rfr · H40WRFR4 · 2016-12-12 00:00:00 — Flera har kunnat konstatera att det inledningsvis fanns ett relativt stort intresse från berörda kommuner men att intresset avtog efterhand. Detta förklaras med att kommunerna antingen har den dagliga verksamheten att ta hand om, och där blir de forskarstuderande lärarna en fråga som kan skjutas , eller att de ansvariga på förvaltnings- eller skolledarnivå inom kommunen har bytts ut. Flera ansvariga för forskarskolor framhåller även att det är ett problem att huvudmännen och akademin har så olika perspektiv. Huvudmännen har kortare tidsperspektiv än akademin. En ansvarig för en forskarskola framhåller att förvaltningschefer inte alltid förstår skillnaden mellan ett utvecklingsprojekt och ett avhandlingsarbete. De olika forskarskolorna har olika upptagningsområden och omfång vad gäller antalet partnerlärosäten. En del partnerlärosäten ligger i orter mycket nära eller relativt nära varandra (–, –, –), medan andra ligger i orter på betydligt större avstånd från varandra (–, –, –). Det geografiska avståndet i forskarskolornas upptagningsområde kan antas utgöra en påverkansfaktor när det gäller kontakten mellan forskarskolor och huvudmän. Den ansvariga för LicFontD (LiU) anger att den nationella forskarskolan återkommande har kallat skolhuvudmännen till starten av respektive forskarskola (2008, 2011 och 2013), till handledarmöten samt till den vetenskapliga kommitténs årliga möten. Några få av skolhuvudmännen har kommit. I de flesta fall får vi mycket svag respons. Då vi tänkt att det kan vara svårt att anpassa skolhuvudmännens möjlighet att prioritera våra möten har vi sänt ut Doodles118 för att finna lämpliga tider och anpassa våra möten därefter. Men även här har vi fått endast ett fåtal svar. Vi kan konstatera att vi inte funnit den rätta vägen eller former för den nationella forskarskolans samverkan med skolhuvudmännen. Däremot finns utmärkta exempel på samverkan mellan skolhuvudmän, forskarstuderande, forskare och handledare på de medverkande lärosätena. Slutsatsen är att det möjligen är lättare att finna samverkansformer på den lokala nivån. Dock skulle vi önska att åtminstone ha ett initialt möte med respektive forskarstuderandes skolhuvudman. (LicFontD LiU) I de fall som forskarskolan baseras på undervisningsutvecklande ämnesdidaktisk klassrumsforskning – dvs. forskningsarbetet genomförs tillsammans med kollegor i skolan eller inom det egna skolområdet – engageras skolhuvudmännen eftersom resurser måste hittas. Detta engagemang har dock inte lett till en allmänt ökad respons, utan engagemanget från skolhuvudmännen har varierat (Learning study HJ). Det påtalas att i de fall där forskarskolor byggt vidare på samverkan mellan lärosäte och huvudman inom ramen för RUC har det oftast fungerat bättre (t.ex. där KaU deltagit som värd- eller partnerlärosäte). Några av de ansvariga för de nu pågående forskarskolorna har i sina ansökningar beskrivit hur de vill samarbeta nära med huvudmännen. Forskarskolan () kommer t.ex. att förlägga styrgruppens möten ute i berörda kommuner. I forskarskolan NaNo görs huvudmännen delaktiga i en kurs som handlar om didaktisk forskning och skolutveckling. Dessa forskarskolor uppger att de får mycket gott gensvar från huvudmännen. En ansvarig för en av de pågående forskarskolorna ser dock ingen förändring i form av ett ökat engagemang hos huvudmännen, trots de förändrade finansieringsvillkoren efter 2013. Huvudmän om samverkan med forskarskolor I de skriftliga svaren från utbildningsförvaltningar i kommuner som har haft eller har lärare/förskollärare i forskarskolor framträder en blandad bild av hur kontakten har fungerat.119 Hälften svarar att det fungerat bra eller ganska bra, ibland efter vissa inledande svårigheter eller – i fallet med huvudmän som har haft flera lärare som gått forskarutbildning i forskarskolor – att det har varierat mellan olika forskarskolor (allt från ingen kontakt till en tydlig strategi från forskarskolans sida att samverka med huvudmännen). Nästan hälften av huvudmännen svarar att de inte har haft kontakt med forskarskolan. Ett par huvudmän kan inte svara på grund av personalbyte. framhåller att man inte alltid har haft så positiva erfarenheter från akademin, framför allt inte i den första satsningen. 