rfr · H40WRFR2 · 2016-11-15 00:00:00 — 3c Beskriv kort på vilket sätt mäklaren inte skötte sitt uppdrag BILAGA 1: EXEMPEL PÅ ENKÄTFORMULÄR TILL KONSUMENTER – KÖPARE AV HUS UNDER 2015 Vände du dig till någon med ditt klagomål? Nej  Gå till fråga 6a Var du nöjd eller missnöjd med den hjälp du fick? Vem vände du dig till? Flera svar får markeras BILAGA 1: EXEMPEL PÅ ENKÄTFORMULÄR TILL KONSUMENTER – KÖPARE AV HUS UNDER 2015 Har klagomålet lett till någon åtgärd? Gå till fråga 6a Gå till fråga 6a Vilken eller vilka åtgärder har klagomålet lett till? Flera svar får markeras Mäklaren har varnats eller fått en erinran 6a Uppfattar du att du lidit ekonomisk skada till följd av mäklarens agerande?  Gå till fråga 7a Ungefär hur stor bedömer du att den ekonomiska skadan var? BILAGA 1: EXEMPEL PÅ ENKÄTFORMULÄR TILL KONSUMENTER – KÖPARE AV HUS UNDER 2015 Uppstod det en följdaffär efter köpet? Med det menar vi att du redan tidigare ägde ett hus eller en bostadsrätt som skulle säljas efter köpet.  Gå till fråga 9 Anlitade du samma mäklare vid följdaffären som vid köpet? Vilken bank anlitade du för att ordna lån till köpet? Flera svar får markeras Inte aktuellt / Vet inte 9Har du något ytterligare som du vill framföra är du välkommen att skriva det här. Det du skriver kommer att lämnas till tillsammans med dina svar. Du ska inte skriva ditt namn eller kontaktuppgifter här. Tack för din medverkan! vid () genomförde april–en kombinerad enkät- och webbundersökning på uppdrag av civilutskott. Syftet med undersökningen var att kartlägga säljares och köpares erfarenheter och eventuella problem vid köp och försäljning av hus och bostadsrätter. Enkäten besvarades av totalt 1 052 personer, vilket var av urvalet. Resultatet i form av denna rapport och frekvenstabeller levererades enligt överenskommelse. Undersökningsledare på var . civilutskotts kontaktperson gentemot SCB var . Populationen, dvs. de objekt som man vill kunna dra slutsatser om, utgjordes av säljare och köpare av hus samt säljare av bostadsrätter. För att kunna dra ett urval från populationen skapades en urvalsram som avgränsade, identifierade och möjliggjorde en koppling till objekten i populationen. Urvalsramen i undersökningen skapades med hjälp av data från SCB:s register över sålda fastigheter respektive överlåtna bostadsrätter 2015 respektive 2014. Antalet personer i urvalsramen var 3 000. Undersökningen omfattade av tre delpopulationer: säljare av hus, köpare av hus och säljare av bostadsrätter. Urvalet stratifierades (grupperades) efter typ av köp/försäljning och region. Totalt bildades nio strata. Från urvalsramen drogs ett stratifierat obundet slumpmässigt urval om 1 000 individer i respektive undersökningsgrupp (se tabell 1 nedan). Ett stratifierat obundet slumpmässigt urval innebär att alla objekt inom ett stratum har samma sannolikhet att komma med i urvalet. Urvalsstorleken bestämdes i samråd mellan SCB och kontaktperson. Övertäckning innebär att objekt som inte ingår i populationen ändå finns i urvalsramen. Övertäckningen i denna undersökning består av personer som inte använt sig av mäklare, avlidit, flyttat eller själva inte tycker sig tillhöra populationen. BILAGA 2: METODRAPPORT 2016/17:RFR2 Tabell 1 Beskrivning av population, urval, övertäckning, antal svar och andel svar fördelat på stratum svar (F1=Nej) Grundläggande för bra kvalitet i en undersökning är kvaliteten på de data som samlas in. civilutskott utformade frågorna i enkäten i samarbete med SCB, med utgångspunkt från en tidigare undersökning. Därefter genomfördes en mätteknisk granskning vid SCB i syfte att minska risken för mätfel. Enkäten bestod av 26 numrerade frågor. Förutom de variabler som samlades in via enkäten hämtades följande variabler från följande register: •Fastighetsförsäljningar från SCB:s register över försålda fastigheter, 2015. •Bostadsrättsförsäljningar från SCB:s register över försålda fastigheter, 2014 (senaste versionen). •Namn, adressuppgifter, kommun samt kommunstorlek från Registret över