rfr · H30WRFR16 · 2016-05-01 00:00:00 — och innovation under processen så att det som kommer ut i slutändan blir så användbart, så etiskt godtagbart och så hållbart miljömässigt, socialt och eko- nomiskt, som möjligt. Det är saker som vi på Vetenskap & Allmänhet hoppas kommer att adresseras i den kommande forskningspropositionen. om att ordna incitament för hur forskare ska vilja kommunicera och samverka mer med omvärlden. Om ni vill veta mer finns det i inspelet som ligger på era bänkar. Ordföranden: så mycket, ! är det för , som är forskningspolitisk talesperson för unga akademi. , unga akademi: Tack, fru ordförande! skattar möjligheten att få berätta om våra idéer. unga akademi, som är en tvärvetenskaplig sammanslutning av 47 unga fors- karledare inom en bred mängd discipliner. Vi har i vårt inspel till forskningspropositionen satt idéerna i centrum. ger en rad förslag med syfte att leda till ett system där vi brett rekryterar och behåller de främsta forskningstalangerna och ger dem långsiktiga finansiella och organisatoriska förutsättningar att fritt formulera, kritiskt pröva och sedan praktiskt omsätta de bästa nya idéerna. Här anser vi att projektbidrag erbjuder ett alldeles unikt redskap för att åstadkomma detta i sin kvalitetsdrivande funktion. De stimulerar till forskar- initierad forskning, vilket vi tycker är oerhört viktigt. Vi vill därför utöka forskningsrådens projektbidrag i såväl mängd och storlek som, framför allt, anslagsperiod inom områdena för att man inte ska behöva söka så ofta. kräver att vi utvecklar sakkunniggranskningen så att det finns ett kritiskt för- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN hållningssätt till det som föreslås i ansökningarna. Syftet med projektbidragsformen är inte bara att pengar hamnar på rätt ställe på rätt sätt, utan också att ge en återkoppling till den som har sökt medlen som en del i forskningens pågående kvalitetsarbete. Hur ska då detta finansieras? Ett av våra förslag, som vi har drivit länge, är att återföra vinsten från Akademiska Hus till forskningen så att den inte försvinner in i den allmänna statskassan. Vi ser behovet av förstärkta basanslag för att lärosätena ska kunna arbeta strategiskt med bland annat rekryteringsarbete. Men vi tycker att det är oerhört viktigt att finansieringen, om det tillskjuts medel, inte sker på bekostnad av projektbidragen. Vi vill se en fördelning av basanslag enligt stabila kvalitetsbaserade formler som inte ändras . Vi vill att det som framför allt prioriteras i användningen av basanslag är fullfinansiering av högre tjänster. Vi vill att lärosätena också transparent redovisar hur de har utnyttjat dessa medel för att uppnå de strategiska mål man har. Det är hög tid att kan erbjuda forskare tydliga karriärvägar som bygger på transparent utvärdering. 2013 lade vi fram ett förslag om detta som är aktuellt. Det bygger i korthet på internationell utlysning. Vi vill se sexåriga tjänster och inte fyraåriga tjänster, som det är , där startanslag kommer med tjänsten för att knyta forskare och lärosäten närmare varandra. Det är oerhört viktigt att dessa tjänster innebär en rätt till utvärdering för ställningstagande till befordran. Men de måste också ha mycket högt ställda kvalitetskrav för att systemet ska kunna vara hållbart. Det måste finnas möjlighet att avsluta den verksamhet som inte uppfyller kraven. För dem som inte vill fortsätta som självständiga forskarledare men som har mycket värdefull kompetens har vi idéer om att det parallellt med forskarledartjänsterna behöver formaliseras en staff-scientist-tjänst av amerikansk modell. Vi oroas liksom många föregående talare av den låga mobiliteten i . Vi har en rad förslag för detta. Vi vill bland annat återinföra VR:s postdoktorsbidrag för inresande forskare till från utlandet för att bredda rekryteringsgrunden till hela världen. Det nationellt enhetliga karriärsystem vi föreslår tycker vi också gynnar rörlighet i och med att man kan flytta med den tjänstenivå man är på mellan lärosäten. Vi