rfr · H40WRFR4 · 2016-12-12 00:00:00 — När regeringen presenterade den första satsningen på forskarskolor för lärare i budgetpropositionen framställdes det som att syftet med satsningen var, förutom att öka antalet forskarutbildade lärare i skolan och möjliggöra för skolhuvudmännen att anställa fler lektorer i skolan, att det forskarutbildningsämne som valdes ska bidra till relevant kunskap i skolan för att stärka undervisningens kvalitet och öka måluppfyllelsen. För att få en tydlig koppling till hur de förvärvade ämneskunskaperna omsätts i praktisk verklighet och för att höja kvaliteten i undervisningen var regeringens avsikt även att 2007/08:1 utg.omr. 16 s. 109 f., prop. 2008/09:1 utg.omr. 16 s. 186, prop. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 73, prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 66 och s. 132, förordning (2009:1035) om utbildning på forskarnivå för lärare och förskollärare. 45Förordning (2009:1035) om utbildning på forskarnivå för lärare och förskollärare, 46Statsbidraget betalades ut av Kammarkollegiet. Skolhuvudmännen lämnade en rekvisition på statsbidrag för utbildning på forskarnivå för lärare och förskollärare. huvudmannens (arbetsgivarens) kostnader för läraren/förskolläraren . Bi- draget motsvarade tre fjärdedelar av huvudmannens lönekostnader för den tid läraren/förskolläraren deltar i utbildningen (månadslön inklusive sociala avgifter). Bidrag rekvirerades i enlighet med Kammarkollegiets beslut – för vissa innebar det två rekvisitioner per termin och för de flesta endast en per termin (förordningen ändrades i detta avseende) (Kammarkollegiet, e-brev ). 47 Förordning (2009:1035) om utbildning på forskarnivå för lärare och förskollärare. utbildningen ska omfatta en fördjupning i ämnesdidaktik.48 Utbildningsutskot- tet delade vid behandlingen av budgetpropositionen regeringens upp- fattning att lärare med rätt behörighet och en bra och aktuell utbildning är en viktig förutsättning för elevernas resultat i skolan och ställde sig bakom rege- beslutade enligt utbildningsutskottets förslag. Sammanlagt fördelades till denna första satsning på fors- Den andra, mindre, satsningen på forskarskolor som inriktade sig på för- skollärare initierades inom det s.k. Förskolelyftet som löpte – 2011 och som syftade till att utveckla förskolepersonalens teoretiska kun- skaper för att kunna stärka och fördjupa den pedagogiska kompetensen.50 Sats- ningen uppgick till sammanlagt fördelade över åren 2010– 2.3.2 Den tredje satsningen på forskarskolor för lärare och förskollärare Genom behandlingen av budgetpropositionen beslutades det om en tredje satsning på forskarskolor för lärare och förskollärare, som skulle utvecklas till en gemensam satsning som syftar till att erbjuda yrkesgrupperna lärare och förskollärare karriärmöjligheter och skulle löpa t.o.m. 2014.52 Villkoren för denna satsning var desamma som för de två föregående satsningarna som beskrivs ovan. Regeringen framförde i budgetpropositionen att satsningen på forskarskolor för lärare, inom ramen för Lärarlyftet, har gett fler chansen att genomgå forskarutbildning och därmed kunna bli lektorer. Vidare poängterade regeringen att forskarskolorna stärker den verksamhetsnära forskningen på skolans område. Satsningen uppgick till sammanlagt fördelade över åren 2011–2014. tillstyrkte vid behandlingen av budgetpropositionen regeringens förslag, och följde utskottet och beslutade enligt regeringens förslag. 2.3.3 utvärdering av forskarskolor för lärare I regleringsbrevet fick i uppdrag av regeringen att utvärdera satsningen på forskarskolor för lärare som tilldelats medel 2008 och 2009. () lämnade rapporten av forskarskolor för lärare.53 Utvärderingen innefattar en analys av de deltagande lärarnas studie- och arbetsvillkor som utbildningen på forskarnivå pågick; en beskrivning och värdering av arbetsprocessen för deltagande 2007/08:1 utg.omr. 2007/08:1 utg.omr. 109–110, bet. 2007/08:UbU1 s. 27, rskr. 2007/08:70, prop. 2008/09:1 utg.omr. 16 s.116, bet. 2008/09:UbU1 s. 29, rskr. 2008/09:131. 