totalbefolkningen. För information om referensperioden för enkätfrågor, se bifogad enkät. Med referensperiod menas vilken tidpunkt svaren avser, t.ex. , , . Enkäterna och informationsbrev skickades ut med post. I informationsbrevet ombads den utvalda personen att besvara frågorna och skicka svaret till SCB. Det första utskicket gjordes . Sedan skickades enkäten ut till samtliga i urvalet . Därefter skickades två påminnelser ut till dem som inte besvarat enkäten. Ett tack- och påminnelsekort skickades den 27 BILAGA 2: METODRAPPORT En första påminnelse med en ny enkät skickades . Tabell 2 Beskrivning av inflöde; antal svar per utskick efter typ av försäljning påminnelse 1 påminnelse 2 I informationsbrevet kunde uppgiftslämnarna läsa om undersökningens bakgrund och syfte och att undersökningen genomfördes i samarbete mellan civilutskott och SCB. innehöll också information om vilka uppgifter som hämtades från vilka av SCB:s register. Brevet informerade även om personuppgiftslagen samt offentlighets- och sekretesslagen och att det var frivilligt att medverka i undersökningen. För att SCB ska kunna lämna ut data från en enkätundersökning krävs informerat samtycke av uppgiftslämnarna. Det innebär att de genom att besvara enkäten och skicka in den godkänner att deras svar kompletteras med de bakgrundsvariabler, och behandlas på det sätt, som beskrivs i informationsbrevet. SCB kan inte garantera att den utvalda personen själv har besvarat enkäten. Någon kontroll av att rätt person har besvarat enkäten har inte gjorts. Bortfall i denna undersökning Bortfallet består dels av objektsbortfall, som innebär att enkäten inte är besvarad alls, dels av partiellt bortfall, som innebär att vissa frågor i enkäten inte är besvarade. Om bortfallet skiljer sig från de svarande med avseende på undersökningsvariablerna kan skattningarna som grundar sig på enbart de svarande vara skeva. För att reducera bortfallsskevheten har vikter beräknats (se text senare i denna rapport). Objektsbortfall kan bl.a. bero på att uppgiftslämnaren inte är villig att delta i undersökningen, att uppgiftslämnaren inte går att nå eller att uppgiftslämnaren är förhindrad att medverka. Objektsbortfallet i denna undersökning redovisas i tabell 3 nedan. BILAGA 2: METODRAPPORT 2016/17:RFR2 Tabell 3 Beskrivning av bortfall och övertäckning efter typ av försäljning Med ”Inte inkommen” menas att det inte har lämnats någon uppgift om varför enkäten inte har besvaratsd har lämnats. Med ”Avböjd medverkan” menas att SCB har meddelats att uppgiftslämnaren inte vill medverka i undersökningen. ”Förhindrad medverkan” kan innebära att man inte har möjlighet att svara, ”Ej användbar” kan innebära att enkäten inte fyllts i fullständigt eller fyllts i felaktigt, ”Postretur” omfattar felaktig adress i Registret över totalbefolkningen (RTB), hemlig adress eller tillfälligt bortrest. Partiellt bortfall kan bero på att en fråga är svår att förstå, är känslig, att uppgiftslämnaren glömmer att besvara frågan eller att instruktionerna vid hoppfrågor misstolkas. Det partiella bortfallet är lågt för samtliga av frågorna. Täckningsfel, dvs. under- och övertäckning, innebär att urvalsramen och populationen inte helt stämmer överens. Undertäckning innebär att vissa objekt som ingår i populationen saknas i urvalsramen. Övertäckning innebär att objekt som inte ingår i populationen ändå finns i urvalsramen. Ett sätt att minska täckningsfelen är att ha bra och uppdaterade register. Denna kvalitetskomponent avser fel som uppkommer på grund av att endast ett urval av populationen undersöks. Urvalsfel är således den avvikelse mellan ett skattat värde och det faktiska värdet som beror på att man inte undersöker alla objekt i populationen. Urvalsfelets storlek minskar med en ökad urvalsstorlek. Ett fel som kan uppstå vid mätning är att lämnade uppgifter skiljer sig från faktiska uppgifter. Felet kallas mätfel och kan uppkomma då uppgiftslämnaren inte minns de faktiska uppgifterna, missförstår frågan eller medvetet svarar fel. BILAGA 