröjs och att det händer saker på de finansiella marknaderna. sannolikt skulle detta få återverkningar också i , när det gäller både räntenivån och växelkursutvecklingen. frågade om ECB. Det är lite knepigt när det gäller ECB, för de har alla möjliga olika räntor. I och för sig talar de om en ränta på noll, men den faktiska ränta som styr ECB är deras inlåningsränta, som är −0,4. ligger alltså väldigt nära oss – vi har −0,5. I det avseendet ligger vi väldigt nära Det finns ytterligare en teknisk historia som också spelar roll i detta sam- köper inte tyska statsobligationer ned till lägre än −0,4. Om man ska jämföra och EMU-området är det framför allt svenska statsobligationer visavi tyska statsobligationer som man sneglar Om vi då ligger på −0,5 och dessutom kraftfullt köper statsobligationer längs med hela yield-kurvan innebär det att vi antingen ligger lite under den tyska avkastningskurvan eller väldigt nära den. I detta avseende får man säga att den teknik som ECB har valt när det gäller att utöva penningpolitik har Det har varit bra för vår del att man har valt att göra på det frågade om som alltid flyttas fyra framåt i Om vi ligger ganska nära 1 ½ , mätt som KPIF, ligger vi bra mycket närmare nu än vad vi gjorde tidigare. Vi tror att vi kommer dit, men för att göra det får man vara envis och hålla på ett tag. Man kan tolka inflationsförväntningarna på olika sätt. Ett sätt att göra det är att säga att många i förväntar sig att vi kommer att vara envisa och att de därför räknar med att vi får upp inflationen till . I den andra delen av frågan rör jag mig lite utanför penningpolitiken. har mycket att göra med den bild som visade, där hon beskrev hur den allmänna räntenivån har fallit globalt . Det har lett till ett läge i världsekonomin där realräntorna allmänt sett är låga eller till och med negativa. För att vi ska få positiva realräntor behöver vi ha STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN en tillväxt som är sådan att det lönar sig att investera på olika håll i världsekonomin. Då stiger också de nominella räntorna . Realräntan kan inte en centralbank påverka, utan vi kan påverka den allmänna ränteutvecklingen lite grann över en konjunkturcykel kring den rådande realräntan. Det är svårt att besvara frågan om när vi får en positiv realränta, men rimligtvis kräver det ganska kraftfulla strukturåtgärder i en lång rad olika ekonomier för att det ska bli lönsamt att investera igen. Det vi inte har svaret på – detta kommer att kräva fascinerande och långvarig analys – är hur man ska kombinera detta med det faktum att det i den välutvecklade delen av världen sannolikt är första gången någonsin som vi har att tänka kring dessa frågor i ett läge med en mycket snabbt åldrande befolkning som sparar väldigt mycket. Detta är viktiga frågeställningar som är väl värda att ägna tid åt att fundera över, men jag har inget precist svar . , förste vice riksbankschef: Jag kan komplettera lite när det gäller den första frågan om vad som händer om Feds räntehöjning uteblir. Det händer väldigt mycket i världen . De långa räntorna gick upp mycket i går men föll tillbaka något . Det kommer ny information som man behöver ta ställning till. Vad som händer är lite för tidigt att säga något om. Feds beslut är en parameter, men ECB har också möte . De står inför beslutet om de ska fortsätta med sina omfattande obligationsköp och i vilken omfattning. Det kommer att påverka oss. Vi kommer att ha ytterligare inflationsutfall innan vi har vårt decembermöte. Som alltid kommer det mycket information, och det är mycket som påverkar och den svenska marknaden. Vi får därför återkomma i den delen. När det gäller fråga om låga räntor måste vi vara ödmjuka inför den situation vi befinner oss i. Vi har en generation som växer upp nu och som tror att vi alltid kommer att ha så här låga räntor. Det är en jätteviktig fråga, inte minst för oss, att förklara varför vi inte tror att räntorna kommer att vara så låga jämt och att skälet är att vi måste få upp inflationen. Det är en viktig del i svensk ekonomi, som kommer att tjäna alla väl. Vi återkommer lite längre fram med vår stabilitetsrapport, där vi tittar lite noggrannare på hushållens skuldsättning, som vi har tagit upp , och på försäkringsbolagen. Det blir allt svårare för dessa att få avkastning på sina placeringar. Det finns en risk att de dras mot mer riskfyllda placeringar för att få den avkastning som de i sin tur har lovat pensionärerna. Det finns andra risker också på de finansiella marknaderna, som kan börja gro när vi har låga räntor . Det är en väldigt viktig fråga, och vi återkommer lite längre fram med vår stabilitetsrapport. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN (V): har haft minusränta under nu och har köpt obligationer. Detta har haft vissa positiva effekter enligt Riksban- ken, men den nivå man ville ha har inte uppnåtts. i denna form har inte prövats tidigare, och erfarenheterna är få. vilka negativa effekter en minusränta och obligationsköp kan få och om en återgång till normalläge kan ske och i så fall på vilket sätt. flaggar ni för att räntorna troligtvis kommer att vara låga under I den penningpolitiska rapporten och i era protokoll talas om att hushållens skuldsättning växer snabbt och väntas stiga till före fjärde kvartalet 2019. har det gått sedan amorteringskravet infördes i som- Ni var ganska tidigt ute med att säga att det kommer att få väldigt liten effekt, framför allt beroende på att det bara påverkar nya låntagare och inte Jag bedömer att det hade en ganska stor effekt till en början. var lite förvånad , men sedan blev det ganska snabbt en återgång där man såg att marknaden stabiliserade sig och effekten avtog kraf- Jag undrar: Vilken syn har ni på amorteringskravet, och vilka andra åtgär- der skulle vilja se? (L): Tack för en intressant presentation! som ni själva säger, en extrem och expansiv penningpolitik, och ni har både i dag och tidigare motiverat varför ni driver den linje ni har. på att det driver upp bostadspriserna och att det får effekt på prissättningen av tillgångar, inte minst bostäder. I detta läge, när ni ser att inflationen på kort sikt inte riktigt tar fart, väljer ni att ha en beredskap för att också agera på penningmarknaden framöver. signalerar även att ni vill skjuta upp en eventuell höjning av reporäntan. har ett resonemang om att det viktiga på lång sikt är att människor har förtroende för inflationsmålet och prisstabiliteten, och ni pekar själva på att ni uppnår detta eftersom hushåll och företag förväntar sig att Jag blir lite förbryllad: Varför är det så viktigt att på kort sikt fortsätta med den expansiva politiken när inflationsförväntning- arna, enligt er själva, ändå kommer att nås ? Ni pekar på höjda tillgångspriser och bostadspriser och på hushållens skuld- sättning, och min andra fråga handlar om tajmingen att i detta läge signalera en fortsatt väldigt expansiv penningpolitik, när ni ser att priserna på bostäder Jag håller med om analysen att det blir ett stort politiskt ansvar att ta tag i dessa frågor och att det tas alltför få initiativ på detta område från det politiska Givet att ingenting sker, vad är anledningen till att ni trots detta går vidare med den expansiva politiken, när ni själva skisserar dessa negativa scenarier och risker med eventuella prisfall i den inhemska konsumtionen och detta skapar en negativ spiral vid en eventuell nedgång i ekonomin? STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN viktigt på kort sikt när ni ändå tycks klara det på lång sikt, och varför bedriver ni i detta läge en expansiv politik när priserna på bostäder ökar? (KD): Jag tackar för bra föredragningar av . Ni signalerade tydligt i den penningpolitiska rapporten att ni har en beredskap för att använda alla verktyg för att göra penningpolitiken ännu mer expansiv om så skulle behövas. prognostiserar nu Riksgälden ett lägre utbud av statsobligationer. Jag undrar: Har ni planer eller tankar på att använda andra verktyg också, det vill säga köp av andra tillgångsslag, kommunobligationer eller vad det nu kan vara, i händelse av att det lägre utbudet inte skulle räcka? Min andra fråga handlar om USA-valet och att inflationsförväntningarna och de långa räntorna har stigit som en följd av detta. Diskrepansen mellan till exempel tyska och italienska räntor har ökat rejält. Hur tror ni att ECB kommer att hantera situationen framöver om denna utveckling fortsätter? , riksbankschef: för frågorna! Låt mig backa ett steg till fråga, som många av de andra frågorna är en fortsättning på. Frågan var ungefär så här: Varför ligger vi under ECB? Det samhällsexperiment som vi i vid mening ger oss på är att hålla en högre tillväxt och en högre inflationstakt i än i . Det är detta som pågår , och det har stötts kraftigt av den penningpolitik som vi för. Så här långt har det varit lyckosamt i den meningen att inflationen är på väg upp och arbetslösheten på väg ned. Sedan återstår det att se om vi klarar det på . Om vi ska klara det i genomsnitt på lång sikt talar vi om en strukturomvandling i svensk ekonomi som ligger utanför penningpolitiken. Som en del av penningpolitiken har vi fråga om ränta, obligationsköp och effekter så här långt. Att gå mot minusränta, om jag