50 Förskolelyftet är, i likhet med Lärarlyftet, ett samlingsnamn för ett flertal satsningar. 2011/12:1 utg.omr.16 s. 138. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 73, bet. 2010/11:UbU1, rskr. 2010/11:118. 53 , 2012:9 R, s. 9. lärosäten; en bedömning av måluppfyllelsen samt en värdering av effekter av utbildningen för deltagarna och de berörda skolhuvudmännen. Utvärderingen bygger på en enkätundersökning som genomfördes /12 till forskarskolor som erbjudit forskarutbildning för lärare, berörda skolhuvudmän och lärare som deltagit i satsningen. för enkätundersökningen ska de deltagande lärarna ha avslutat forskarutbildningen om de följde tidsplanen . Utvärderingen visar övergripande att deltagarna, skolhuvudmännen och forskarskolorna på det stora hela är positiva till satsningen. Den har inneburit att mer forskarkompetens om bl.a. ämnesdidaktik tillförts skolans värld, som en god förutsättning för att åstadkomma bättre måluppfyllelse för eleverna, vilket var satsningens huvudsyfte. Därutöver visade utvärderingen bl.a. att endast en del av skolhuvudmännen uppvisade något större intresse för att verkligen dra fördel av de forskarutbildade lärarnas förvärvade kunskaper. Skolhuvudmännen uppgav även att de var nöjda med dimensioneringen av satsningen, vilket enligt HSV tyder på att det inte fanns något större utrymme för att prioritera att fler lärare genomgår en forskarutbildning. Vidare framkom det att för flertalet lärare och skolor fungerade fördelningen mellan studier () och arbetet som lärare () på det hela taget bra, men för andra mindre bra. Typiska problem var att lärarna inte hann ägna tillräckligt med tid åt utbildningen för att arbetet i skolan krävde mer tid än . För skolhuvudmännen och skolledarna har det i vissa fall varit svårt att schemalägga lärarna på endast , då det bl.a. saknats resurser för vikarier. Rapporten visar därutöver att forskarskolornas ämnesinnehåll erbjuder förutsättningar för att ge effekter . Däremot har inte alla ämnen som skulle behövas för att öka elevers måluppfyllelse i skolan ingått i satsningen. Skolhuvudmännen anser också att alltför få forskarskolor haft ett tillräckligt didaktiskt fokus. HSV identifierade en tydlig brist i den initiala avstämningen mellan kommunerna och forskarskolorna om utbildningarnas inriktning och ämnesinnehåll. Utvärderingen visar vidare att organiseringen i och samarbetet mellan värdlärosäten och partnerlärosäten, där värdlärosätet har huvud- och samordningsansvar, har fungerat väl och ofta varit långtgående. Samverkan mellan värd- och partnerlärosäten och skolhuvudmännen har varierat från i stort sett ingen samverkan alls till ganska långtgående samverkansinsatser från forskarskolornas sida. När det gäller de deltagande lärarnas nya kunskaper lyfter HSV tydligt fram att skolhuvudmännen saknat planer för hur de nya kunskaperna ska tas till vara. Vid enkätundersökningens genomförande hade endast en tiondel av lärarna dessutom fått någon ekonomisk av sin nya kompetens, som två tredjedelar av skolhuvudmännen angav att de avsåg att höja lönerna för de deltagande lärarna. HSV pekar därutöver bl.a. på att satsningen ökade antalet forskarutbildade lärare i skolan och möjliggjorde för skolhuvudmännen att anställa lektorer i visade utvärderingen att av de deltagande lärarna arbetade som lärare. En stor andel ( av samtliga deltagande lärare) angav dessutom i undersökningen att de helt eller delvis har andra arbetsuppgifter vid sidan av lärararbetet. sade också att av samtliga deltagare tydligt uppgav att de framöver avser att arbeta vidare som lärare. HSV resonerar sammanfattningsvis att det inte behöver vara en brist i sats- ningen att så många lärare väljer att inte återgå till arbetet som lärare då flera av dem som inte återgått till arbetet i skolan återfinns på lärosätena inom lä- rarutbildningen eller forskningen. HSV pekar vidare på att det naturligtvis också kan vara så att de lärare som fortsatt med utbildning på