tycker att det är viktigt att mobilitet är en formell merit och ibland även krav vid tjänstetillsättning. Det kan användas vid viktning av basanslag: Hur bra har ett lärosäte lyckats knyta till sig forskare från andra miljöer? Vi anser att VR som regel ska använda sig av utländska sakkunniga, och inte bara sakkunniga från det egna landet. Vi vill se mer jämställdhet och jämlikhet. Vi oroar oss för den sociala snedrekryteringen, som vi egentligen inte har sett förbättras. Vi tycker att forskarsamhället har ett stort eget ansvar för att tidigt exponera barn och ungdomar från hem utan akademisk tradition för forskning för att inte förlora denna begåvningspool. När det gäller jämställdhet anser vi att de projektbidrag som vi vill stärka är ett sätt att främja detta. Vi ser i fördelningen av dem att de till skillnad från STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN till exempel många av de excellenssatsningar som har gjorts har ett bra, och ett mycket bättre, utfall i könsbalansen. Vi föreslår att man utlyser lektorat där det finns starka kvinnliga forskare men få kvinnliga professorer. basanslag också kan fördelas med en viss viktning för ett lärosätes förmåga att uppnå jämställdhet i sina högre tjänster. Vi har också lagt fram en rad andra förslag som min talartid är för kort för att kunna gå igenom. Jag hänvisar till de förslag som finns tillgängliga på vår Ordföranden: så mycket, ! går ordet till , forsknings- och innovationspolitisk expert på . , : Tack så mycket! skottet för inbjudan! Företagens FoU-investeringar i har stagnerat. har varit uppe tidigare här . I absoluta tal har de under det senaste decenniet legat i princip stilla. Detta har fått som konsekvens att ekonomins forskningsintensitet netto som andel av bnp av företagens investeringar har sjunkit med en tredjedel, från av bnp. För är detta den enskilt största forskningspolitiska ut- maning som står inför. Det handlar inte om små pengar, utan denna förlorade procentenhet i forskningsintensitet motsvarar ungefär all offentlig Detta är alltså en fråga som förtjänar att tas på allvar, och vi tycker att forskningspropositionen måste ta ett helhetsgrepp kring villkoren för all forskning i . Det är klart att en viktig faktor för att kunna vända denna utveckling handlar om den akademiska forskningens tillgänglighet, kvalitet och relevans för fö- Möjligheten att rekrytera duktiga forskare och medarbetare är också en viktig faktor. Här finns det fortfarande mycket att göra. Vi har släppt en undersökning där vi har intervjuat 500 forskare. kan i denna undersökning se att andelen forskare som har samarbete med fö- retag har sjunkit . Detta är lite anmärknings- värt eftersom det ändå har skett ganska mycket insatser, exempelvis innova- tionskontor och så vidare. Vi ser trots allt denna utveckling, och det är en sta- tistiskt säkerställd minskning. Kanske ligger en del av förklaringen här: Det är bara en tredjedel av fors- karna som anser att ledningen på högskolorna är tydlig med att samverkan är Om vi tittar på de stora och breda universiteten, i , , och , ser vi att det bara är av forskarna som anser att ledningen är tydlig med detta. Det är dit i runda slängar två tred- jedelar av alla forskningsanslag går. Vi kan också komma ihåg att det har varit en huvuduppgift i snart två decennier att samverka. Mer behöver ske. Vi tror att ett skäl till att det ser ut så här är att det saknas drivkrafter att jobba med frågan. Det saknas ekonomiska incitament. talar om ekonomiska incitament kopplade till forskningsfinansieringen visade STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN vår undersökning också att när man pratar med forskarna direkt är det en stor andel som tycker att relevans och nytta ska ha en påverkan på forskningsmedlens fördelning. Åtta av tio tycker att det ska påverka finansieringen till en mindre eller större del. Det är faktiskt bara en av tio forskare som inte tycker att det ska ha någon påverkan på fördelningen av forskningsmedel över huvud