väljer det språkbruket, åtföljs naturligtvis av stor symbolik och mycket diskussion. Vi experimenterade i mycket liten skala 2009–2010. Jag tycker att hela systemet har fungerat väl, mycket bättre än vad många föreställde sig att det skulle göra. Vi har uppnått det vi ville, det vill säga att få ned den allmänna räntenivån i ; det är vad som har skett. Våra obligationsköp har enligt vår uppfattning bidragit till detta. Vi har noga följt vad som sker på obligationsmarknaden och hur saker och ting fungerar där. Så här långt har det inte varit några större problem eller bekymmer när det gäller att hantera de obligationsköp vi gör. Så här långt har systemet alltså fungerat. Återigen: Jag tror att det är viktigt att ha vår omvärld i åtanke lite grann. då bestämde sig för att sänka räntan till en negativ nivå och göra mycket stora obligationsköp ändrades spelplanen för över . Det var vi tvungna att förhålla oss till, antingen genom att sitta med armarna i kors och se vad som händer eller STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN genom att försöka hantera situationen efter bästa förmåga. Vi har gjort det se- nare, och så här långt tycker vi att det har fungerat väl. När det gäller frågan om amorteringskrav har jag sagt tidi- gare, och det står jag för, att det är ett milt amorteringskrav. Jag tror inte att det kommer att räcka. Vad som behöver göras därutöver är svårt att svara på när det gäller enskilda åtgärder. Ytterst handlar det om kombinationer av åt- gärder och vilka typer av paket som förhoppningsvis växer fram över tiden. Ett skuldkvotstak lär nog behövas, eftersom allt fler skjuts allt högre upp i Den processen behöver man få stopp på någonstans. och ändrad fastighetsskatt – det handlar då om högre fastighetsskatt, så att det inte finns något missförstånd på den punkten – är sådant som ligger i farans riktning när det gäller åtgärder man kan resonera om. Det handlar också om hur hyresregleringen ska se ut och kommunernas regler för bo- stadsbyggande med mera. Men det är inte möjligt att plocka fram endast en åtgärd, eftersom mycket styrs av vilka paket av åtgärder som växer fram. Om vi fokuserar enbart på finanssektorn har jag också tidi- gare sagt att min uppfattning är att riskvikterna för bolån i banksektorn är för frågade varför det nu är viktigt att få upp inflationen och pusha på när det gäller de här frågorna på kort sikt. Det ena svaret är att man annars löper risken att kort sikt blir till lång sikt. Det andra svaret är att inte minst inflationsförväntningarna placerar sig på en helt annan nivå. när inflationsförväntningarna började vandra nedåt på ett ganska obe- hagligt sätt, givet vårt inflationsmål på . har vi nu lyckats vända. Och det tycker vi är bra. När vi ska hantera de här olika frågorna och frågeställningarna ställs vi inför att det alltid är svårt att göra många olika saker när det gäller ekonomisk politik. Det är alltid svårt att hitta en lämplig kombinat- ion av de saker som behöver göras. Det är egentligen den grundläggande frå- Somt förväntas vi göra, och annat ska göras av andra. frågade om andra obligationer. I teknisk mening kan vi göra både det ena och det andra. Det gjorde vi också under den stora finans- Det går, kort och gott, ut på att använda balansräkning för att köpa tillgångar och betala med nya riksbankspengar för att skapa mer pengar i den svenska ekonomin. Alla verktyg som vi förfogar över, varav en del användes under finanskrisen, kan utan några större tekniska bekymmer Ett exempel på det är att köpa till exempel kommunobligationer. Givet tillståndet på vår bolånemarknad är vi dock synnerligen skeptiska till att köpa bostadsobligationer. Jag kan alltså inte se att just en sådan åtgärd skulle ligga i korten i närtid. Sedan kan jag tyvärr inte svara på vad EMU-sidan skulle välja att göra om räntorna skulle stiga i södra . En centralbank kan inte hantera bekymren med skillnader mellan södra och norra . I södra handlar det yt- terst om strukturomvandling. Om man av olika skäl inte vill genomföra den strukturomvandlingen handlar det i slutänden omlägre levnadsstandard i södra STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN jämfört med i norra . Men det förhållandet råder inte en centralbank över. , förste vice riksbankschef: Jag vill göra några korta tillägg. Till att börja med frågade vad vi kan göra och vad vi vill ska göras. Bostadsmarknaden är det underliggande problemet bakom hushållens skuldsättning. Riksbankschefen har gett förslag på sådant som vi i alla fall tycker att man bör se över när det gäller det. Vi är inte ute efter att förstöra för hushållen, utan