forskarnivå till doktorsexamen kommer att återvända till lärararbete inom skola och 2.3.4 En fjärde statlig satsning Den fjärde satsningen på forskarskolor för lärare och förskollärare initierades i den forskningspolitiska propositionen . Regeringen framhöll följande i propositionen: Genom möjligheten att delta i utbildning på forskarnivå med relevans för verksamheten kan en lärare eller förskollärare bidra till att bygga upp sin skolas eller förskolas kunskapsbas. Forskarutbildningen bidrar även till en naturlig koppling mellan verksamheten i skolväsendet och aktuell forskning, vilket ger goda möjligheter att höja kvaliteten i undervisningen.54 Mot bakgrund av resultaten av utvärdering av den första satsningen på forskarskolor för lärare som beviljades medel 2008–2009 presenterade regeringen i propositionen förändrade villkor på två punkter för forskarskolorna. Den första punkten rörde lönekostnaderna för de deltagande lärarna. Till skillnad från de tidigare satsningarna på forskarskolor bedömde regeringen att det statsbidrag som betalats ut till skolhuvudmän i de föregående satsningarna på forskarskolor och som till stora delar täckte arbetsgivarens lönekostnader för forskarstuderande lärare och förskollärare skulle upphöra. Re- geringen framförde att kompetensutveckling av anställda lärare och förskollärare i huvudsak är skolhuvudmannens ansvar och att det därför är rimligt att låta huvudmannen ta ansvaret för lönekostnaderna i den fortsatta satsningen på forskarskolor. Staten skulle även fortsättningsvis finansiera utbildningsinsatsen. Regeringen gjorde i propositionen bedömningen att ett utökat ansvar för kostnaderna kan bidra både till ett ökat intresse hos skolhuvudmännen för att på ett systematiskt sätt ta till vara den nya kompetensen i verksamheten och 2012/13:30 s. 101. till att göra det praktiskt möjligt för den forskarstuderande att delta i forskarutbildningen. Det kan i sin tur bidra till att fler forskarutbildade lärare och förskollärare motiveras till att fortsätta vara verksamma inom skolväsendet.55 Den andra punkten rörde studietakten för de deltagande lärarna och förskollärarna, som regeringen bedömde behövde förändras med anledning av resultaten av . Studierna skulle fortsättningsvis normalt bedrivas på som läraren eller förskolläraren fortsätter att arbeta som lärare eller förskollärare i skolan eller förskolan för att behålla kopplingen till den dagliga verksamheten. Tiden i forskarutbildningen förlängdes därmed till , i jämförelse med de tidigare två och ett I propositionen aviserade regeringen även den kommande reformen om karriärsteg för lärare, vilken regeringen argumenterade borde förbättra förutsättningarna för att ta till vara forskarutbildade lärares kompetens.57 Denna reform beskrivs närmare nedan. Satsningen på forskarskolor 2013–2016 uppgår till per budgetår, dvs. sammanlagt 60 miljoner kronor.58 ställde sig i sin beredning av den forskningspolitiska propositionen bakom regeringens förslag och framhöll bl.a. att det har genomförts tre satsningar på forskarskolor för lärare och förskollärare för att öka antalet forskarutbildade i skolväsendet. konstaterade vidare att genom den aviserade reformen om karriärsteg för lärare bör förutsättningarna för att ta till vara forskarutbildade lärares kompetens förbättras. beslutade enligt regeringens förslag.59 Parallellt med regeringens satsningar på forskarskolor för lärare och förskollärare utarbetades och antogs en förändrad skollag, som trädde i kraft och till största delen började tillämpas från . I den förändrade skollagen (2010:800) anges det i 1 kap. 5 § att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. I förarbetena till denna lagändring framhöll regeringen bl.a. att de nationella styrdokumenten ger läraren utrymme att välja innehåll och metoder för att nå målen. Detta kräver ett vetenskapligt förhållningssätt i bemärkelsen att kritiskt granska, att pröva och att sätta enskilda faktakunskaper i ett sammanhang. Arbetet i skolan med att välja innehåll och metod och att värdera resultatet föreslogs därför präglas av ett vetenskapligt förhållningssätt och kunskaper som grundar sig på relevant 57Ibid., bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151 och 2012/13:152. 