2: METODRAPPORT Vid den och maskinella bearbetningen av datamaterialet kan bearbetningsfel uppstå. Exempel på bearbetningsfel är registreringsfel och kodningsfel. Dessa fel kan förhindras och upptäckas i de kontroller som genomförs vid dataregistreringen. I den här undersökningen bedöms registreringsfelet vara litet eftersom enkäten i stort sett endast hade fasta svarsalternativ. De frågor där respondenten kunde skriva egna kommentarer redovisas som de är och någon sammanfattande statistik över dessa har inte tagits fram. Bortfallsfel inträffar om objekten i bortfallet och de svarande skiljer sig åt avseende frågorna i undersökningen. Tabellerna har räknats upp till populationsnivå, vilket innebär att resultatet avser hela populationen och inte endast de svarande. Andelsuppgifterna är således skattningar av andelen personer i populationen med den aktuella egenskapen. Att antalet individer kan vara olika för olika frågor beror på hoppinstruktioner då olika delpopulationer avses. För de följdfrågor som föregås av hoppinstruktioner har selekteringar genomförts vid tabellframställandet. Det betyder t.ex. att för samtliga frågor har endast de som svarat ”Ja" på fråga 1 ingått i tabellframställningen. Om en följdfråga är besvarad men dess styrfråga inte är besvarad och svaret på följdfrågan gör att ett visst svarsalternativ på styrfrågan är självklart så har hänsyn till detta tagits vid tabellframställningen. I andelstabellerna är värdena avrundade till närmaste heltal och värden under 0,5 är därmed avrundade till noll. Tabellerna har sekretessgranskats så att inga uppgifter för enskilda objekt röjs. I fråga 3b, 5b och 8 fick de svarande ange fler än ett svarsalternativ. Därför summerar inte statistiken till . De tabeller som presenteras i denna rapport har tagits fram enligt de formler som presenterats i avsnittet ”Viktberäkning och estimation” med hjälp av SAS och variansprogrammet ETOS. Materialet lämpar sig bäst att redovisas som totaler eller procentuella andelar för hela målpopulationen eller fördelat på olika redovisningsgrupper. BILAGA 2: METODRAPPORT Ofta redovisas statistik inte bara för hela populationen utan också för delgrupper (redovisningsgrupper). Redovisningsgrupper i den här undersökningen kan avgränsas med hjälp av de stratum som urvalet har gjorts utifrån, typ av köp/försäljning och region. Detta är som SCB genomför undersökningen. Första gången var 2006. Undersökningarna genomfördes på liknande sätt med avseende på urvalsmetod, urvalsstorlek och frågor. Eftersom det gått mellan undersökningsomgångarna bör jämförelser göras med försiktighet. För varje svarande person (kallas objekt i fortsättningen) har en vikt beräknats. Syftet med detta är att kunna redovisa resultat för hela populationen och inte bara för de svarande. Vikten kallas därför även för uppräkningstal. Vikterna har beräknats utifrån urvalsdesignen samt antaganden om objektsbortfall och täckningsfel. Beräkningen gjordes med hjälp av ett av SCB egenutvecklat SAS-makro (ETOS). Vikterna i denna undersökning kan beskrivas med formeln: wk = Nh * nh = Nh = vikt/uppräkningstal för objekt k = antal objekt i urvalsramen h = antal objekt i urvalet h = antal objekt som svarat i stratum h Vikterna bygger på antagandet att ramen återspeglar populationen väl och därmed att över- och undertäckningen är försumbar. Dessutom antas att bortfallet inte skiljer sig från de svarande med avseende på undersökningsvariablerna. Felmarginalerna beaktar den osäkerhet som härrör från att endast ett urval av populationen har tillfrågats och att inte alla som ingår i urvalet har besvarat enkäten. Skattningarna plus/minus felmarginalen bildar ett s.k. 95-procentigt konfidensintervall. Om ett svarsalternativ exempelvis har fått en andel på 55 BILAGA 2: METODRAPPORT % och felmarginalen är ± 2,1 så innebär det att det sanna värdet med 95 pro- cents säkerhet ligger i intervallet 52,9–57,1. För att avgöra om skillnaderna i skattningar mellan olika svarsalternativ eller redovisningsgrupper är