rfr · H40WRFR1 · 2016-10-28 00:00:00 — riges kontaktpunkt gentemot motsvarande funktioner i andra länder och ut- vecklar samarbetet och informationsutbytet med dessa.249 För att stödja privata och offentliga organisationers förebyggande med in- formationssäkerhet finns webbplatsen . är även ett stöd för de myndigheter som omfattas av MSB:s föreskrifter om statliga myndigheters arbete med informationssäkerhet. står MSB, PTS, Försvarsmakten, FRA, FMV, Säkerhetspoli- MSB har det redaktionella ansvaret för webbplat- Förbättrad information och kommunikation om tele- och data- För att skapa en säkrare och mer effektiv överföring av information om drift- störningar driver PTS till Driftinformation mellan operatörer är en webbtjänst för överföring av driftsinformation mellan teleo- peratörer, kommunikationsoperatörer, tjänsteleverantörer och större sam- Syftet är att minska avbrottstiderna.250 För att undvika missförstånd och förlängda avbrott påbörjade PTS 2006 ar- betet med Gemensam lägesuppfattning (GLU). Målet är att skapa en gemen- sam lägesuppfattning inom sektorn elektronisk kommunikation i händelse av stora störningar i näten. Till exempel har en branschnorm tagits fram för att kunna presentera störningsinformation på ett enhetligt sätt.251 Kommunikationsnäten är beroende av att ständigt ha tillgång till rätt tid för att fungera. För att säkerställa detta har PTS delfinansierat ett antal atom- klockor som hanteras av SP Tekniska Forskningsinstitut.252 Ledningskoll för att minska avgrävningarna orsakas långvariga avbrott och skador för flera hundra miljoner kro- nor när ledningar grävs av. För att minska risken för grävskador har ett stort antal myndigheter, företag och organisationer byggt upp webbtjänsten led- somdrivs av PTS och finansieras av PTS, och Trafikverket.253 Webbtjänsten kopplar ihop den som vill gräva med den som har infrastruktur på en viss plats. En förfrågan räcker för att nå alla ledningsä- gare som är anslutna till Ledningskollen i det aktuella schaktområdet. Mobila basstationer för extra kapacitet Inom ramen för sitt robusthetsarbete har PTS gett operatörerna i uppdrag att säkerställa att de vid behov kan skapa ytterligare kapacitet i mobilnäten. Det kan gälla vid akuta kriser och vid planerade händelser som innebär stor kon- centration av människor om en basstation slås ut. Operatörerna har därför i samverkan införskaffat ett antal så kallade mobila basstationer. Det är opera- törerna som har ansvar för att de mobila basstationerna används på bästa sätt både i förebyggande syfte och för att minska avbrottstiderna i mobilnäten vid olika typer av händelser. Det är också operatörerna själva som avgör om och när de mobila basstationerna ska användas.254 Telestationer kräver ständig tillgång till el för att fungera och är därför sårbara för elavbrott. PTS arbetar med olika reservlösningar, till exempel batterier el- ler elverk, och med att åstadkomma ett ökat samarbete mellan el- och telesek- torn. pågår också ett försök med bränsleceller som alternativ till det fasta elnätet vid bortfall av det ordinarie elnätet.255 Mobilt bredband för polis och räddningstjänst Regeringen har gett MSB i uppdrag att utreda möjliga lösningar på behoven av mobil bredbandskommunikation för polis, räddningstjänst och andra aktö- rer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar. MSB ska samråda med PTS, Försvarsmakten och i uppdraget.256 PTS fick i uppdrag att redovisa tänkbara lösningar för kommunikation hos aktörerna, till exempel vad gäller hur frekvensbanden kan utnyttjas, alternativ till dedikerade frekvensband och för- och nackdelar med olika alternativ. menar att det finns tre möjliga lösningsmodeller:257 för det första ett eget nät som byggs och kontrolleras av staten och för det andra en lösning som bygger på de kommersiella mobila bredbandsnäten och för det tredje kan en kombi- delar utnyttjar resurser i befintliga nät. PTS har avvaktat med tilldelning av 26 MHz i 700 MHz-bandet