taget. Jag tolkar detta som att svenska forskare ändå har ganska gott självförtroende när det gäller den egna forskningen. De tycker att den är bra. Det finns en genuin vilja att forskningen ska komma till nytta och bidra till ökad samhällsnytta och ökat välstånd. Våra konkreta förslag som vi vill se i forskningspropositionen handlar delvis om ledarskap och samverkan, som vi har identifierat som en svaghet. Det är inte okej att det är en så låg andel av forskarna som uppfattar forskningssamverkan och nyttjande som en huvuduppgift. Här behöver det ställas högre krav. Det behövs också ökade drivkrafter. Vi har föreslagit att man inför en innovationspremie i forskningsfinansieringen. Här har bland andra och tagit fram förslag på ett förtjänstfullt sätt som vi tycker att man borde gå vidare med. Det är ingen lätt fråga. Det finns ingen quick fix för detta, men det behövs en quick start, för den forskning som vi tappar är svår att få tillbaka. Vi måste agera . Vi vill också, i likhet med föregående talare, gärna se en mobilitetspremie. Man kopplar alltså forskningsmobilitet både mellan akademi och mellan akademi och näringsliv till finansiering. Man ska även premiera vid tjänstetillsättningar. Utöver detta vill vi gärna se fortsatta strategiska satsningar som ett komplement. Då talar vi om strategiska innovationsområden och även om satsningar på instituten. Det ska vara breddade och ökade satsningar på områden där man inte har verksamhet . Man ska även jobba mer med att knyta samman akademi och näringsliv, och det är bra om instituten tar den rollen. Ordföranden: så mycket för det, ! Då är det för , ordförande för . , : Ärade ledamöter, mina damer och herrar! Tack så mycket för att vi får komma hit! Vi konstaterar från Sacos sida att det finns stora utmaningar. Vi ser bland annat på hur vi ska få de bästa och största talangerna att stanna inom forskningen i , antingen de väljer att stanna inom akademin eller hos företagen. Vi ser ett behov av ökad samverkan mellan akademin och näringslivet, som många har varit inne på. Detta ska naturligtvis leda till att vi får en utbildning på alla nivåer i världsklass. Jag vill bara vara lite mer optimistisk än de flesta och berätta att just nu skriver man i att är det tredje bästa landet i när det gäller innovation. Det tycker jag var glädjande. Vad ser vi då för sätt att lösa problemen? Vi går som många andra in på basanslagen. Vi ser att det bland annat skulle kunna ge en högre kvalitet i STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Vi skulle kunna ge forskarna ytterligare tid att syssla med det som de tycker är det roligaste, nämligen att forska. Men en annan viktig del är naturligtvis att kunna ge tryggare villkor för dem som är anställda inom forsk- Vi tycker att alla doktorander borde vara anställda från dag ett. ska vara lika villkor för lika arbete för alla som doktorerar. Vi tycker att det är dags att sluta med missbruket av visstidsanställningar inom akademin. En andra punkt är hur meriteringen ska ske. Vi ser naturligtvis att forsk- ningen måste vara en viktig del för meriteringen inom högskolan, men vi tycker att det borde vara en ökad tyngd på utbildning. Vi ser att det nog skulle vara till nytta, givetvis för studenterna men också för forskarna, att möta unga Vi ser att ökad tyngd borde läggas på ledarskapet. En annan del är samver- kan, såväl extern som intern. Det handlar också om att rörligheten mellan lä- rosätena borde bli större. Det handlar om rörligheten mellan lärosätena men också ut i annat arbetsliv, fram och tillbaka. Det här ser vi som en nyckel till högre kvalitet i forskningen i . En tredje del som vi vill peka på är att vi måste ta hand om hela utbildnings- Det är inte så att forskning och högre utbildning står separat, och det tror jag att alla som har tagit emot nya studenter märker. Om vi har problem i förskolan får vi problem i . Om vi har problem i får vi problem på gymnasiet. Om vi har problem i gymnasiet får vi inte tillräckligt kvalificerade studenter som