rfr · H40WRFR4 · 2016-12-12 00:00:00 — 80 procents studietakt är att i skolan är lite som arbetstid betraktat. Även om man undervisar på blir man inte en del av kollegiet; man vet inte vad som händer på skolan. 4.4.3 Skolhuvudmän om studietakt Flera huvudmän framhåller fördelar med en studietakt på , framför allt för att med en studietakt på är läraren/förskolläraren till större del kvar i verksamheten. Erfarenheten i från den första satsningen på forskarskolor var att en studietakt på inte fungerade så bra. valde därför när man tillsammans med SU organiserade en egen satsning på forskarskolor för lärare och förskollärare att genomföra denna med en studietakt på . Det baserades på bedömningen att fler hinner bli färdiga med en utbildning som pågår . , som har erfarenhet av samtliga satsningar, fann att upplägget i de tre första satsningarna med 80 procents utbildning och i skolan/förskolan skickade svårtolkade signaler till huvudmännen. 20 procents arbetstid är för lite som arbetstid betraktat.129 De forskarstuderande lärarna/förskollärarna fick arbeta antingen med skolutveckling eller som vikarier. menar att en utbildningstakt på med halvtidstjänst i skolan är bättre för huvudmannen. Man konstaterar dock att för den forskarstuderande läraren kan innebära mycket arbete i skolan. Denna iakttagelse återkommer hos flera huvudmän. 50 procents utbildning och 50 procents tjänstgöring i skolan/förskolan kan sammantaget bli för mycket för läraren/förskolläraren i fråga. De rektorer som intervjuats i denna uppföljning menar att det har fungerat bra att ha lärare i forskarutbildning med 80 procents studietakt. Ett par rektorer framför att vinsten med en studietakt på är att det går fortare att genomgå forskarutbildningen. En förutsättning är dock att det går att schemalägga den forskarstuderande lärarens arbetstid på ett vis som är bra för alla parter. Det framgår att det kan vara svårt för rektorer med schemaläggning, eftersom det också beror på övriga förutsättningar (t.ex. om man har många föräldralediga lärare och många som arbetar på deltid i kollegiet). Från skolledarens perspektiv gäller det att hitta en lösning som fungerar för flera. En förskolechef med en förskollärare som deltar i en forskarskola på 129 framhåller att inom skolan är en som arbetar på väldigt svårplacerad. Det är svårt att få en vettig arbetssituation och personen blir en solitär som inte har möjlighet att delta på möten och ingå i ett kollegium. Med 50 procents tjänst har läraren kvar en fot i skolan, har en koppling till verksamheten. Effekterna på forskningen kan däremot vara negativa. Men förbundet har ännu inte fått återkoppling i denna fråga. Det är ännu ganska få personer det handlar om (, intervju ). har anställt en vikarie på för den forskarstuderande förskolläraren. Förskolechefen beskriver situationen på följande sätt: Det fungerar bra, men det är alltid så att om man arbetar med människor tappar man lite om man inte arbetar heltid; kontakten med människorna blir lidande och det blir tufft för den anställde. Man kan inte ta alla utvecklingssamtal, kan inte vara med på arbetsplatsträffar m.m. Det kan också bli större arbetsbörda inom arbetslaget. 4.5 Resultat från forskarskolorna De som har ansvarat för en forskarskola inom de tre första satsningarna har fått frågan om de forskarstuderande överlag har klarat att ta en licentiatexamen inom utsatt tid. För att sortera svaren har UKÄ:s tidigare definition för ”utsatt studietid” använts, dvs. angivna terminer plus en termin.130 Det har framgått att uppgifter om licentiatexamen inom utsatt tid inte har varit helt lätta att ta fram då det kan finnas varianter på ”utsatt tid” i den specifika gruppen. Vissa forskarstuderande kan ha gjort uppehåll för föräldraledighet, vissa kan bedriva forskarstudierna i ett annat tempo efter överenskommelse med huvudmannen och vissa har kommit in senare i utbildningen på grund av att en plats blivit ledig efter avhopp. Till detta kommer