för att möjliggöra en lösning för just de här behoven. MSB har redovisat krav på och behov av mobil ip-baserad kommunikation samt redovisat bedömda kostnader och möjlig tidsplan för skarp drift för de alternativ som PTS redogjort för i sin redovisning.258 MSB vill se dedikerade frekvenser för samhällsviktig verksamhet MSB förordar ett dedikerat rikstäckande radionät. Ett dedikerat nät är det lös- ningsalternativ som lever upp till de krav som aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar ställer.259 700 MHz-bandet har tidigare använts till marksänd tv men ska frigöras för PTS föreslår att 700 MHz-bandet ska använ- das till mobilt bredband med ett täckningskrav. för polis,räddningstjänst och andra aktörer inomallmän ordning, säkerhet och hälsa är att dedikerade frekvenser avsätts inom 700 MHz-bandet. att PTS antaganden och analyser som ligger till grund för det fortsatta arbetet med 700 MHz-bandet riskerar att skapa allvarliga konsekvenser för sam- hällsviktiga verksamheters möjlighet att kommunicera säkert och skyddat. Därför anser MSB att tilldelning av 700 MHz-bandet inte bör genomföras in- nan ytterligare analyser och bedömningar gjorts. MSB menar att det är av största vikt att dedikerade frekvenser avsätts inom 700 MHz-bandet för att framtidssäkra kommunikation för samhällsviktig verksamhet.260 PTS menar att inget annat land i har valt den lösning som MSB De länder som har fattat beslut om framtidssäker kommu- nikation för polis och räddningstjänst har valt andra lösningar för sin framtida bredbandskommunikation för blåljusmyndigheterna. nansiera och bygga upp ett nytt dedikerat nät för mobil kommunikation för dessa verksamheter är en politisk fråga. PTS avvaktar med tilldelning av delar av 700 MHz-bandet för att inte omöjliggöra en dedikerad lösning för blåljus- myndigheternas kommunikationsbehov.261 MSB menar å andra sidan att det skulle innebära en fördyrande lösning för de samhällsviktiga verksamheterna att använda de frekvenser som PTS avvaktar med att tilldela.262 Oenighet om framtidens säkra kommunikation Säkerhetsfrågorna har lett till diskussioner om behovet av ett säkert statligt nät och vilken kontroll staten behöver ha över ett sådant nät.263 MSB framför att det behövs säkra system för såväl talkommunikation som mobila datatjänster för att aktörerna ska kunna utföra sina uppdrag. an- vänds Rakelsystemet framför allt för verksamhetskritisk talkommunikation inom samhällsviktig verksamhet, men även för viss datakommunikation. Ra- kelsystemet har begränsad kapacitet för datakommunikation, och därför ser MSB att måste kompletteras med en kommunikationslösning med högre datakapacitet. Arbetet med att säkra framtida verksamhetskritisk tal- och datakommunikation för dessa aktörer måste förberedas , menar MSB. Rakelsystemet kommer att fortsätta vara det system som används för verksamhetskritisk talkommunikation under lång tid framöver.264 Enutredningföreslog2015attSGSIutvecklasförattskapaenmyndighets- gemensam infrastruktur för elektronisk kommunikation.265 IIStrorinteattenseparatfysiskinfrastrukturärattföredrautanförespråkar ett nationellt fibernät. ISS menar att SGSI säkert är bra för de få myndigheter som behöver det, men att det är dyrt att införa och bara ger skydd av trafiken mellan de deltagande myndigheterna. IIS ser hellre att alla myndigheter kryp- terar all sin kommunikation med stöd av protokoll som HTTPS och TLS och då använder etablerade öppna kryptolösningar än att några få använder speci- aliserade lösningar medan de andra fortsätter att kommunicera i klartext och icke-autentiserat.266 Möjligheter att nå de politiska målen PTS publicerade 2013 en beräkning av kostnaderna för att nå målen i bred- bandsstrategin.Beräkningarnavisadeattkostnadenförattge80till85procent av hushållen och arbetsställena tillgång till fiber 2020 skulle bli . Att ge tillgång till fiber 2020 beräknades kosta 32 miljarder kronor.267 SKL, , IT- & Telekomföretagen och tog 2014 fram en rapport om investeringsbehovet för att nå bredbandsmålet 2020.268 I rapporten har man studerat vad det skulle kosta att bygga fiber till 80, 90 och av hushållen och företagen. Rapporten innehåller beräkningaravkostnaderunderperioden2013till2020förattförseresterande delar av med fiber som ger tillgång till minst /s. En 80-pro- centig utbyggnad för accessfiber skulle kosta . 