2012/13:30 s. 101 f, prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 s. 177, prop. 2014/15:1 utg.omr. 16, s. 134. 2012/13:UbU3 s. 65 f, rskr. 2012/13:151 och 2012/13:152. forskning och beprövad erfarenhet. Vidare framhöll regeringen att formule- ringen ”vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet” innefattar både utbildningens innehåll och den pedagogik som används.60 infördes även titeln lektor genom en ändring i skollagen. Enligt denna bestämmelse hade huvudmannen ansvar för att utse en lektor.61 Genom införandet av legitimationssystemet för lärare och förskollärare, som trädde i kraft och började användas fullt ut från , övertog ansvaret för att utnämna lektorer, utifrån bl.a. ett yttrande från en rektor eller förskolechef.62 Denna bestämmelse upphävdes i och med införandet av karriärsteg för lärare, och det är återigen skolhuvudman- nen som har ansvaret för att utse lektorer (se nedan). tillstyrkte i sina behandlingar regeringens förslag om en ny skollag respektive legitimationsreform, och beslutade enligt inrättades s.k. karriärsteg för lärare och förskollärare, genom vilka särskilt yrkesskickliga lärare kan få tjänster som förstelärare eller lektor. I propositionen Karriärvägar för lärare i skolväsendet m.m. presenteras att karriärstegsreformen var ett led i arbetet att göra läraryrket mer attraktivt, så att eleverna får en förbättrad undervisning och därmed ökade förutsättningar att nå de nationella målen och goda resultat. Vidare ansåg regeringen att lärares kompetens och potential måste tas till vara på ett bättre sätt och uppmuntras samt att lärare måste ges möjligheter att utveckla sin professionalism och gå vidare i karriären inom läraryrket.64 Det är huvudmannen som enligt skollagen ska sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare och det är även huvudmannen som utser förstelärare och lektorer.65 För att stimulera skolhuvudmännen att inrätta karriärstegen har regeringen inrättat ett statsbidrag som syftar till att ersätta skolhuvudmännen för de löneökningar som karriärstegen innebär. Huvudmannen får statsbidrag för att betala ut mer i lön till varje förstelärare och mer till varje lektor. Karriärstegen kan enligt statsbidragsförordningen inrättas för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna.66 Förskolan 2009/10:165 s. 222 f, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370. 2009/10:165 s. 272 f, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370. 2010/11:20 s. 43 f, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171. 642 kap. 22 1§ skollagen (2010:800), prop. 2012/13:136, bet. 2012/13:UbU15, rskr. 2012/13:266. 652 kap. 22 1§ skollagen (2010:800), prop. 2012/13:136, bet. 2012/13:UbU15, rskr. 2012/13:266. 66Förordning (2013:70). omfattas därmed inte av reformen och statsbidraget, men det finns inget i författningarna som hindrar skolhuvudmän från att anställa lektorer i förskolan.67 Karriärsteget förstelärare ska enligt förarbetena utgöra ett mer praktiknära karriärsteg som gör det möjligt för särskilt skickliga legitimerade lärare att göra karriär utan att sluta undervisa.68 För karriärsteget lektor krävs det att läraren är legitimerad, har avlagt en forskarexamen på minst licentiatnivå69 inom ämnesdidaktik eller ett ämne som helt eller huvudsakligen kan hänföras till ett undervisningsämne inom skolväsendet eller inom specialpedagogik och under tjänstgöring som lärare inom skolväsendet har visat pedagogisk skicklighet. En allmän förutsättning för att statsbidrag ska lämnas för en förstelärare eller en lektor är att dennes arbetsuppgifter huvudsakligen består av undervisning och uppgifter som hör till undervisning.70 I sin behandling av regeringens förslag framhöll utbildningsutskottet att det är huvudmännen som har