statistiskt säkerställda har följande förenklade förfarande använts i rapporten: Om intervallen (skattningen ± felmarginalen) för två skattningar inte överlappar varandra är skillnaden mellan värdena stat- Även om intervallen tangerar varandra, t.ex. ett intervall är 53–57 och ett är 57–61, anges att skillnaden är statistiskt säkerställd. Vilken grupp av konsumenter vänder sig oftast till er med klagomål som rör fastighetsmäklare? Köpare av bostadsrätt Säljare av bostadsrätt Köpare av småhus (villa och fritidshus) Säljare av småhus (villa och fritidshus) Vilka problem (enligt konsumenterna) är vanligast när det gäller fastighetsmäklartjänster? Flera svar får markeras Informationen om objektet är felaktig i marknadsföringen/annonsen Informationen i objektsbeskrivningen är felaktig Fastigheten bjuds ut till ett utgångspris avsevärt lägre än förväntat försäljningspris Köparen reagerar på det faktum att säljaren inte är beredd att sälja till acceptpriset Mäklarna erbjuder inte någon individuell boendekostnadskalkyl Uppdragsavtal mellan mäklare och säljare saknas eller innehåller felaktigheter eller oklarheter Köpekontrakt innehåller felaktigheter eller oklarheter Mäklaren upplyser inte om omfattningen av köparens undersökningsplikt Annat problem där skriftlig dokumentation ska finnas hos mäklaren (t.ex. rörande försäljning av objekt till fast pris): Budgivningen går inte rätt till (mäklaren informerar t.ex. inte säljaren om alla bud) BILAGA 3: RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ENKÄT TILL KONSUMENTVÄGLEDARE Mäklaren är inte opartisk mellan säljare och köpare (Mäklaren ska vara en opartisk mellanman i alla frågor utom priset) Oregistrerade medhjälpare utför mäklarens arbetsuppgifter Mäklaren vidarebefordrar inte rätt information från säljaren (fastighetens skick, planerad bebyggelse i närheten) Annat problem där skriftlig dokumentation inte krävs: Vilka instanser hänvisar du vanligen konsumenter till för att driva sitt ärende vidare? Flera svar får markeras Annan instans, vilken? BILAGA 3: RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ENKÄT TILL KONSUMENTVÄGLEDARE Hur vanligt är det enligt din bedömning att konsumenten inte känner till eller har missförstått sina rättigheter och skyldigheter i en fastighetsaffär och därför inte kan driva sitt ärende vidare? (t.ex. undersökningsplikten) Hur vanligt är det att konsumenten, på grund av brist på skriftlig bevisning, väljer att inte driva sitt ärende vidare (ord står mot ord)? Tycker du att konsumenter har tillräckliga möjligheter att få tvister gentemot fastighetsmäklare prövade och lösta? Nej, kommentera gärna Var arbetar du? Med storstadskommun menar vi; Ale, , , , , , , , , , , , , , , , , Li- dingö, , , , , , , , Ny- kvarn, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och BILAGA 3: RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS ENKÄT TILL KONSUMENTVÄGLEDARE Orsaker till disciplinära påföljder perioden januari––2015 Antal ärenden i disciplinnämnden* 2016/17:RFR2 BILAGA 4: ORSAKER TILL DISCIPLINÄRA PÅFÖLJDER PERIODEN JANUARI–DECEMBER 2013–2015 Information om köparens undersökningsplikt Pris i marknadsföring (s.k. lockpris) Riskbaserade rutiner enligt penningtvättslagen Försäkring för säljare eller köpare Provision och annan ersättning BILAGA 4: ORSAKER TILL DISCIPLINÄRA PÅFÖLJDER PERIODEN JANUARI–DECEMBER 2013–2015 2016/17:RFR2 Provision och annan ersättning Fastighetsmäklarlagen (2011:666) 1 § Denna lag gäller en fysisk persons yrkesmässiga förmedling av fastigheter, delar av fastigheter, bostadsrätter, byggnader på annans mark, tomträtter, andelsrätter avseende lägenhet, arrenderätter eller hyresrätter. Den som bedriver sådan verksamhet kallas fastighetsmäklare. avses en verksamhet som grundar sig på ett uppdragsavtal och som syftar till att anvisa en motpart med vilken uppdragsgivaren kan träffa avtal om överlåtelse eller upplåtelse. 