90 procents fiberutbyggnadföraccessfiberberäknadeskosta40miljarderkronor.Tilldetta kommer en kostnad på för transportfiber. Om man skulle bygga ut fibernäten till nästan samtliga hushåll och företag (med undantag av de allra svåraste och dyraste byggnaderna) uppskattades kostnaden för accessfiber till , exklusive transportfiber. Andra menar att kostnaderna är för höga för att dra fiber till hela landet. stället föreslås starka basstationer som kan användas för att täcka hela landets behov av snabbt bredband.269 Möjligheter att nå målen Analys av investeringarna i bredbandsinfrastruktur PTShariuppdragattföljauppettantalinfrastrukturmålidendigitalaagendan ochbredbandsstrategin.PTSgörenanalysavinvesteringsnivåerifastochmo- bil bredbandsinfrastruktur samt uppdaterar ett antal indikatorer.270 PTS menar att uppskattningen av nivån för fiberutbyggnad är bero- ende av hur mycket marknadsaktörerna kommer att investera ifiberutbyggnad framtill 2020. Investeringarna antas vara beroende av ett antalnyckelfaktorer. Den enskilt viktigaste nyckelfaktorn för investeringar ifiberutbyggnad är slut- kundernasefterfråganochbetalningsvilja.Enannanviktigfaktorärmarknads- aktörernas strategier och överväganden. Den tredje nyckelfaktorn är påverkan av befintlig fiberinfrastruktur. Närheten till befintlig fiberanslutning är nämli- gen en bra indikator för fortsatt utbyggnad av fiber. av anslutning- arna 2011 och 2012 anlades inom från en redan fiberansluten fas- tighet. PTS går igenom hur nyckelfaktorerna utvecklades . Vad gäller marknadsaktörernas strategier och överväganden finns en positiv bild av ut- byggnaden av fast infrastruktur för . Slutkundernas efter- frågan och betalningsvilja fortsatte öka starkt . Trenderna pekar på en digital livsstil som driver slutkundernas efterfrågan och betalningsvilja på snabbt bredband och . Det finns en mycket stor efterfrågan på fiberanslutningar, framför allt i småhusområden i tätorter. För det tredje finnsenalltstörreandelhushållochföretagiellerinärhetenavenredanfiber- ansluten fastighet. Bedömningen är att det finns flera indikationer på att ut- byggnaden kommer att fortsätta i hittillsvarande takt. En osäkerhetsfaktor är dock hur långt den snabba utbyggnadstakten kommer att nå. I takt med att det blir glesare mellan husen kommer färre slutkunder att dela på investerings- kostnaden, vilket påverkar marknadens investeringsincitament negativt.271 PTS ser goda möjligheter att nå målen PTS konstaterar att målet nåddes och bedömer att det finns goda möjligheter att nå 2020-målet. hade av alla hushåll och företag tillgång till bredband om minst /s, vilket var en ökning jämfört med . PTS skriver att många av dem som ännu inte har tillgång till /s har goda möjlig- heter att få det . Andelen hushåll och företag i som bor eller huserar i eller inärheten av fastigheter somär anslutna till ett fibernät ökar. Det indikerar enligt PTS att förutsättningarna är goda för att tillgången till it-infrastruktur som medger teoretiska hastigheter om /s ska öka ytterligare de närmaste åren.272 Diagram 9 Andel som bor nära en fiberansluten fastighet Andel av befolkningen som bor i eller i närheten av en fiberansluten fastighet, 2007 2014 Källa: PTS. Antalet hushåll och företag som helt saknar tillgång till bredband minskar och var2015ungefär130.Anledningarnaärframförallttäckningskravi800MHz- bandet,förbättrad4G-täckningsamtattbefolkningenideområdensomsaknar bredband minskar.Tillgångtillbredbandvia satellitkanockså utgöraettkom- plement.Vidare kandefrekvenseri700MHz-bandetsomskatillgängliggöras för mobilt bredband komma att säkerställa