arbetsgivaransvaret. Det är huvudmännen som ska ta till vara den särskilda kompetens som särskilt yrkesskickliga lärare har, vilket motiverar att bedömningar av lärares pedagogiska skicklighet görs av verksamhetsnära personer. Utskottet framhöll att beslut om lektorsutnämningar redan baserades på bl.a. ett yttrande från en rektor eller förskolechef med en bedömning om läraren eller förskolläraren i fråga visat sådan pedagogisk skicklighet som krävs för utnämning till lektor. För att lektorers kunskaper och specifika ämnesdjup verkligen ska tas till vara i verksamheten och därmed bidra till förbättrade elevresultat är det viktigt att initiativet till en utnämning av en lärare till lektor kommer från skolhuvudmännen, menade utskottet. Det är vidare angeläget att karriärsteg för lärare är kopplade till löneökningar. 2.5.1 Statskontorets uppföljning av karriärstegsreformen Statskontoret har regeringens uppdrag att följa upp och analysera hur karriärstegsreformen har genomförts och fungerar i förhållande till reformens syfte.72 I delrapport 1 analyseras genomförandet av reformen från huvudmännens perspektiv.73 Uppföljningen behandlar genomförandet av reformen, deltagande i satsningen, fördelning och tillsättning av tjänster, förstelärares och lektorers uppdrag, det särskilda statsbidraget till utanförskapsområden, löneutveckling samt hur reformen har tagits emot av olika aktörer. Statskontorets huvudslutsats i den första delrapporten var att huvudmännens genomförande av reformen verkade ligga i linje med regeringens intentioner.74 Reformen innebar att två karriärsteg inrättades. Statskontorets uppföljning visar att bara ett fåtal lektorer har utsetts. Siffrorna gäller 2014. 2012/13:136 s. 16. 2012/13:136 s. 7. 69Enligt bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100), förordning (2013:70). 70Förordning (2013:70) 9–10 §§. 2012/13:UbU15, rskr. 2012/13:266. 72U2014/4127/S. 73Statskontoret 2015:12, Uppföljning av karriärstegsreformen för lärare. Om antalet deltagande huvudmän ökat sakta men stadigt, så har antalet karriärtjänster uppvisat en mycket snabb utveckling. utsågs cirka 3 600 förstelärare och lektorer. hade den siffran stigit till över 12 000 lärare. Ökningen handlar så gott som enbart om förstelärare. Även om antalet lektorer mer än tredubblades , fanns det fortfarande endast 131 lektorer finansierade med statsbidrag.75 Vidare framgår att dessa lektorstjänster till övervägande del fanns i gymnasieskolan (), till viss del i () och ett fåtal procent i vuxenutbildning.76 Det vanligaste skälet huvudmännen anger till varför lektorer inte har tillsatts är att det har saknats sökande eller anställda som nått upp till kraven i statsbidragsförordningen. Det näst vanligaste skälet som huvudmännen anger är att det har saknats behov av lektorer i verksamheten. Att det går att tillsätta två förstelärartjänster för samma bidragssumma som en lektorstjänst har också varit ett skäl till att avstå.77 Statskontoret konstaterar att det har blivit en förstelärarreform snarare än en karriärstegsreform.78 I delrapport 2 analyseras genomförandet av reformen från lärarnas perspektiv. Statskontoret vände sig till 6 000 lärare i en enkätundersökning.79 Uppföljningen visar att reformen inte är förankrad i lärarkåren och ännu inte har tagit sin form. Det är fortfarande oklart både för förstelärare och för lektorer och deras lärarkollegor vad uppdragen som förstelärare respektive lektor innebär och på vilka grunder karriärtjänsterna tillsätts. Skolhuvudmännen har vidare stor frihet att tolka och anpassa reformen till lokala behov. Statskontorets huvudslutsats är att genomförandet av karriärstegsreformen endast till viss del har skapat förutsättningar för att nå målet om ett attraktivare läraryrke och bättre skolresultat.80 Statskontoret föreslår bl.a. att huvudmännen måste bli bättre på att förmedla hur de ser på reformen och hur de vill använda karriärtjänsterna i den egna verksamheten för att skapa rätt förväntningar i den egna organisationen samt att huvudmännen behöver utforma relevanta och tydliga uppdrag.81 75 Statskontoret 2015:16, s. 23. Enligt årsredovisning beviljade myndigheten för /16 statsbidrag för karriärtjänster till 773 skolhuvudmän, varav 751 rekvirerade detta . Av rekvisitionerna framgår att det tillsattes drygt 14 100 förstelärare och 169 lektorer. 