att värdlärosätet inte heller alltid är uppdaterat på alla händelser på partnerlärosätet, t.ex. sjukskrivningar och ledigheter.131 Med detta angivet framgår att vid cirka hälften av de 25 avslutade forskarskolorna har en majoritet klarat av att ta examen inom utsatt tid. Forskarskolor om orsaker till försening Frågan ställdes till de ansvariga för forskarskolor vilka de främsta orsakerna var att de forskarstuderande inte blivit färdiga . De flesta bedömer att förseningen berodde på sjukdom, men flera framhåller även arbetsbördan i skolan, ovana att forska samt föräldraledighet. Några framhåller att förseningen också kunde bero på att forskningsprojektet måste omdisponeras och/eller att ny datainsamling måste göras. I ett fall framhåller den ansvarige att det fanns brister i forskarskolans upplägg. Lärare/förskollärare om försening Till de som antagits till en forskarskola inom de tre första satsningarna och inte tagit licentiatexamen ställdes frågan: ”Att du ännu inte slutfört forskarskolan beror på …” (flervalsfråga). Denna fråga har bortfall som ligger över 130Genomströmning i forskarutbildning kan mätas på olika sätt. Det kan vara nettostudietid, bruttostudietid och examensfrekvens efter ett visst antal terminer (UKÄ, Årsrapport , s. 56). 131Värdlärosätet rapporterar för samtliga lärosäten som hör till forskarskolan (SCB och UKÄ, Doktorander vid forskarskolor för lärare , s. 3). nivån för att ett resultat ska anses vara tillförlitligt (se bilaga 2, tabell 9 F23).132 Resultaten måste därför tolkas med viss försiktighet. angav att det i mycket stor utsträckning beror på att man inte hinner med på grund av arbete. angav att det i mycket stor utsträckning beror på att andra livshändelser kommit emellan (föräldraledighet, separation, flytt). Och angav att det i mycket stor utsträckning beror på att tiden inte räcker till sett till helheten (fritid, familj och andra aktiviteter). Det framgår att förseningen inte i någon större utsträckning anges ha berott på forskarskolan. En mindre andel har angett bristande stöd/samarbete med handledare eller brister i forskarutbildningen (se diagram 7). Diagram 7 Fråga 23 Källa: SCB. Det kan konstateras att lärare/förskollärare framhåller tidsbristen (på grund av arbetet och övriga plikter och engagemang) som den främsta orsaken, medan ansvariga för forskarskolor framhåller sjukdom. Det kan bero på att man refererar till olika tidsperioder (efter forskarskolan respektive forskarskolan pågick). Lärare/förskollärare om utsikten att ta en licentiatexamen På frågan hur troligt man bedömer det vara att man kommer att ta licentiatexamen vid forskarskolan angav att det var mycket eller ganska troligt (angav mycket troligt, ganska troligt) (bilaga 2, tabell 9 F24). Det tyder på att en stor majoritet av de som ännu inte är färdiga har för avsikt att slutföra utbildningen och ta licentiatexamen. 132 Formuleringen ”ännu inte tagit” licentiatexamen kan ha medfört att de som arbetar på avhandlingen och kanske är i färd med att avsluta den inte ansåg frågan relevant. 4.6 Efter examen – var arbetar lärarna/förskollärarna? 4.6.1 Lärare/förskollärare som deltagit/deltar i forskarskolor I enkäten fick samtliga frågan var de huvudsakligen arbetar . Svaren visar att sammanlagt arbetar i skolan. arbetar i gymnasieskolan, i (årskurs 7–årskurs 1–6) och i förskolan. arbetar på högskola/universitet (bilaga 2, tabell 9 F12). En jämförelse med svaren på den inledande frågan var man arbetade vid tiden för ansökan till forskarskolan visar att •andelen som arbetar i gymnasieskola har minskat från , dvs. en minskning med . •andelen som arbetar i grundskola har minskat från till , dvs. •andelen som arbetar i förskola har minskat från till , dvs. (bilaga 2, tabell 9 F1 och F12). Bland de som angett ”Annat” är det vanligaste svaret att man arbetar inom förvaltning/kommun. En mindre grupp anger att de har olika typer av kombinationstjänster (skola–högskola/universitet eller