tillgången till bredband i områden som saknar täckning eller kapacitet.273 PTS har även gjort en uppskattning av hur många som kan få tillgång till 30 och /s via bredband i mobilnäten 2020. Den framtida kapaciteten i mobilnäten är beroende av en rad omständigheter som är svåra att förutse, såsom operatörernas utrullning av LTE, tillgången till frekvenser, teknikut- veckling av mobiler och antenner, antal samtidiga användare, avståndet till basstationen samt andra geografiska förutsättningar, radioförutsättningar och marknadsmässigaförutsättningar.MotdennabakgrundharPTSgjortantagan- det att den frekvensmängd som 2020 kommer att finnas tillgänglig i frekvens- band under i hög utsträckning kommer att bidra till /s- målet, men endast i försumbar omfattning till målet om /s. I tä- tortsnära områden, där höga frekvensband kommer att användas i betydligt större utsträckning, kan det dock förväntas bli ett visst bidrag till /s- målet.PTSbedömningärattytterligaredrygt1–4procentavsamtligahushåll och företag kan få tillgång till /s 2020 via mobilnäten, beroende på investeringsnivå.274 I en senare beräkning menar PTS att färre än av alla hushåll och företag kommer att sakna tillgång till bredband med en has- tighet av minst /s.275 I den uppföljning av regeringens bredbandsstrategi som PTS gör uppskattas investeringarnaframtill2020iformavtvåolikanivåer.Denförstanivån(nivå I) präglas av stabila omständigheter för fiberinvesteringar där PTS bedömer att investeringarna skulle fortsätta på de senaste årens nivå. Den andra nivån (nivå II) präglas av att köparnas betalningsvilja inte överensstämmer med in- vesterarnas avkastningskrav. I nivå II räknar PTS med att investeringarna ut- vecklas likartat, men något svagare än i nivå I, framöver och att det därefter sker ett kraftigt fall med en efterföljande minskning av investe- ringarna . PTS menar att utfallet med investeringsnivå I skulle ge 93 av hushållen och arbetsställena tillgång till /s 2020. Utfallet med inve- steringsnivå II skulle ge 90 av hushåll och arbetsställen tillgång till /s 2020.276 Osäkerhet inför möjligheterna att nå målen En statlig utredning med uppdrag att utvärdera bredbandsstrategin och följa upp hur tillgången till bredband har utvecklats i förhållande till regeringens strategi och den digitala agendan för var klar . Utredningen pe- kadepåattdetfannsolikaåsikteromhuruvidamålenkommerattnåstill2020. De faktorer somutredningen ansåg ha störst påverkan var regeringen och riks- dagenochEU,efterfrågan,konkurrenstryck,teknikutvecklingochkommuner- nas agerande. Utredningen framhöll att stöd till bredbandsutbyggnad i glest befolkade områden har varit viktigt. I linje med detta menar utredningen att fortsatt stöd är viktigt för att målen i bredbandsstrategin ska nås.277 Enligt den rapport som SKL, , IT- & Tele- komföretagen och tagit fram uttrycker vissa nätägare en osäkerhet inför möjligheterna att nå 90 procents penetration till 2020.278 IIS menar att bristande samordning hotar utbyggnad och kvalitet Bredbandsmålet om att av hushåll och företag ska ha tillgång till en uppkoppling om /s 2020 är ambitiöst, menar IIS. Om det ska nås krävs det definitivt att frågan om infrastruktur har även i fortsättningen hög prioritet.279 Den svenska infrastrukturen är ojämnt fördelad och relativt otillräcklig utanför storstadsregionerna, anser IIS. En väl utbyggd it-infrastruktur är en central och betydelsefull resurs för landsbygden, och därför behöver diskuss- ionen om infrastrukturen ta betydligt större plats i samhällsdebatten. Infra- strukturen för internetkommunikation är enligt IIS av samma avgörande bety- delse som den fysiska infrastrukturen med vägar, järnvägar och så vidare. IIS framhåller att symmetrisk hastighet är en viktig komponent i frågan om tillgång till it-infrastruktur. Varje användare kan vara både konsument och producentav storadatamängder.Infrastrukturenskai siginteutgöraetthinder för den utvecklingen. IIS välkomnar förslag om en systematisk