118Doodles är en programvara för enkel schemaläggning av möten. 119Alla utom en av de tillfrågade huvudmän som svarat på frågorna har forskarutbildade lärare i kommunen . Vissa mindre kommuner har mer än en (och ). Vissa kommuner har även lärare som kommer att komma tillbaka från forskarutbildningen och som har gjort en större satsning (t.ex. ). har inte alltid varit den bästa. De forskarstuderande lärarna som skulle ta en licentiatexamen ansågs inte så viktiga inom akademin. Erfarenheten från är att samarbetet fungerar bra mellan huvudmän och forskarskolor när de ligger nära varandra. Om de ligger utanför regionen åker huvudmännen inte på möten och man håller inte kontakten. En annan erfarenhet är att det kan vara svårt för den ansvariga chefen att åka på möten med forskarskolan, så kontakten tas i stället hand om längre ned i organisationen. konstaterar att det kan vara svårt för de olika aktörerna att förstå varandra; det som är viktigt för forskarskolan är inte alltid viktigt för kommunerna och vice versa. Det är därför viktigt att låta huvudmännen diskutera sina frågor. har erfarenhet av att lärare deltagit i ett antal forskarskolor vid flera lärosäten. Man framhåller att en positiv del i forskarskolan är just dialogen med lärosätena. Kommunen samarbetar t.ex. mycket med . De rektorer som har intervjuats för att det har fungerat väl med satsningen på lärare i forskarskola (se bilaga 1) har på olika vis etablerat samverkan med forskarskolan redan under utbildningens gång. Man kan i sammanhanget notera att initiativet till kontakt också kan komma från huvudmannen. En rektor valde att själv bjuda in den ansvarige för forskarskolan – tillsammans med skolans lärare som går forskarutbildningen – till skolan för en presentation av forskarskolan. Det är sammantaget värt att notera att den bild som de ansvariga för forskarskolorna ger och den bild som ett mindre urval av huvudmän ger inte riktigt sammanfaller: Majoriteten av forskarskolorna säger sig ha sökt samverkan medan hälften av de tillfrågade huvudmännen menar att de inte har haft kontakt med forskarskolan. Till viss del kan detta förklaras med personalrotation på utbildningsförvaltningar i kombination med svårigheten för forskarskolor att adressera rätt individ eller rätt nivå hos huvudmannen. I HSV:s utvärdering konstaterades att samverkan mellan huvudmännen och lärosätena varierade, från i stort sett ingen samverkan alls till ganska långtgående samverkansinsatser från forskarskolornas sida.120 4.3.3 Valet av ämne för licentiatavhandling Forskarskolor om valet av ämne och dess relevans för skolan Forskningsarbetet utgör en stor del av forskarutbildningen. Vilken inriktning det har kan vara av avgörande betydelse för hur väl satsningen faller ut. Frågan ställdes till de ansvariga för forskarskolor hur ämne för licentiatavhandlingen hade valts. Majoriteten av forskarskolorna anger att det skedde i dialog mellan forskarstuderande och handledare. Det var även vanligt att valet var ett resultat av en matchning mellan forskarstuderandes önskemål, forskarskolans inriktning och handledarkompetens (forskarstuderandes önskemål 120 Rapport 2012:9 R, s. 44. matchas mot forskarskolans samlade handledarkompetens). lor gick valet till så att den forskarstuderande inledningsvis valde en inriktning, och utifrån detta föreslogs ett projekt som var relaterat till en handledares forskning.121 Det senare tillvägagångssättet förekommer för att säkerställa att forskarstuderande ska kunna färdigställa ett publicerbart arbete. I några fall kan ämnet för licentiatavhandlingen vara ett resultat av dialog mellan den forskarstuderande, forskarskolan och skolhuvudmannen. forskarskolor har i vissa fall erfarenhet