kommer in på högskolan. Hela kedjan måste funka för att ska bli i världsklass. Jag ska säga några korta ord om geografin. Vi tycker, precis som många har sagt tidigare, att det ska bedrivas kvalificerad forskning över hela landet. Däremot borde man nog titta på om vi kan bedriva all form av forskning och utbildning överallt i hela landet. Vi kanske någonstans måste smala av för att kunna hålla en hög kvalitet. Slutligen: Jämställdhet ska naturligtvis genomsyra hela arbetet inom den högre utbildningen och forskningen. Jag skulle vilja trycka på en jämställd- hetsfråga som inte så ofta kommer upp. Det är den som handlar om alla unga killar som droppar ut ur utbildningssystemet. Det är unga killar som ofta kom- mer från studieovana hem och som droppar ut ur och gymnasiet och som också droppar ut ur den högre utbildningen. Ordföranden: så mycket, ! Det är viktiga ord som du avslutar med; jag vill gärna understryka det. går ordet till , senior rådgivare , : Det ser ut att gå bra för just . saker rullar åt rätt håll. Men som några har varit inne på här kan saker och ting förändras ganska fort. Det handlar om det som vi har varit så stolta över – hur svensk industri har satsat på forskning och så vidare. var inne på det tidigare, och flera har nämnt det. kan situationen bytas ut. är alltså inte tid för att luta sig tillbaka. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Ingen har undgått diskussionen om en fjärde industriell revolution. Just nu satsar alla ledande industriländer runt om i världen oerhört mycket på att skaffa sig en bra position i det som har kallats för digitaliseringar, som i och för sig har pågått men som ändå kommer att ta ett språng under de närmaste kanske tio åren. Det är en stor händelse som kommer att ske. Vi behöver hålla fast vid de stora globala företag som finns här i landet. Vi kan inte låsa fast dem med kättingar och så vidare, utan vi måste skapa en miljö som gör det så intressant att vara här att de inte kan låta bli att vara här. Vi kan göra det; det visar exemplet med och den satsning de gör på bioläkemedel i . Forskning och innovation är de båda leden i propositionen. Jag tror att vi i forskningspropositionen borde samla oss till att öka vikten för innovation i fördelningen däremellan. Jag säger inte att forskningen ska minska, men vi måste ge proportionellt mer till innovationssidan. Några av de saker som är viktiga för de här stora företagen är test- och demonstrationsanläggningar – att kunna verifiera det man forskar fram och kunna visa upp det för en marknad. Det där är ganska dyra saker. Vi behöver verkligen rannsaka oss när det gäller vilka prioriteringar vi ska göra på området. Men vi har också en stor infrastruktur som vi kan göra mycket mer tillgänglig. Det är speciellt intressant för mindre företag. En förvånansvärt stor del av de mindre företagen har inte alls kontakt med innovationssystemet , inte med instituten eller ens med . Där finns en hel del att göra. I forskningspropositionen borde man ha ett explicit uppdrag att jobba med dessa. Jag vet att man gör det , men man borde också lägga pengar och formulera ett uppdrag för att utveckla den sidan. Digitaliseringen leder också till ett förändrat arbetsliv. Hur vi jobbar i våra företag är inte bara en fråga om arbetsmiljö. Det är en avgörande aspekt, men det här är också ett konkurrensmedel för våra företag eftersom det gynnar ett innovationsklimat inne i företagen. Många företag är duktiga på det där, men vi behöver också koppla en bättre forskning till detta. Vi behöver sammanföra forskning inom arbetsmiljö med forskning som också adresserar produktivitet och flexibilitet. Diskussionen om ett nytt arbetslivsinstitut kan vara lite bedagad ibland, men om vi får ihop de här två sidorna skulle vi kunna få en resurs som gör båda sakerna. Det pågår mycket , och det är egentligen ett bra år för forskningspropositionen. Det är någonstans runt 150 miljarder som ska läggas ut framåt. Regeringen tar fram en nyindustrialiseringsstrategi, det pågår