utbyggnad av en infrastruktur för hela landet. IIS menar att det tyvärr inte finns något helhetsgrepp över hur svensk infrastruktur ska se ut och hänga samman nationellt, regionalt, kom- munalt och lokalt. SKL: Fiber är en samhällsbärande infrastruktur På samma sätt som det behövs vägnät och elnät som täcker hela landet anser SKLattdetocksåbehövsfibernätsomgerSverigesinvånaretillgångtillsnabb ochsäkerelektroniskkommunikation.EnligtSKLbehövertelekominfrastruk- turen hanteras som annan samhällsbärande infrastruktur, de pekar på att det finns behov av en geografiskt sammanhållen, operatörsneutral och öppen fi- berinfrastrukturiSverige.SKLanserattansvaretförattägaochförvaltastatlig bredbandsinfrastruktur behöver samlas på en egen organisatorisk enhet. Det skulle ge ökade möjligheter att nå bredbandsmål, säkrare och mer robusta kommunikationslösningar och ökad effektivitet i förvaltningen av den statliga telekominfrastrukturen.280 Sammanfattning av framtidens telefoni och internet –Framtidens it tros bli mer närvarande men mindre synlig. Den präglas av ständig uppkoppling och sömlösa nätverk av kommunicerande enheter. –Oron för internetberoende ökar, men andelen internetanvändare som för- sökt begränsa sin användning utan att lyckas ökar endast marginellt. –Utvecklingen med smartmobiler och mobilitet förmodas fortsätta, liksom konsumtionen av rörliga bilder. –5G-tekniken tros komma att medge snabbare och mer tillförlitlig kommu- nikation. –Den stationära datorn blir allt mindre viktig. Sensorer kommer att placeras på saker och personer för att hämta och lämna information. –Stora mängder data samlas, lagras eller passerar genommolnet,analyseras och utgör grunden för olika tjänster. Parallellt med denna utveckling ökar behovet av tjänster som garanterar att informationen inte hamnar i fel hän- der. –Framtidens användare kommer att producera stora mängder information, vilket ställer högre krav på kapaciteten uppströms. –Sociala medier fortsätter att utvecklas och kommer att fungera som kanal för delningsekonomin och informationsspridning. –Beroendet av it-infrastrukturen ökar i takt med att fasta och mobila nät vävs samman med varandra som traditionella, analoga system fasas ut. –Det är svårt att avgöra vilka effekter ett ökat it-användande får på miljön. –Antalet uppkopplade enheter kommer att växa kraftigt de närmaste 10 till 15åren.Tillsammansmedblandannatdenökandemobilitetenochmycket omfattande datamängder kommer det att ställa stora krav på it-infrastruk- turen. –Forskare pekar på att det finns tekniska begränsningar. Till exempel finns det ett tak för den optiska fiberns överföringskapacitet. För att kunna veta om de investeringar som görs kommer att räcka är det viktigt att fördjupa kunskapen om framtidens mobiltelefoni och internet. Ka- pitlet inleds därför med en sammanfattning av hur framtidens it tros se ut. En ofta omdiskuterad fråga är huruvida it kan bidra till positiva effekter för mil- jön, och den frågan blir belyst i kapitlets andra avsnitt. Framtidens telefoni och it – sömlösa och ständigt närvarande Detärgivetvisomöjligtattsiaomframtiden,ochmångaprognoseromteknisk utveckling har slagit fel. Trots detta kan det vara intressant att ta del av dis- kussioner om hur den framtida utvecklingen av mobiltelefoni och internet kan komma att se ut. Något som är viktigt att ha med sig när man läser om framtidens elektro- niska kommunikation är dock att många av dem som diskuterar frågorna är helt eller delvis knutna till olika teknikföretag. Det kan möjligtvis bidra till att profetiorna ofta är teknik- och utvecklingspositiva. När framtidens internet diskuteras refereras inte sällan till Moores lag. Enligt den fördubblas antalet transistorer som ryms på ett datachipp . La- genanvändsoftasomettsättatt beräknahurkapacitetenkommerattutvecklas . Andra har utvecklat och breddat teorin och menar att takten i hela den in- formationsteknologiska utvecklingen ökar och att informationstek- nologins