2 § Vad som föreskrivs om fastigheter i denna lag tillämpas också på den övriga egendom som anges i 1 §. Vid förmedling av arrenderätt eller hyresrätt tillämpas inte 18 §, 22 § och 23 § första–fjärde styckena. Vid förmedling av nyttjanderätt ska vad som föreskrivs om säljare avse den som överlåter eller upplåter nyttjanderätten och vad som föreskrivs om köpare avse motparten. 3 § Lagen tillämpas oavsett var fastigheten är belägen, om en väsentlig del av fastighetsmäklarens uppdrag utförs i . Detta gäller inte i den utsträckning något annat följer av och rådets förordning (EG) nr 593/2008 av om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (I). Lag (2014:1455). Avtalsvillkor och lagens tvingande verkan 4 § Avtalsvillkor som i jämförelse med bestämmelserna i denna lag är till nackdel för en konsument är utan verkan mot honom eller henne, om inte annat anges i lagen. Med konsument avses en fysisk person som handlar huvudsakligen för ändamål som faller utanför näringsverksamhet. 5 § Varje fastighetsmäklare ska vara registrerad hos Fastighetsmäklarinspektionen. BILAGA 5: FASTIGHETSMÄKLARLAGEN (2011:666) Skyldigheten att vara registrerad gäller inte advokater och inte heller sådana fastighetsmäklare som ägnar sig åt enbart 1.kommunal förmedling av hyresrätter, 2.kostnadsfri förmedling av hyresrätter till studerande, 3.förmedling av hyresrätter för fritidsändamål, 4.förmedling av hyresrätter till lokaler eller 5.förmedling av hyresrätter till rum där hyrestiden uppgår . Registreringen ska avse antingen yrkesmässig förmedling av all den egendom som anges i 1 § (fullständig registrering) eller yrkesmässig förmedling av enbart hyresrätter (registrering för hyresförmedlare). Mäklaren ska betala registreringsavgift i form av ansökningsavgift och årlig avgift. Lag (2012:19). 6 § För att en fastighetsmäklare ska registreras krävs att mäklaren 1.inte är underårig, försatt i konkurs, underkastad näringsförbud eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § , 2.har försäkring för skadeståndsansvar enligt 25 §, 3.har tillfredsställande utbildning, 4.har för avsikt att vara yrkesverksam som fastighetsmäklare samt 5.är redbar och i övrigt lämplig som fastighetsmäklare. 7 § Bestämmelser om vissa skyldigheter för den som driver verksamhet som fastighetsmäklare med fullständig registrering finns i lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 8 § Fastighetsmäklaren ska utföra sitt uppdrag omsorgsfullt och i allt iaktta god fastighetsmäklarsed. Mäklaren ska ta till vara både säljarens och köparens intresse. Inom ramen för de krav som god fastighetsmäklarsed ställer ska mäklaren särskilt beakta uppdragsgivarens ekonomiska intressen. 9 § ska upprättas skriftligen och skrivas under av parterna. Fastighetsmäklaren får inte åberopa ett avtalsvillkor som inte har tagits in i uppdragsavtalet eller på annat sätt har avtalats skriftligen. BILAGA 5: FASTIGHETSMÄKLARLAGEN (2011:666) inte överenskommelser om ändring av egendomens pris och andra villkor för överlåtelsen eller upplåtelsen. Om uppdraget är förenat med ensamrätt, får tiden för ensamrätten bestämmas åt gången. En överenskommelse om förlängning av ensamrätten får träffas tidigast en månad innan ensamrätten ska upphöra att gälla. Om mäklaren har sagt upp uppdragsavtalet muntligen, ska mäklaren också skriftligen underrätta uppdragsgivaren om uppsägningen. Om uppdragsgivaren har sagt upp avtalet, ska mäklaren skriftligen bekräfta uppsägningen. Handpenning och deposition av mottagna tillgångar 10 § Handpenning som fastighetsmäklaren har tagit emot ska överlämnas till säljaren, om inte annat har överenskommits genom ett depositionsavtal. Pengar och andra tillgångar som mäklaren får hand om för någon annans räkning ska hållas skilda från egna tillgångar. Ett depositionsavtal ska upprättas skriftligen och skrivas under av parterna. Förbud mot viss förmedling och handel med fastigheter 11 § En fastighetsmäklare får inte i anslutning till sitt förmedlingsuppdrag köpa en fastighet som han eller hon har eller har haft i uppdrag att förmedla. 