eunbil · H30N43C09B · 2016-01-01 00:00:00 — REVIDERAD kommenterad dagordning för utrikesrådet 1.Godkännande av den preliminära dagordningen Diskussionspunkt- och ev beslutspunkt Rådet förväntas diskutera EU:s relation till i ljuset av den pågående politiska- och ekonomiska krisen. Regeringen ser med oro på den politiska- och ekonomiska krisen i . Det är av yttersta vikt att återupptar reformarbetet inom ramen för associeringsavtalet med , särskilt inom rättsväsendet och åklagarmyndigheten samt vad gäller korruptionsbekämpning. Regeringen understryker alltjämt vikten av EU:s fortsatta stöd till och framhåller att EU:s stöd måste vara avhängigt konkreta reformresultat, snarare än politiska löften. Viktigt att EU ställer tydliga krav med uppföljningsbara mål på . Regeringen betonar vikten av att EU för en sammanhållen politik. Rådet förväntas diskutera utvecklingen i inklusive frågan om fortsatta sanktioner. Diskussionen väntas fokusera på hur EU i ljuset av ökade intresse av närmare relationer med unionen kan utveckla sin politik så att förmås ta steg i positiv riktning avseende demokrati och mänskliga rättigheter. Rådsslutsatser förväntas antas. Regeringen välkomnar att frigivit återstående politiska fångar och ser positivt på att till EU meddelat att vissa åtgärder förbereds i linje med delar av de krav EU ställt avseende förbättringar på MR- och demokratiområdet. Regeringen är dock fortsatt bekymrad över den bristande respekten för demokrati och mänskliga rättigheter i . Regeringen beklagar att genomförandet av höstens presidentval inte levde upp till internationell standard. efter presidentvalet har Regeringen sett få exempel på konkreta förbättringar. Regeringen välkomnar intresse för en närmare relation med EU och anser att EU bör utnyttja detta intresse för att utverka förbättringar på MR- och demokratiområdet i . Regeringen anser att förutsättningen för ett sådant närmande är att det sker stegvis och baseras på en utvärdering av utvecklingen i på dessa områden. Huvuddelen av EU:s restriktiva åtgärder suspenderades i samband med sanktionsöversynen . Restriktiva åtgärder mot fyra individer och ett vapenembargo mot är alltjämt i kraft. Regeringen verkar för att Rådet ska nå enighet om en förlängning av EU:s restriktiva åtgärder. Ministrarna förväntas diskutera fortsatt arbete med klimatdiplomati, samt anta rådsslutsatser som anger övergripande inriktning för EU och MS påverkansarbete. Arbetet med klimatdiplomati sker mot bakgrund av som antogs under klimatkonferensen . FAC har tidigare antagit rådsslutsatser om klimatdiplomati 2011, 2013 och 2015, samt antagit en handlingsplan för klimatdiplomati inför COP21. Regeringen betraktar antagandet av som en milstolpe i klimatarbetet Klimatdiplomati spelar en central roll i arbetet med genomförandet av avtalet i alla länder; nationellt och globalt. Fortsatt dialog med andra parter är av avgörande vikt, i synnerhet med nyckelländer såsom , och samt de minst utvecklade länderna, Developing States (SIDS) och . Regeringen lägger stor vikt vid att bibehålla momentum i klimatfrågan. Ländernas nationella klimatplaner behöver genomföras. Över tid måste ambitionen i dessa klimatplaner öka för att mål i fråga om temperaturökningen skall kunna uppnås. Rådet ska diskutera den kraftigt försämrade utvecklingen på marken i , det politiska spåret och den humanitära situationen. Vidare ska i och mötet i den internationella stödgruppen för i följas upp. Regeringen ser med mycket stor oro på det allvarliga läget i . Assadregimen och intensifierade attacker runt inför och under de FN-ledda samtalen med syriska parter i utgjorde huvudorsaken till att samtalen suspenderades. För öka chanserna för att samtalen ska kunna återupptas som planerat bör EU verka för omedelbara förtroendebyggande åtgärder såsom ett slut på urskillningslösa anfall, humanitärt tillträde till belägrade områden och frisläppandet av fångar.