utvecklingstakt är exponentiell. Den ökande takten förklaras av låga eller nästan obefintliga kostnader för att kopiera och sprida digitala produkter. Innovationer kan också kombineras och skapa nya innovationer på oändligt många sätt. Marknaden är dessutom sådan att det är lätt för nya aktörer att ta sigin.Idagfinnsdetentekniskmognadblandkonsumenterochföretag,vilket gör det lättare för ny teknik att etableras. Många tror därför att vi står inför en period informationsteknologin kommer att utvecklas mycket snabbt.281 Ubikvitärt internet – mindre synligt, mer närvarande Efter datorernas och mobiltelefonernas internet tros nästa fas i utvecklingen vara att i princip vad som helst lyfts in i den virtuella världen och kopplas upp till internet, vilket förmodas leda till nätets största utvidgning hittills.282 Ubikvitär (på engelska ubiquitous) it syftar på att it finns överallt och . Ubikvitär it är inbäddad i omgivningar och miljö, till exempel i bruks- föremål, kläder, möbler och hus eller inuti människokroppen. Den digitala in- formation som tidigare fanns på webben i formav webbplatser frigörs och blir tillgänglig via fysiska föremål som därmed ingår i informationsnätverk.283 tros internet bli än mer av en global, genomträngande, osynlig, sömlös och invävd nätverksmiljö. Den byggs med hjälp av sensorer, kameror, mjukvara och databaser i en världsomspännande informationsväv. Vi kommer inte att tänka att ”vi går ut på nätet”, vi kommer helt enkelt att vara där. Tek- niken i sig kommer att etableras och därmed hamna i bakgrunden. En jämfö- relse kan göras med elektriciteten, som tas för given och sällan ägnas någon tanke i vardagen.284 menar att vi kan förvänta oss att olika former av informationsteknik kommer att bli allt mer kraftfulla, mer integrerade i olika processer, mer sammankopplade och trådlöst kommunicerande. krävde fysisk närvaro kommer att kunna göras på distans med hjälp av olika former av informationsteknik. Somindivider, företag eller nationer kan vi för- väntas bli allt mer beroende av olika informationsteknik och de digitala nät- Kommissionen konstaterar att ny teknik först ofta tenderar att underskattas för att sedan överskattas när den börjar få större genomslag. En central utmaning är därför att följa och ligga i framkanten av Sakernas internet (Internet of Things eller Internet of Everything) är ett sam- lingsbegrepp för den utveckling som innebär att maskiner, fordon, gods, hus- hållsapparater, kläder och andra saker samt varelser förses med små inbyggda sensorer och datorer. Dessa kan uppfatta sin omvärld, kommunicera med den och på så sätt skapa ett situationsanpassat beteende och medverka till att skapa smarta, attraktiva och hjälpsamma miljöer, varor och tjänster.286 Sakernas internet innebär att mer eller mindre vad som helst lyfts in i den virtuella världen och kopplas upp till internet. Sakernas internet tros bli nätets största utvidgning någonsin.287 tror att 29 miljarder enheter kommer att varasammankopplade2020,ochCiscotror50miljarder.IBMgissarattantalet enheter kommer att vara 100 miljarder . Huawei tror att 100 miljarder uppnås redan 2025.288 Endelavsakernasinternetärattolikaapparaterkommunicerarutanmänsk- lig inblandning, vilket brukar kallas maskin till maskin (machine-to-machine, M2M). M2M beskriver teknik som gör det möjligt för nätverksenheter att ut- byta information och utföra åtgärder utan hjälp av människor. M2M kan till exempel användas för distribution, fjärrövervakning, logistiktjänster och trafikstyrning. tror att det 2020 kommer att finnas över 3 miljarder M2M-förbindelser, vilket kan jämföras med de 600 miljoner som fanns 2015. Det motsvarar alltså fyra gånger så många enheter på fem år.289 I ökar antalet abonnemang på tjänster för kommunikation mellan maskiner. fanns det 6,5 miljoner M2M-abonnemang i landet.290 Uppkopplade städer är ett område där sakernas internet tros bli viktigt. Senso- rer kan placeras i trafikljus, gator, rör eller soptunnor.