rfr · H30WRFR17 · 2016-05-30 00:00:00 — OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR SVENSK FILM (SD): Jag vill tacka alla föredragarna. så många nyckelord och så många frågeställningar att borra i och analysera utifrån den stora remissrunda som har skett. Produktionsincitamentet är en fråga som driver aktivt och som vi bara välkomnar om fler anammar. Min fråga riktar sig till kulturministern och gäller finansieringsfrågan. återkommande besked från hela spektrumet av aktörer i filmbranschen är ju att man ser kritiskt på momshöjningen. Dessutom anser man generellt att finansieringen är bristfällig och undermålig långsiktigt. Frågan är: Är kulturministern beredd att dels ompröva momsfrågan, dels utreda andra alternativa finansieringsvägar för svensk film i en annan typ av samverkansmodell och i så fall vilka? , kultur- och demokratiminister: för frågan. tidigare i mitt anförande är det två tydliga grundförutsättningar för att vi nu gör och för att jag driver den här förändringen för att skapa bättre förutsätt- ningar för svensk film. Den första var att det inte ska bli mindre pengar. Staten går in och täcker upp alla de pengar som fanns i det avtal som gäller fram till . Den andra var att fler skulle få inflytande. Detta blir en grund, en matta, för mer finansiering. Vi kan redan nu konsta- tera att SVT har annonserat att de går in med 100 miljoner. Så det finns redan mer pengar till svensk film i stort, och det här är bara en början. ytterligare aktörer som just nu diskuterar och förväntas komma med sina be- När det gäller de framtida finansieringsformerna är jag självklart öppen för alla förslag och diskussioner. Jag ser inte minst fram emot de diskussioner som vi fortsatt intensivt kommer att föra med regionerna. Vi hörde tidigare från Väst hur viktigt det är att vi har tätare kontakt för att också se över vad som behöver göras och vilka olika politiska verktyg som kan finnas för att förbättra och bredda finansieringsmöjligheterna. (MP): Jag vill också understryka att det faktiskt handlar om att vi utökar det ekonomiska stödet till svensk filmproduktion. Det har ju fö- rekommit lite felaktiga uppgifter här. Eftersom staten i förslaget garanterar den nivå som har funnits inom filmavtalet som SVT och TV4 ligger kvar med stöd till svensk filmproduktion blir det ett utökat stöd. A + B är alltid större än A. det även om vi räknar bort det utökade biografstödet. Sedan vill jag ställa min fråga till och . båda upp i era anföranden att era respektive organisationer står på tå nu och vill vara med och påverka filmpolitiken och filmstödet. Jag skulle gärna vilja höra lite mer om vad det konkret kommer att innebära för svensk film fram- över, om ni får chans att vara med och påverka utformningen. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR SVENSK FILM , ordförande, /för scen och film: och andra har sagt att när vi som gör film blir en tydlig röst i filmdiskussionen är det klart att den kunskap och kompetens som det vardagliga arbetet ger kommer att bli tydligare och höras mer. Jag uppskattar också fråga om kompetensutveckling. Det är ett stort område som just vi som gör film har mycket att göra inom. Det finns ju ett fantastiskt kompetensutvecklingsprogram i som heter Creative Skillset där branschen har gått samman för att utveckla kompetensen hos filmarbetare. Det hoppas jag att vi kan fortsätta att arbeta med. Självklart består filmproduktion inte bara av hur mycket pengar som man får, utan det har också betydelse vad du som filmarbetare har för villkor. Om man har en underfinansierad budget är det klart att säkerhetsfrågor, arbetsmiljö, planering och arbetstider påverkas av detta. När vi med vår röst kan göra tydligt vad som behövs för att få en så kallad trovärdig finansiering – som producent ska man inte tänka att man gör det för hälften så mycket pengar därför att vi har en så stark idé och berättare som vill göra detta – är det klart att det kvalitativt sett blir bättre film, tycker jag. Rösten om vad som gör att produktionen kommer att vara lugnare men ändå med samma berättardrivkraft. Om våra röster hörs tror jag att vi tillsammans med producenterna och andra