vi vill att ska gå in i en långsiktigt hållbar utveckling. Då måste man sannolikt jobba med olika saker. Det kan handla om skatter, som ränteavdrag och fastighetsskatt. Men det kan också handla om åtgärder eller regleringar som rör just skuldsättningen. Man behöver inte gå särskilt långt tillbaka för att komma till den tid då det var helt naturligt att amortera på bostadslånen. Vi amorterade ned dem på 30– , och vi hade en del av bostadslånen med fast ränta och en del med rörlig ränta. har den största delen av bolånestocken rörlig ränta, vilket i sig utsätter hushållen för en stor ränterisk. Det är också någonting som man kanske bör se över. Vi vill ha en kombination av åtgärder som vi, när vi ser framåt, tror leder till en hållbar utveckling som inte åsamkar svensk ekonomi några stora problem. Jag vill också kommentera fråga om inflationsförväntningarna; om vi nu kommer att få upp inflationsförväntningarna, varför kan vi då inte vara nöjda med det och börja höja räntan igen? såg vi vikande inflationsförväntningar. Och vi vet hur svårt det är att få upp dem igen. Inflationsförväntningarna har precis börjat nå de och vi vill gärna att de ska stabiliseras där. Om de skulle vika nedåt snabbt igen vet vi att det är svårt att få upp det hela. Skulle vi få inflationsförväntningar som ligger väldigt lågt innebär det fortsatt mycket låga räntor och ett litet handlingsutrymme för oss som centralbank. För det innebär att våra möjligheter att sänka reporäntan ytterligare är begränsade. (S): Tack också från min sida för intressanta föredragningar! Jag har två frågeställningar som jag skulle vilja höra ytterligare reflektioner kring. Den ena handlar just om att räntenivåerna, som en del säger, skulle ha hamnat i ett nytt normalläge. antyder också i den senaste rapporten att vi kommer att ha låga räntor framöver och faller alltså in lite i den kören. Om gör den bedömningen, är det då realistiskt att tro eller är det ens önskvärt att vi ska nå målet om ? Räntan har ju inte legat där på väldigt . Den andra frågan berörde lite grann tidigare. signalerar nu att vi kanske ligger närmare en ytterligare räntesänkning än vi gjorde vid den förra penningpolitiska rapporten, eftersom läget har förändrats internationellt. Då har vi frågan om livförsäkringsbolagen och deras placeringar i räntebärande papper. Det påverkar i högsta grad pensionsutfallet STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Det är en stor och viktig fråga. Hotet om ytterligare räntesänkning utgör ytterligare press på livförsäkringsbolagen. med en situation där vi får en diskussion om sämre pensionsutbetalningar? (M): Det har funnits viss kritik mot kommu- nikation och huruvida det finns någon relevans i den. Det gör de här öppna och tydliga diskussionerna i dessa utfrågningar ännu viktigare. I samband med det vill jag också säga att det är väldigt bra att vi kan ta del av protokollen över de diskussioner som förs inom direktionen. På samma sätt är de penningpolitiska rapporter som finns värdefulla för oss. Penningpolitiken är en starkt bidragande orsak till tillväxten och därmed Jag uppfattade det som att riksbankschefen uttryckte det på det sättet . Det finns också en diskussion om korrelationen mellan resursutnyttjande och inflation i den penningpolitiska rapporten. även en diskussion i protokollet om just det förhållandet, ifall det faktiskt fun- Givet att man tror på att det fungerar som det är tänkt och som det alltid har gjort kan vi ändå fråga oss varför man uttrycker en vilja att ha hög beredskap för fortsatta stimulanser. Under normala förhållanden borde man väl ändå – med utgångspunkt i att man vill föra en kontracyklisk penningpolitik – börja fundera på att höja räntorna snarare än att öka stimulanserna. Det är ett exem- pel på att kommunikation kan uppfattas som otydlig. son var också inne på ett annat exempel på kommunikation tidi- Jag skulle vilja höra några reflektioner om hur man uppfattar det. Misslyckandet med att nå inflationsmålet kanske inte är lika allvarligt för trovärdighet som att kommunikationen inte fungerar, om jag ska uttrycka mig på det sättet. Och det är viktigt att vi bibehåller en stark trovär- dighet för institutionen . Det fördes ett resonemang om låg ränta. Ju lägre räntan är, desto sämre effekt får man vid ännu lägre ränta ur ett stimulativt perspektiv. vilka höra om man resonerar kring vad som fungerar bäst. åtgärder är det som fungerar? Är det låg ränta eller köp av obligationer? det är köp av obligationer, finns det då någon diskussion om vilka obligationer man ska köpa? Det vill säga, vilken del av ekonomin är det man vill stimulera?