en diskussion om en life science-strategi, vi har ett innovationsråd, som någon kanske har märkt, vi har en exportstrategi och så vidare. Alla de här sakerna måste vi få ihop till en gemensam strategi. Därför är det viktigt att de prioriteringar som görs i nyindustrialiseringsstrategin går igen också i forskningspropositionen. Det gäller både inriktning och pengar och så vidare. Om vi får det får vi en möjlighet för alla olika aktörer, bland andra de som sitter här, att hänga in sina projekt, sina program och sina prioriteringar under den gemensamma strategin. Det är ett mål som jag STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN hoppas att vi når med forskningspropositionen – att den kan visa att det blir en gemensam strategi på det viset. Arbetsmarknadens parter bråkar rätt mycket om löner och arbetsvillkor och Men vi bråkar inte om de här sakerna, för vi ser att detta är gemen- Det är ett medskick från anställda och företag till utskottet inför Ordföranden: för det, ! är det , analyschef på LIF – de forskande läkemedelsföretagen, tur, , LIF – de forskande läkemedelsföretagen: Tack för möjlig- heten att lämna läkemedelsbranschens synpunkter inför den kommande forsk- nings- och innovationspropositionen. Den kommer att lägga grunden för Sve- rges förmåga att hävda sig i den internationella konkurrensen, där allt fler län- der erbjuder goda villkor och ett generöst samarbetsklimat för läkemedelsfö- På läkemedelsföretagen i arbetar 2 700 personer med forskning och utveckling, varav en fjärdedel är disputerade. Företagen investerar 9 miljarder kronor i forskning, vilket är av den totala omsättningen. år bedrivs 400 kliniska läkemedelsprövningar som ger svenska patienter tidig tillgång till ny behandling. Det exporteras läkemedel för , vilket ger det näst största bidraget till handelsöverskottet. Läkemedelsföretags forskning bedrivs i samarbete. med akademi och med varandra för att hitta nya mekanismer och substanser som kan bli läkemedel. Utvecklingen från idé till produkt styrs av de regelverk som samhället har satt upp, och stora investeringar sker när läkemedlen ska prövas på patienter. Det är en forskning som bara kan ske i samarbete med hälso- och sjukvården. Behovet av fortsatt forskning efter att läkemedel godkänts ökar dramatiskt och bygger på samarbete med svenska register och andra datakällor. fungerande samarbetsklimat är därför helt avgörande för vår bransch. position inom läkemedelsforskningen har urholkats i takt med att andra länders hälso- och sjukvård och forskningsinfrastruktur har utvecklats. Trots utredningar, samarbetsprojekt och olika stimulansmedel kan vi konsta- tera att problembeskrivningen i princip är densamma som 2012. Åtgärder har vidtagits. Vi har SciLifeLab, de regionala cancercentren, samordning av kliniska studier, regeringens innova- tionsråd och den särskilde life science-samordnaren. Alla initiativ är mycket lovvärda, men de måste knytas närmare de nationella strategierna för läkeme- del och e-hälsa. Propositionen kan underlätta för forskning och innovationer inom hälso- och sjukvården för att gynna den enskilda patienten. att är ett föregångsland när det gäller att föra in innovationer i hälso- Vi har stor respekt för den fria grundforskningen, men det är STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN viktigt att även nyttiggörandet av forskningen stärks. Genom ekonomiska incitament och tydliga krav måste sjukvården ges tid och utrymme att delta i forskning och utveckling. Det behöver synliggöras och belönas. En ständig strävan mot bättre resultat är grunden för en forskningsinriktad hälso- och sjukvård. Ersättning bör baseras på uppnådda medicinska resultat. För det krävs goda förutsättningar för registerforskning. Området har utretts, men vi väntar fortfarande på viktiga beslut. Vi halkar efter länder som har förmått modernisera sin infrastruktur, och det är avgörande att vi förmår göra detsamma. dokumenterat goda möjligheter att följa läkemedel i klinisk vardag måste utvecklas