av att huvudmannen haft uttryckliga Ett mindre antal ansvariga för forskarskolor anger att det var den forskar- studerande själv som valt ämnet. På frågan till ansvariga för forskarskolor om krav ställdes på att ämnet skulle ha relevans för skolan/förskolan, antingen från forskarskolan eller skol- huvudmannen, svarar en överväldigande majoritet att forskarskolan ställde krav på att ämnet skulle ha relevans för skolan. Några ansvariga framhåller att detta krav var självklart. Det var själva syftet eller idén med forskarskolan. ansvarig framhåller att det är viktigt att forskningsprojektet upplevs ha rele- vans för verksamheten, men att forskningsprojektet därmed inte får reduceras till ett utvecklingsprojekt för att tillgodose kortsiktiga önskemål. Lärare och förskollärare om valet av ämne På frågan på vems initiativ avhandlingsämnet valdes svarar av lä- rarna/förskollärarna att det huvudsakligen var deras eget val. att det huvudsakligen valdes i dialog med handledaren/forskarskolan. rande anger att det valdes huvudsakligen utifrån önskemål från skola/förskola (bilaga 2, tabell 9 F9). Resultatet visar att lärarna/förskollärarna har en annan uppfattning om valet av ämne för licentiatavhandling än de ansvariga för forskarskolor. HSV:s undersökning framgår det att lärarna angav att de själva hade valt ämne. ”Det vanligaste är också att läraren själv valt ämne för licentiatavhandlingen, även om många diskuterat uppsatsämnet med handledaren på forskarskolan.” En mycket liten andel angav att de hade valt ämne i samråd med skolan eller 121Några forskarskolor ställde i utlysningen krav på att den sökande i sin ansökan skulle bifoga en plan över forskningsarbetet. I några fall specificerades i utlysningen ett antal övergripande teman. 122Högskoleverket Rapport 2012:9 R, s. 25. 4.4.1 Lärare/förskollärare om studietakt, schemaläggning och stöd I de tre första satsningarna var villkoret att läraren/förskolläraren skulle delta i forskarskolan på och tjänstgöra som lärare/förskollärare av arbetstiden. För den ökade lönekostnad som det innebar för arbetsgivaren att anställa en vikarie tilldelades ett statsbidrag om av . I den fjärde satsningen slopades statsbidraget och studietakten lades om till för att läraren/förskolläraren skulle kunna behålla kopplingen till verksamheten under utbildningens gång (se 2.3.1). Frågor om hur det fungerade med uppdelningen mellan arbetet i skolan och forskarutbildningen ställdes i HSV:s enkätundersökning 2012.123 I enkätundersökningen inom ramen för denna uppföljning ställdes även frågan om hur uppdelningen fungerade. Totalt sett anger att tidsfördelningen fungerade på ett bra sätt (i mycket stor utsträckning, respektive i ganska stor utsträckning, se bilaga 2, tabell 9 F7a). Om svaren delas upp efter vilken studietakt som forskarskolan bedrivits/bedrivs med framgår det att (i mycket hög utsträckning, i ganska hög utsträckning) som studerade med en studietakt på svarade att tidsfördelningen fungerade på ett bra sätt (se diagram 4). Diagram 4 Fråga 7a Källa: SCB. 123 Rapport 2012:9 R, Appendix. Det är närmast dubbelt så hög andel i denna undersökning som upplever att det fungerar mycket bra med tidsfördelningen studier/ arbete jämfört med resultatet i HSV:s undersökning (uppgav att fördelningen av arbetstiden fungerade mycket bra).124 Andelen som upple- ver att det fungerar ganska bra med tidsfördelningen ligger på ungefär samma som i HSV:s undersökning ().125 Av de som studerar med 50 procents studietakt (antagna 2014 och senare) anger (i mycket stor utsträckning, i ganska stor utsträckning) att det fungerar på ett bra sätt (se diagram 4). len lärare/förskollärare som är mycket nöjda med hur tidsfördelningen mellan arbetet i skolan/förskolan och forskarutbildningen fungerar har minskat med jämfört med tidigare satsningar. De lärare/förskollärare som stude- rar med den nya studietakten på är mindre nöjda med tidsfördel- När det gäller schemaläggning på deltid i skolan/förskolan visar undersök- ningen att av lärarna/förskollärarna i de tre första satsning- arna ansåg att schemaläggningen fungerade bra i mycket stor eller ganska stor utsträckning med utbildning på och arbete på . Bland lärare/förskollärare som deltar i den fjärde satsningen (och har en studietakt på ) svarar att schemaläggningen fun- gerar bra i mycket stor eller ganska stor utsträckning. Andelen som anser att schemaläggningen fungerar bra i mycket stor utsträckning är dock enbart cirka Det kan jämföras med bland de som studerade med 80 procents studietakt (se diagram 5). 