76 Statskontoret 2015:16, s. 31. 77 Ibid. s. 41. 78 Ibid. s. 42 79 Statskontoret 2016:1, Uppföljning av karriärstegsreformen för lärare, s. 13. 80 Ibid. s. 11. 81 Statskontoret 2016:1 s. 13 f. 3 Kartläggning av forskarskolor för lärare och förskollärare 3.1 Inbjudan att ansöka om medel Inom ramen för den första satsningen på forskarskolor för lärare och förskollärare gick ut med en inbjudan till högskolor och universitet att anmäla intresse att organisera forskarskola för lärare och förskollärare.82 VR fick uppdraget att bedöma intresseanmälningarna.83 För efterföljande forskarskolor fick VR ett regeringsuppdrag att utlysa och besluta om medel för utbildning på forskarnivå för lärare och förskollärare.84 Hög vetenskaplig kvalitet är utgångspunkten vid VR:s bedömning av lärosätens ansökningar. Vid bedömningen av vetenskaplig kvalitet gör VR en betygsättning med baskriterierna i kombination med instruktionerna för uppdraget enligt det som anges i förordningen (2009:1035) om utbildning på forskarnivå för lärare och förskollärare. I regeringsbeslutet anges att det forskarutbildningsämne som väljs ”ska bidra till relevant kunskap i skolan för att stärka undervisningens kvalitet och öka måluppfyllelsen”. För att få en tydlig koppling till hur de förvärvade ämneskunskaperna omsätts och för att höja kvaliteten i undervisningen ”ska utbildningen även omfatta en fördjupning i ämnesdidaktik”.86 I regeringsbeslutet anges att utbildningen ska avse ett ämne ”som helt eller i huvudsak motsvarar ett undervisningsämne eller som avser ämnesdidaktik” och att utbildningen för förskollärare ska avse sådana ämnesområden som ger en förstärkning av kunskaper och kompetens inom barns lärande och utveckling, särskilt barns språkliga och matematiska utveckling.87 I regeringsbeslutet anges dessutom för speciallärare, och specialpedagoger som jämställs med speciallärare, ”sådant specialpedagogiskt ämnesområde som har nära anknytning till undervisningen”.88 82U2007/5188/UH. 83U2007/6207/F. 84Utbildningsdepartementet, dnr 711-2009-8030, U2011/1201/F, U2013/1553/F. 85Vetenskapsrådet: dnr 116-2008/6761. 86U2007/5188/UH. 87U2011/1201/F. 88U2013/1553/F. 3 KARTLÄGGNING AV FORSKARSKOLOR FÖR LÄRARE OCH FÖRSKOLLÄRARE VR betonar att om man utgår från forskarskolornas titel kan det se ut som om inriktningen förändrats , men bakom samtliga utlysningar har legat en likartad process där det styrande har varit det som uttrycks i regeringsbesluten.89 3.1.2 Bidragets storlek – antal platser I regeringsuppdraget anges hur många platser som medlen i den specifika satsningen ska räcka till. I ansökan till VR anger lärosätet hur många platser som man vill ha, hur man vill organisera forskarskolan och hur mycket medel man ansöker om. Lärosätenas platser kostar dock olika mycket. VR uppger att de flesta som ansökte och erhöll medel fick ungefär vad de hade ansökt om.90 I VR:s beslut om bidrag till forskarskolor är antalet platser till varje anordnare inte exakt specificerat. I återrapporteringen framgår exempelvis att beslutet skulle ge omkring 90 utbildningsplatser.91 3.2 Fyra satsningar – 33 forskarskolor De fyra satsningarna kan lättast urskiljas genom att se till det år som medel utlystes och/eller beviljades, dvs. 2008, 2010, 2011 och 2013 (se tabell 3). Gemensamt för forskarskolorna inom de tre första satsningarna är att de är avslutade, dvs. kursdelen i utbildningen är avslutad. Arbetet med licentiatavhandlingen kan däremot pågå efter avslutad forskarskola. De forskarskolor som ingår i den fjärde satsningen pågår fortfarande vid tiden för denna uppföljning. Tabell 3 Fyra satsningar på forskarskolor Forskarskolor för lärare och förskollärare – 5 terminer