från en potential till en faktisk möjlighet. E-häl- soarbetet måste påskyndas så att vi får en strukturerad och sökbar vårddokumentation. Attityder och förhållningssätt till samarbete med läkemedelsföretag måste förändras så att företagen ses som en del av den svenska hälso- och sjukvården som bidrar med kunskap och kompetens. Redan i slutrapporten från Delegationen för samverkan inom den kliniska forskningen, Alla vinner genom samverkan i den kliniska forskningen! fanns förslag på hur samverkan mellan sjukvården och läkemedelsföretagen i grunden borde förändras. Dessa förslag bör genomföras. Ambitionsnivån för regeringens life science-satsning måste vara att sektorn ska öka i betydelse. Det kan ske om inom de kommande tio åren har en av världens tre mest framträdande forskningsmiljöer i life science och genom att vi har samverkan mellan läkemedelsföretag, sjukvård och akademi som attraherar framträdande internationella forskare. Vi ska också ha de mest intressanta forskningsprojekten och ett ökat antal kliniska läkemedelsprövningar. Attityder och ramverk bör förändras så att life science-företagen kan öka sina forsknings-, utvecklings- och produktionsinvesteringar i . , Forska : Vi från Forska vill tacka för att vi också får vara med i den här debatten. Forska är en oberoende stiftelse som verkar för att förbättra den medicinska forskningen och dess villkor och tillämpning i . Den är grundad av personer från olika delar av samhället – politiker, näringsliv, intresseorganisationer, patientorganisationer och universitet. En del av dem sitter också här . Vår vision är att medicinsk forskning och medicinska företag ska utvecklas och inte flytta ut utan flytta in i . Det är en ganska viktig faktor. Den trend vi ser är oroande även för Forskarsverige. I det arbetet har vi samlats kring och arbetat med en agenda som vi kallar Agenda för hälsa och välstånd. Där finns konkreta förslag, varav några kommer att presenteras . Även genomförandeförslag för hur man omsätter det här i praktisk handling står att läsa om i Agenda för hälsa och välstånd. Ett av våra förslag är att man vidgar propositionen lite grann till en forsk- nings-, högre utbildnings- och innovationsproposition, det vill säga något som är lite bredare än den ansats som funnits . Ett annat är att vi skulle vilja se en fördubbling av investeringarna i forskningen, så att de STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN motsvarar per vårdkrona. Det skulle vara gynnsamt för såväl forskningen och utvecklingen som vården. Parallellt med långsiktiga finansiella investe- ringar krävs strukturella systemjusteringar. Det tror vi ganska mycket på. är det framför allt system- och aktörsperspektivet som vi skulle vilja lyfta Väldigt många saker i de förslag som vi har pratat om har nämnts här. är framför allt tjänster som vi skulle vilja peka på. Det finns konkreta möjlig- heter att öppna konkurrensen, utlysa alla tjänster och införa ett tenure track- system för att gynna unga forskare och få fler forskare att ta sig fram i Det skulle vara gynnsamt för . Det gäller också att skapa karriärtjänster för klinisk forskning. nämnde det här med 50–50, att man är i klinik och forskare. som varit mycket framgångsrikt inom den medicinska delen, och vi tror på det även för andra områden. Det är verkligen en metod att lyfta fram. också visat sig i studier att det är framgångsrikt. Vi skulle vilja säga någonting om basanslagen, som är viktiga. solut på ökade basanslag för universitet och högskolor som en hjälpande del i att omsätta systemkrav. Någonting som också har nämnts är satsningar på di- Vi tror att det finns en outnyttjad potential för i att utnyttja den digitalisering som faktiskt sker och kommer att ske explosionsartat, som Vi tror att det är en möjlighet, en potential. ett förlorat tillfälle att inte använda den för framtiden. På samma sätt ska vi säga någonting om våra nationella databaser, bioban- ker och kvalitetsregister. Vi vet alla att det finns en resurs här, men vi vet också