124Högskoleverket Rapport 2012:9 R, s. 16. I HSV:s enkät delades frågan om tidsfördelning upp dels på forskarutbildning, dels på arbetet som lärare. De refererade resultaten i denna rapport är en sammanslagning av dessa två, då tidsfördelningen förutsätter att bägge aspekter tas med. Diagram 5 Fråga 7c Källa: SCB. Skillnaderna är relativt små, men fler var mer nöjda med schemaläggningen som hade 80 procents studietakt jämfört med de som har 50 procents studietakt. Stöd från rektor/förskolechef Majoriteten av lärarna/förskollärarna svarar att rektor/förskolechef varit stödjande till att de arbetar deltid i mycket stor och i ganska stor utsträckning, oavsett om de har deltagit i forskarskola på och arbetat eller om de deltagit i forskarskola på och arbetar (se diagram 6). Diagram 6 Fråga 7c Källa: SCB. Något fler bland de som arbetat uppger att rektor/förskolechef har varit stödjande i mycket stor utsträckning (se diagram 6). Sammanfattningsvis är det som helhet betraktat relativt små skillnader i upplevelse mellan de som studerat på och de som studerat på när det gäller schemaläggning och stöd från rektor/förskolechef att arbeta deltid. En skillnad kan dock noteras, och det gäller upplevelsen av tidsfördelningen. Det är jämförelsevis få bland de som har en studietakt på och arbetar på som anser att det i mycket stor utsträckning fungerar på ett bra sätt. Kommentarer till frågan om tidsfördelning av de som besvarat enkäten lämnade kommentarer på frågan om tidsfördelningen. Flest kommentarer har lämnats av de som haft en studietakt på . En övervägande andel av dessa har handlat om svårigheter att få tiden att räcka till. Tidsbristen sägs hänga samman med ett flertal olika problem, bl.a. svårigheter att avgränsa och utföra deltidstjänstgöring på skolan, problem kring schemaläggningen på skolan samt den arbetsbelastning som högskolan och forskningen kräver. En analys av kommentarerna pekar på att det framför allt är den del av tjänsten som ska utföras i skolan som blir lidande av tidsbristen. Flera synpunkter har även lämnats om att skolledningen visat bristande intresse eller förståelse för de forskarstuderandes dubbla arbetssituation och att skolan har schemalagt mer tid än den avtalade andelen. Flera lärare har även påpekat att arbetet i skolan innebär mer än ”bara undervisning” och att de därför under stora delar av perioden varit tvungna att arbeta mer än heltid för att klara av kombinationen skolarbete och forskning. Flera lärare pekar också på att tidsbristen påverkar den tid som avsatts för forskning; det har krävts mycket hemarbete för att kunna prestera på den nivå som förväntas av högskolan, särskilt under arbetet med att skriva licentiatavhandlingen. En tredjedel av de som lämnat kommentarer till frågan beskriver däremot att tidsfördelningen mellan studier och arbete fungerat väl. I kommentarerna framgår att de har fått stöd från skolledningen och kollegorna när det gäller att avgränsa tiden i skolan. Det framkommer även att en del har fått flexibla lösningar från skolledningen för att möjliggöra kombinationen av forskning och arbete. I HSV:s undersökning frågade man hur fördelningen av arbetstiden fungerade i forskarutbildningen och i arbetet som lärare. Resultaten är därför inte helt jämförbara. Det framgår dock att de allra flesta uppfattade att tiden för forskarutbildningen och arbetet som lärare fungerat bra eller mycket bra (i genomsnitt). Något fler var negativa till