förvaltning–högskola/univer- sitet). När svaren sorteras utifrån om de som har deltagit i forskarskolor också har tagit licentiatexamen framgår att •närmare arbetar vid högskola/universitet (flera av dessa har i kommentaren angett att de fortsatt som doktorand efter avslutad licentiatexamen) •närmare arbetar i gymnasieskola. Detta resultat, dvs. att det är lika många som arbetar i gymnasieskolan som i högskolan/universitet bland de som tagit licentiatexamen, bekräftar signaler som har getts. Kommuner, särskilt i större städer och storstadskommuner, kan genom statsbidraget till karriärtjänster konkurrera med högskola/universitet om lärare som tagit licentiatexamen vad gäller lön.133 Resultatet kan jämföras med frågan i HSV:s uppföljning 2012 där frågan ”Var arbetar du ” likaledes ställdes. Vissa av de svarande hade markerat mer än ett alternativ, varför summan blev något högre än , men även med det i beaktande framgår att en mycket stor andel av de svarande uppgav att de arbetade på samma skola som tidigare () och en relativt stor andel () hade en annan arbetsgivare varav majoriteten arbetade på det lärosäte som drev forskarskolan.134 Resultaten från denna uppföljning 133Lärarförbundet, intervju . Statsbidraget till karriärtjänster kan även innebära att yrkesskickliga lärare går om rektorn i lön (se Statskontoret, 2015:12, s. 71). 134Högskoleverket Rapport 2012:9 R, s. 28. visar att den trend som framgick 2012 bekräftas och att den t.o.m. har för- Var arbetar de ? Den hypotetiska frågan ”Var tror du att du arbetar ?” ställdes till de som tagit licentiatexamen. Resultatet visar att tror att de kommer att arbeta vid en högskola/universitet. En betydligt mindre andel, , tror att de om arbetar i gymnasieskolan. angav ”Annat” och av dessa angav flest (21 av 56 personer) att de tror att de arbetar inom förvaltning, kommun eller myndighet, följt av kombinationstjänst inom skola/hög- skola/universitet eller förvaltning/högskola/universitet. svarade grundskola i antingen årskurs 1–6 eller 7–9 och endast någon procent angav förskola eller förskoleklass (bilaga 2, tabell 9 Detta kan jämföras med att vid antagningsåret arbetade an- tingen i årskurs 1–6 eller 7–arbetade i förskolan. Det är alltså som tror att de kommer att arbeta i skolan/för- Detta resultat kan jämföras med HSV:s utvärdering där svarade ja på frågan ”Planerar du att framöver (fortsätta) ar- beta som lärare?”.135 Denna uppföljning visar att det är ännu färre lärare/för- skollärare som tänker sig en framtid i skolan/förskolan än bland lärarna i HSV:s undersökning 2012. Var forskarstuderande i pågående forskarskola önskar att arbeta De som deltar i en forskarskola (antagna 2014 eller senare) ställdes frågan var de helst skulle vilja arbeta efter det att de har tagit licentia- Det finns en viss osäkerhet i resultatet.136 Över hälften svarar att de skulle vilja arbeta vid högskola/universitet eller Med ”Annat” avses förvaltning/kommun eller i olika slag av kombinat- ionstjänster (förvaltning/lärosäte, skola/förvaltning, skola/lärosäte). procent svarar att de vill arbeta i årskurs 1–6 eller 7–9. svarar att de vill arbeta i gymnasieskolan (bilaga 2, tabell 9 F25). Med reservation för viss osäkerhet i resultatet kan ett par saker noteras: Bland de deltagande lärarna/förskollärarna i den sista satsningen är det – trots förändrade villkor och karriärstegsreformen – som uttrycker att de vill arbeta i skolan efter licentiatexamen. Det kan vidare noteras att trots att fyra forskarskolor i den senaste satsningen riktar sig till både lärare och förskollärare, varav en enbart till förskollärare (och relationer GU), anger ingen att de helst skulle vilja arbeta i förskolan när de tagit licen- 135Högskoleverket Rapport 2012:9 R, s. 29. 