12 § En fastighetsmäklare får inte förmedla en fastighet till eller från 1.sin make eller sambo, 2.sitt syskon eller sin släkting i rätt upp- eller nedstigande led, 3.någon som mäklaren är besvågrad med i rätt upp- eller nedstigande led eller på sådant sätt att den ene är gift med den andres syskon eller 4.någon annan sådan närstående som avses i 4 kap. 3 § konkurslagen (1987:672). Om någon som är mäklaren närstående förvärvar en fastighet som mäklaren före förvärvet har haft i uppdrag att förmedla, ska mäklaren genast anmäla förvärvet till Fastighetsmäklarinspektionen. Lag (2012:19). 13 § En fastighetsmäklare får inte bedriva handel med fastigheter. Förbud mot förtroenderubbande verksamhet 14 § En fastighetsmäklare får inte ägna sig åt verksamhet som är ägnad att rubba förtroendet för honom eller henne som mäklare. Enbart det förhållandet att mäklaren får ersättning för en annan verksamhet än förmedling av fastigheter ska inte anses rubba förtroendet för mäklaren, under BILAGA 5: FASTIGHETSMÄKLARLAGEN (2011:666) förutsättning att ersättningen är endast obetydlig. Mäklaren ska tydligt upplysa tilltänkta säljare och köpare om verksamheten samt om den ersättning som mäklaren får för den. Upplysningen ska lämnas till uppdragsgivaren innan uppdragsavtalet ingås och i övrigt . Förbud mot att uppträda som ombud 15 § En fastighetsmäklare får inte som ombud företräda säljare gentemot köpare eller köpare gentemot säljare. Mäklaren får dock åta sig begränsade uppgifter. 16 § Fastighetsmäklaren ska, i den utsträckning som god fastighetsmäklarsed kräver det, ge tilltänkta köpare och säljare de råd och upplysningar som de kan behöva om fastigheten och andra förhållanden som har samband med överlåtelsen. Mäklaren ska i förväg upplysa tilltänkta köpare om hur säljaren avser att genomföra försäljningen. Mäklaren ska verka för att säljaren före överlåtelsen lämnar de uppgifter om fastigheten som kan antas vara av betydelse för en köpare. Mäklaren ska skriftligen upplysa en köpare om det ansvar som denne har för att undersöka fastigheten och ska verka för att han eller hon före köpet gör eller låter göra en sådan undersökning. Om mäklaren har iakttagit eller annars känner till eller med hänsyn till omständigheterna har särskild anledning att misstänka något om fastighetens skick som kan antas ha betydelse för en köpare, ska mäklaren särskilt upplysa denne om detta. Kontroll av förfoganderätts- och inskrivningsförhållanden 17 § Fastighetsmäklaren ska kontrollera vem som har rätt att förfoga över fastigheten och vilka inteckningar, servitut och andra rättigheter som belastar den. Mäklaren ska också kontrollera om fastigheten har del i en eller flera gemensamhetsanläggningar. en bostadsrätt, ska mäklaren kontrollera vem som har rätt att förfoga över bostadsrätten och om den är pantsatt. Tillhandahållande av en objektsbeskrivning 18 § Fastighetsmäklaren ska tillhandahålla en tilltänkt köpare som är konsument en skriftlig beskrivning av fastigheten (objektsbeskrivning). Objektsbeskrivningen ska innehålla uppgift om fastighetens beteckning, taxeringsvärde, areal och driftskostnader och om vilka inteckningar, servitut och BILAGA 5: FASTIGHETSMÄKLARLAGEN (2011:666) andra rättigheter som belastar den, liksom uppgift om gemensamhetsanläggningar. Objektsbeskrivningen ska också innehålla uppgift om byggnadens ålder, storlek och byggnadssätt. en bostadsrätt, ska objektsbeskrivningen innehålla uppgift om bostadsrättsföreningens namn, pantsättning av bostadsrätten, andelstal och upplåten mark. Objektsbeskrivningen ska också innehålla uppgift om lägenhetens nummer, storlek, årsavgift och beslutade ändringar av denna samt driftskostnader. Mäklaren ska även tillhandahålla den senast tillgängliga årsredovisningen för bostadsrättsföreningen och föreningens registrerade stadgar. Om det inte finns någon årsredovisning, ska föreningens ekonomiska plan tillhandahållas. Mäklaren ska erbjuda en skriftlig beräkning av boendekostnaderna. 19 § Innan en fastighet överlåts ska fastighetsmäklaren upplysa köparen om vem som har rätt att förfoga över fastigheten.