omfattningen av arbetet på skolan. Av kommentarerna framgår att det var svårt att avgränsa arbetet i skolan till 20 procent.126 4.4.2 Ansvariga för forskarskolor om studietakt Frågan hur det fungerade att bedriva forskarskola med 80 procents och 50 procents studietakt ställdes till de ansvariga för forskarskolorna. Eftersom studietakt på introducerades i den sista satsningen är det enbart sju ansvariga som har erfarenhet av detta. Tre av dessa har erfarenhet av att bedriva forskarutbildning i forskarskola med en studietakt på och med en studietakt på . Erfarenheter av att bedriva forskarutbildning med 80 procents studietakt På frågan hur det fungerade att bedriva forskarskola med en studietakt om svarar majoriteten av de ansvariga att det har fungerat mycket bra till relativt bra. Många betonar att det fungerar bra under förutsättning att den forskarstuderande får lägga på utbildningen och inte belastas med för mycket arbete inom ramen för de i skolan. Man konstaterar att det har fungerat bra för de forskarstuderande som haft en förstående huvudman. Många ansvariga för forskarskolor har erfarenhet av att de på skolan för vissa av deras forskarstuderande innebar mer faktisk arbetstid – t.ex. med undervisning eller tilldelning av expanderade arbetsuppgifter som mentorskap – med resultatet att de inte kunde få ostörd forskningstid. Ett par ansvariga har erfarenhet av att det har varit svårt för några forskarstuderande att få fullt stöd från sin skola för att delta i kurser och andra aktiviteter.127 126Högskoleverket Rapport 2012:9 R, s. 17 f., se även diagrammet s. 16. 127Man kan här notera vissa likheter med HSV:s undersökning 2012. I den framgår att majoriteten av forskarskolorna bedömde att det fungerade bra med upplägget 80 procents utbildning och 20 procents arbete, men andra noterade att lärarna hade svårt att styra över tjänstgöringen som lärare ute i kommunerna (Rapport 2012:9 R, s. 17 f.). Vissa ansvariga för forskarskolor anför att med 80 procents studietakt fanns en tidspress i utbildningen, vilket kunde vara både positivt och negativt. Det kunde innebära att de forskarstuderande startade sitt forskningsarbete innan de hade tillägnat sig vissa teoretiska och metodologiska kunskaper. Några ansvariga framhåller att det har krävts betydligt mer handledningstid än planerat. Andra pekar på att det förekommer ett brett spektrum av studenter; en del är forskningsovana, vilket gör att fem terminer kan vara för att hinna komma in i forskarstudier. Det kan, som en ansvarig framhåller, förutsätta att flera förutsättningar finns på plats. Med rätt stöd från arbetsgivaren (och anhöriga) kan en ambitiös och kompetent kandidat som får god handledning klara detta. Men om det brister i en del av förutsättningarna blir det svårt att nå hela vägen i mål. (Ingenjörsvetenskap CTH) framhåller många ansvariga för forskarskolor det positiva i upplägget att arbeta . På detta vis kunde lärarna hålla kontinuerlig kontakt med skolan och undervisningen. En annan fördel som framhålls av flera ansvariga är att 80 procents studietakt gav möjlighet att koncentrera sig på forskarstudierna. Fördelningen 80/20 gjorde att doktoranderna hade rimliga möjligheter att koncentrera sig på sin utbildning, vilket är mycket svårare med en fördelning som 50/50 eller andra proportioner där skoltjänstgöringen har större omfattning än . (Historia UmU) Sammantaget har upplägget med deltidsstudier på fungerat relativt väl från forskarskolornas perspektiv, med de ovan nämnda förutsättningarna. Några ansvariga framhåller dock att det allra bästa vore en mer flexibel modell, exempelvis där man arbetar mer i skolan under inledningsfasen och mindre under slutfasen av utbildningen. Sju forskarskolor med erfarenhet av studietakt på De flesta ansvariga bedömer att det går bra att bedriva forskarskola med studerande som arbetar på halvtid. Flera ansvariga anför dock att det – på samma sätt som med 80 procents studietakt – finns både för- och nackdelar. Fördelarna