136Bortfallet är något högre i denna fråga (se bilaga 2, tabell 9 F25). upplevas svår att besvara. I HSV:s enkät angav av deltagarna att de planerade att fortsätta som lärare.137 Jämfört med HSV:s undersökning 2012 har andelen alltså inte ökat bland lärare/förskollärare som deltar i pågående forskarskolor 2016 och som vill arbeta i skolan/förskolan när de är färdiga. Vilka arbetsuppgifter de som deltar i pågående forskarskolor vill ha De som antagits till en forskarskola i den senaste satsningen, 2014 eller senare, har även fått besvara frågan vilka arbetsuppgifter de skulle vilja ha (flerval). En stor majoritet () har angett att de vill leda projekt för utvecklad undervisning. har angett att de vill bedriva egen forskning, vill hålla kontakten med universitet och högskolor och nästan lika stor andel vill hålla sig uppdaterad om aktuell forskning och sprida kunskap om denna. har angett handledning eller annat ansvarsområde (t.ex. it, kollegialt lärande eller kvalitetsarbete). anger undervisning i skolan/förskolan och önskar ett utpekat ämnesansvar (bilaga 2, tabell 9 F26).138 Resultatet tyder på att lärare/förskollärare i pågående forskarskolor har ett betydligt större intresse för att leda utvecklingsprojekt, bedriva egen forskning och hålla kontakt med akademin samt handleda kollegor än att undervisa och ha traditionella ansvarsområden som ämnesansvar. 4.6.2 Forskarskolor om forskarstuderandes fortsatta väg De ansvariga för forskarskolor som är avslutade (dvs. de som startade efter utlysning , 2010 och 2011) fick frågan i vilken funktion och i vilken utsträckning de studerande fortsatt inom högskolan. Uppföljningen visar att det är mycket vanligt förekommande att lärare/förskollärare som deltar i en forskarskola fortsätter forskarutbildningen. Samtliga forskarskolor har lärare/förskollärare som efter avslutad forskarskola stannat kvar och fortsatt forskarstudier med målet att ta doktorsexamen. Antalet som fortsatt varierar dock ganska stort mellan forskarskolorna. I ett par forskarskolor har samtliga gått vidare med forskarstudier mot doktorsexamen, i tre forskarskolor har cirka hälften fortsatt som doktorander och i många är det en eller ett par som fortsatt som doktorand. Om man tittar på i vilken funktion de fortsatt framgår det att en tredjedel av de ansvariga för forskarskolorna uppger att de flesta av deras forskarstuderande som tagit licentiatexamen har stannat kvar i högskolan/som adjunkter eller som doktorander med målet att ta doktorsexamen. Vissa forskarskolor uppger att de som tagit licentiatexamen både är kvar i högskolan och har tjänst ute i kommuner, i någon form av kombinationstjänst (bilaga 2, tabell 4). 137Högskoleverket Rapport 2012:9 R, s. 29. 138Även i denna fråga är bortfallet något högre (se bilaga 2, tabell 9 F26). I sammanhanget framhåller några ansvariga för forskarskolor att man noterat att det bland de antagna fanns individer som hade siktet inställt på något utanför skolan/förskolan. En av de ansvariga för en forskarskola framhåller: Vi delar uppfattningen att många av deltagarna helst inte ville tillbaka till skolvärlden. Endast ett fåtal har förstås beretts plats på ordinarie forskarutbildning, men andra har i stället använt forskarskolan som en språngbräda till andra jobb utanför skolsektorn. (Geografi UU) En ansvarig med erfarenhet av flera satsningar menar att det särskilt i den första satsningen på forskarskolor var tydligt att många lärare/förskollärare hade blickarna riktade mot högskolan/. I den första forskarskolan gick allt mycket snabbt och varken lärosätet eller skolorna var förberedda eller diskuterade den fortsatta karriären som lärare. Resultatet från den första forskarskolan stämde dock så dåligt överens med intentionerna med reformen, och därför har lärares fortsatta karriär varit ett återkommande tema under inledande träffar i den andra och den tredje forskarskolan (LicFontD LiU). Av det skälet anger flera ansvariga för forskarskolor att man försöker vara tydlig och betona i annonser och under intervjuer att syftet med forskarstudier inom ramen för en forskarskola är att man ska tillbaka till skolan/förskolan. Forskarskolan Idrott och hälsans didaktik (GiH) betonar t.ex. att forskarskolan är ett tillfälle för undervisningsutveckling och att det är i skolan de forskarstuderande lärarna kommer att göra skillnad. Några ansvariga pekar på att det förekommer att lärare efter licentiatexamen valt att stanna kvar inom akademin därför att alternativet hade varit att gå tillbaka till samma tjänst med samma arbetsuppgifter eftersom huvudmannen i fråga, på grund av ointresse eller brist på resurser, inte skapat en lektorstjänst (Läs- och skrivutveckling SU, Språk och lärande GU, Yrkesämnenas didaktik SU). Olikartad tolkning av måluppfyllelse Det framgår i denna uppföljning att de ansvariga för forskarskolorna delvis gör en olikartad tolkning av syftet med forskarskolan. Som framgått ovan är vissa forskarskolor tydliga med att huvudsyftet är att lärarna/förskollärarna ska tillbaka till skolan/förskolan (t.ex. Spanska LU, Naturkatastrofer SU, LicFontD LiU, Idrott och hälsa GiH). Syftet är inte att omvandla lärarna/förskollärarna till forskare inom akademin. Målet är att de ska få ett vetenskapligt sätt att tänka, att de ska utvecklas när det gäller undervisningsmetodik, kunna genomföra utvärderingar m.m. i skolan/förskolan. För vissa forskarskolor däremot är återvändandet till skolan en av flera möjliga vägar som den forskarstuderande läraren/förskolläraren kan ta. Ofta anförs att forskarskolan har ett syfte att förstärka forskningen inom området (som ofta kan vara outvecklat). anförs att det finns ett behov av att tillföra kompetens till den egna grundutbildningen, det gäller företrädesvis lärar- och förskollärarutbildning. I det senare fallet anförs att förskollärare som tagit en licentiatexamen och stannar inom högskola/universitet gör större nytta jämfört med om de gick tillbaka till sin tidigare arbetsplats eftersom fler får ta del av deras ökade kompetens – som lärare på förskollärarutbildningen och som forskare (, lärande samt Mångfaldens förskola, bägge MaH). Ansvariga framhåller att det även finns en stor efterfrågan på forskning om förskolan från kommunerna. Att syftet med forskarskolan kan variera framgår i vissa fall redan i ansökningarna till VR. I en ansökan till VR anges att forskarskolan inte bara syftar till att utbilda lärare ”ut ur professionen och in i forskning” utan även att vidareutbilda dem i professionen i den meningen att göra dem mer kvalificerade att ta ledningen i lokal utvecklingsaktivitet.139 I en annan ansökan till VR anförs ett flertal syften med forskarskolan; ett av dessa är att ”erbjuda en forskarutbildning med en arbetsmarknad utanför akademin”.140 4.6.3 Huvudmännens erfarenheter av forskarskolestuderande Tillfrågade huvudmän har vanligtvis både positiva och negativa erfarenheter av forskarskolor. Många huvudmän nämner en rad positiva erfarenheter och exempel på lyckosam utveckling. Vanligt är att det inneburit kunskapsspridning/fortbildningsinsatser för kollegor (seminarier, handledning, forskarcirklar) och ökat engagemang i skolutveckling bland personalen. En del framhåller att de genomfört utredningar, ansvarar för samarbetsprojekt, utvecklingsprojekt eller forskningsprojekt (t.ex. att lärare beforskar sin egen vardag). Ett par framhåller att de har utvecklat undervisningen i ämnet/ämnena i fråga. En huvudman pekar på värdet av att de har skapat ett nätverk inom akademin. Intervjuade skolledare har positiva erfarenheter av att lärare har deltagit och/eller deltar i forskarskolor. Satsningarna lyfter skolan, det är en fjäder i hatten för en skola med en forskarutbildad lärare, det gör skolan mer attraktiv och forskarutbildade lärare passar ihop med kravet att skolan ska vila på vetenskaplig grund. Satsningen kan utveckla undervisningen och stödja utveckling av kollegialt lärande. Rektorerna framhåller att forskarskolor ger lärare tillfälle till fördjupning/fortbildning inom ämnet då ämnet har utvecklats mycket och/eller det har gått sedan läraren utbildades. En förskolechef pekar på att förskolans nya uppdrag enligt läroplanen gör att förskollärare har ett fördjupat behov av utbildning. Många förskollärare är utbildade då förskolans pedagogiska uppdrag hade en annan inriktning. 