som nämns är fler än nackdelarna. Studietakt på ger de studerande •att engagera sig i projektet, att reflektera kring sina forskningsprojekt, mer tid att förbereda forskningsstudien •att skriva avhandlingen – det är en mental process som kräver tid •att växa in i forskarrollen – att ställa om från att bara vara lärare till att också vara forskare •att göra upprepade datainsamlingar •att göra fler kopplingar mellan forskning och skolans praktik, vilket ökar möjligheten att den forskarstuderandes forskning blir relevant för skolan. En nackdel som ansvariga framför allt pekar på är svårigheten att behålla fokus på projektet. Det finns en risk att bli splittrad av den större andelen lärartjänstgöring, särskilt om den innefattar alla läraruppgifter. Det blir svårare för de studerande att få koncentrerad forskningstid. Några pekar på risken att forskningstiden minskar med 50 procents tjänstgöring därför att det finns mer akuta och närliggande behov i skolan. För att undvika detta krävs ett pågående samtal med kommunerna. En ansvarig framhåller att för forskarskolans del ställer en studietakt på krav på anpassning av dagar och/eller tider för de obligatoriska kurserna, vilket inte alltid är enkelt att lösa. Forskarskolornas svar i denna uppföljning kan jämföras med de svar som VR fick i den enkät som skickades ut som en del i myndighetens uppföljningsuppdrag 2015. I återrapporten anför myndigheten att det finns både fördelar och nackdelar med studietakten 50 procents studier och 50 procents arbete för de deltagande lärarna och förskollärarna. Bland de fördelar som lärosätena rapporterar märks bl.a. att i utbildning skapar möjligheter till överväganden, reflektion och planering. Nackdelar som nämns är svårigheter att sätta ramar för den tid arbetet som lärare får ta, samt att lärarens/förskollärarens möjlighet till sammanhållen studietid i forskningsmiljön blir mer begränsad.128 Erfarenheter av forskarskola med 80 och 50 procents studietakt Den ansvariga för LicFontD (LiU) med erfarenhet av tre forskarskolor varav två med 80 procents studietakt, menar att 80 procents studietakt sammantaget ger väldigt för forskarutbildningen. Det tar dock tid för lärare att ställa om från att vara lärare i skolan till att även bli forskare. Det tar också tid att samla in data och själva skrivandet tar tid. Det är ur denna aspekt bättre för de forskarstuderande med 50 procents studietakt. Från värdlärosätets synvinkel är det dock mer problematiskt med 50 procents studietakt eftersom 50 procents tjänstgöring skapar ett stort fokus på undervisningen och skolarbetet. Den ansvariga för Learning study (HJ) framhåller att när det gäller studietakt är den avgörande faktorn vilka arbetsuppgifter som de forskarstuderande lärarna får i skolan. Erfarenheten är att i de fall som forskarstuderande har fått ett övergripande ansvar för någonting i sin kommun, t.ex. att arbeta som utvecklingsledare i kommunen, har det varit enklare att ställa om mellan utbildning och arbete. Den ansvariga utesluter dock inte att en studietakt på i skolan/förskolan kan vara en bättre kombination. Den ansvarige för Idrott och hälsans didaktik (GiH) har erfarenheten att det för vissa fungerade utmärkt med 80 procents studietakt, medan det för andra fungerar bra med 50 procents studietakt. Med 80 procents studietakt fanns det de som hade bra överenskommelser med sina huvudmän, men det fanns även de vars huvudmän hade svårigheter att hålla arbetet till avtalade . En faktor som påverkar arbetstiden och dess förläggning är den typ av studie 128 , Årlig återrapportering av uppdraget om att utlysa medel för utbildning på forskarnivå för lärare och förskollärare 2013 (U2013/1553/F), dnr 111-2013-892. som har valts. De som har valt/väljer att genomföra en studie i skolan, ibland med ordinarie klass och undervisning, ägnade/ägnar betydligt mer tid på den Hur detta räknas i förhållande till skyldigheten att tjänst- göra varierar mellan huvudmän. Den ansvarige framhåller att en nackdel med