139Ansökan VR, dnr 2011-5162. 140Ansökan VR, dnr 2013-6860. Negativa erfarenheter – svårigheter Många huvudmän har negativa erfarenheter av att lärare/förskollärare deltagit i en forskarskola. Det kan vara svårt att hitta kompetenta ersättare och undervisningen haltar. Det blir ett avbräck i skolan då en duktig, intresserad lärare blir borta . Huvudmännen nämner också att det för läraren/förskolläraren inneburit en stor arbetsbörda. I de första satsningarna innebar även rutinerna kring utbetalningen av det statliga bidraget problem. Efter slutförd forskarskola framhåller huvudmännen framför allt erfarenheten att den forskarutbildade inte kommer tillbaka till skolan/förskolan. Hu- vudmannen har därmed inte kunnat dra nytta av satsningen. – som har haft fem lärare som deltagit i forskarskola inom de statliga satsningarna – framhåller att man har sett att forskarstuderande har haft fokus på högskolan och att de också har fått anställning där. Det är baksidan av myntet ur huvudmannens perspektiv. Framsidan är att lärarna får fördjupning och ges möjlighet att utvecklas. De som går forskarskola gör det lite grann för sin egen skull. Bland huvudmän som har lärare/förskollärare som har återkommit till skolan/förskolan efter deltagande i forskarskola pekar flera på svårigheter kring att dra nytta av den forskarutbildade läraren/förskolläraren. Det kan handla om allt från att läraren har för smal kompetens, att den forskarutbildade läraren inte är så användbar på grund av forskarskolans inriktning, till att finna former och strukturer för att dra nytta av kompetensen.141 En svårighet är hur arbetet med skolutveckling ska organiseras, t.ex. som del i tjänst, och hur arbetstiden ska fördelas då arbetet förutsätter ojämnt anspråkstagande av tid. Flera pekar på svårigheten för de återvändande lärarna att upprätthålla kontakten med forskningen. Tillgång till forskningsdatabaser är i sammanhanget ett ofta omnämnt problem. Några konstaterar att det kan vara svårt för en ensam lektor i skolan att få gehör för ett vetenskapligt förhållningssätt i vardagen. 4.7 Att ta till vara kompetensen – behovet av en plan 4.7.1 Forskarskolor om huvudmannens planering Samtliga ansvariga för forskarskolor betonar vikten av att huvudmannen tar till vara den kompetens som de färdiga licentiaterna har. Många menar också att en viss förbättring kan skönjas. Det gäller även för förskollärarna där kommunerna tidigare inte så väl har kunnat nyttja den nya kompetensen. Det finns t.ex. kommuner som har inrättat förstelärartjänster för förskollärare. En ansvarig för flera forskarskolor menar att det är väldigt olika vad som händer när lärarna som tagit licentiatexamen återvänder till sina skolor. Det finns huvudmän som har en långsiktig plan och de som inte har det. 141 Man kan här dra paralleller med vad som framgick i Statskontorets uppföljning av karriärstegsreformen. Det näst vanligaste skälet som angavs av huvudmännen till varför man inte tillsatt lektorstjänster var att det saknades behov av lektorer i verksamheten (Statskontoret 2015:16, s. 41). de som har återvänt och bara fått fortsätta med undervisning , men det finns också de som har lektorat och har fått andra uppgifter. Erfarenheten är att det har varit mest lyckosamt för forskarstuderande i kommuner som har en bra organisation. En ansvarig för en pågående forskarskola konstaterar att det finns ett glapp mellan förvaltningschefer och rektorer. Det är ofta förvaltningschefer som tar beslutet om att lärare/förskollärare ska delta i forskarskola. Men när lärarna kommer tillbaka är det rektorer som ska ta emot dem. Förvaltningscheferna har släppt frågan och rektorerna saknar resurser. Kommunerna tar inte fullt ut vara på lärarnas/förskollärarnas kompetens om de efter avslutad examen bara går tillbaka. (Ve- tenskapskapssamhället i skolan LU)