aktörer i branschen kan komma överens om hur vi ska kunna utveckla filmen. , : För oss är det här jätteviktigt, och det kopplar ihop så bra till vad alla andra säger. Det här med manusutveckling är ju helt avgörande för att vi ska komma åt de nya rösterna och nya berättelserna. Det finns också ett nytt medium som man kan göra väldigt mycket av. Jag är helt enig med på den punkten. Kvalitet eller publikt är jag helt ointresserad av. Jag är övertygad om att en god, stark berättelse är framgångsrik och når sin publik. Från min egen utgångspunkt kan jag säga att svensk film inte är tillräckligt bra. Det beror väldigt mycket på att tiden och resurserna för utveckling av manus och berättelser inte finns. Vi lever i en internationell miljö. Vi ser filmer från alla världens hörn. Om vi ska göra en romantisk komedi i har vi tusen andra romantiska komedier att jämföra med. Om vi ska göra en romantisk komedi måste den vara – ursäkta – jävligt bra. Vi ska också ta genrefilm på stort allvar. Ska vi göra en actionfilm ska vi göra den på det absolut bästa sättet. Det handlar om utveckling. Väldigt många produktioner går igång för tidigt, och manusförfattaren blir lidande. Och den svenska filmen blir akut lidande. Det finns väldigt många filmer som ingen älskar och ingen vill gå och se. Då undrar jag bara: Varför ska vi ha det så? , ordförande, har all respekt för det som regeringen har gjort. Politik är svårt, man måste genomföra förändringar och så vidare. Men jag tycker att man ska hålla sig till fakta, och det är det som jag har försökt att göra. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR SVENSK FILM När det gäller SVT:s pengar har man alltid gett 100 miljoner under alla år –man har också aviserat att man ska göra det – det tycker vi är positivt. Man ska komma ihåg att filmstödet enligt filmavtalet var 43 miljoner. pengarna finns ; de försvinner bort. Då hamnar man på noll, och det är fakta. TV4 gav 11 miljoner. I det nya avtalet är summan noll. Vad regeringen gör är att man delar ut pengarna, och det är jättebra. Om jag har förstått kulturministern rätt så respekterar jag det. Kulturministern säger att det inte ska bli mindre pengar för att göra film, men då måste man ta pengarna någon annanstans ifrån. De 25 miljonerna som gäller går ju inte till filmproduktion. Med all respekt, låt oss hålla oss till fakta! , kultur- och demokratiminister: kommer fakta, ! Det kommer inte att bli mindre pengar till produktionsstöd. Per Lodenius (C): Tack för alla intressanta föredragningar som också väcker många frågor! Jag vill ställa min fråga till från . lyfte fram momshöjningen. uttryckte oro inför momshöjningseffekten på svensk film. nämnde också att det ingen annanstans finns olika momssatser för skilda kulturyttringar, om man tittar utanför . är vi trots allt på väg att få det i . Kulturministern sa att hon är beredd att diskutera finansieringsfrågan. Det var en intressant nyhet, för det har hon inte varit tidigare. Vi får se vad det kan leda till. Faktum kvarstår att vänsterpartierna har fattat beslut om att höja momsen på biobiljetter. Vi i , liksom de övriga allianspartierna, var helt emot denna momshöjning. Film på bio ser jag som en demokratisk och bred kulturyttring som har spridning över hela landet. Särskilt känslig är momshöjningen för små och medelstora biografer. Hur ser du på effekten för biografer i mindre orter? har regeringen aviserat en kompensation för detta på 25 miljoner. Är det en kompensation som kommer att ha någon effekt för biografer på mindre orter i hela ? , : Vi vet inte exakt hur stödet kommer att utformas. Det finns två orosmoment. Det ena är att det inte blir lika konkurrensneutralt och effektivt som det gamla systemet med röda respektive gröna biografer. Det andra är att det här stödet trots allt är tidsbegränsat. Vi talar om ungefär 110 biografer i små orter som är gröna, momspliktiga biografer, som drabbas av momshöjningen fullt ut som en kostnad. Där finns det inte marginal för att höja priset . Vi vet hur man ska utforma det stödet. Största oron är att det blir ett stöd som inte är konkurrensneutralt. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR SVENSK FILM , kultur- och demokratiminister: Det som är viktigt för regeringen är att vi utökar finansieringen till hela kulturpolitiken. Det är det stora med att vi nu har bytt regering . Vi gör en historisk höjning av den stora kulturpolitiken. Vi kommer att säkerställa att det finns goda förutsättningar för mer pengar till svensk film. Vi går in och täcker upp allt det som filmavtalet innebar. Alla förutsättningar finns alltså tillsammans med det goda inflytandet. Jag ser fram emot den fortsatta diskussionen, inte minst efter det att vi har lagt fram propositionen i dess helhet. Ordföranden: Jag uppfattade det som att det var den alternativa finansieringen som kulturministern begärde ordet för. , kultur- och demokratiminister: Det är självklart att vi som regering är öppna för alla diskussioner. Jag har alltid varit öppen för att diskutera olika framtida frågor. Jag har varit i samtal med flera andra länder om hur man jobbar med incitamentsfrågan. Det har jag varit tydlig med också inför kulturutskottet. Det var ju tråkigt att ni inte hade uppfattat det. (L): Tack alla talare för alla spännande perspektiv och nya synvinklar! Det var mycket värdefullt att ta till sig. Min fråga riktar sig till , . Många talare har varit inne på – inte minst du själv i ditt inledningsanförande – att svensk film är framgångsrik internationellt och vinner många priser. Vi är naturligtvis väldigt stolta och glada över detta. är det allt färre i som ser svensk film trots att den går väldigt bra internationellt. Det här gapet har flera talare varit inne på. Både och har ju beskrivit det. Ser du och att det finns möjlighet att minska det här gapet? Vad kan man göra som påverkar det? , verkställande direktör, : Med den nya statliga filmpolitiken finns det en större möjlighet för att tillsammans med branschen se var svagheterna och styrkorna finns i det befintliga stödsystemet. Sedan bör man justera dem. har vi haft automatstödet. Alla filmer som förväntades dra en stor publik gjorde inte det. Så är det alltid, men selekterandet av vilka som får välja in vilka i den mobbade skaran kommer vi tyvärr nog inte någonsin att komma ifrån. Vi säger nej, men konsulenter har identifierat de stora publika filmerna, till exempel 100-åringen, . De är alla filmer som har fått stöd direkt från . OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR SVENSK FILM I en statlig filmpolitik ser jag framför mig att vi kommer absolut att behöva sätta tydliga indikatorer och mål efter det att vi noga har samtalat med bran- schen för att den ska bli så bra och rättvisande som möjligt. I efterhand ska vi redovisa detta på ett så bra sätt som möjligt. Vi ska alltid jobba för en stor öppenhet och transparens och lyssna in om vi möjligen går fel, vilket även vi naturligtvis gör från gång till annan. visa stödfördelningen ska fortsätta. Vi ska arbeta för att det ska vara samma förutsättningar för alla typer av film, vare sig de har en bred eller smal publik ska vi leta efter den kvalitet som finns i just den filmen och just i den genren. Man ska kunna ha vilket kön, vilken hudfärg och komma från vilken del av landet som helst. Jag hyser en stor förhoppning om att vi tillsammans med branschen kan identifiera var man behöver skruva i ett stödsystem för att vi ska nå en stor publik, nå en konstnärlig höjd och nå ut till alla svenskar. , regissör, professor i filmisk gestaltning, Akademin , : Jag tillhör ju själv det skrå som till- hör och som håller på med publikfilm. Men vi borde prata om snabba och långsamma kolhydrater. Vi kan inte bara räkna en viss typ av film under biografrepertoaren, utan vi måste också se på Många av de filmer som vi pratar om som små spelar in sin budget – når en mycket större publik än vad man tror. Alltid när diskussionen pågår om de här filmerna pratar man om en väldigt som handlar om biografstöd. Biografen är jätteviktig. Den ska absolut leva kvar. Det är en jätteviktig måste vi se på när vi pratar om de här små , verkställande direktör, : Hur stor publik har Turist nått på bio utanför ? , regissör, professor i filmisk gestaltning, Akademin , : En och en halv miljon utanför . , ordförande, u.p.a: Vi vänder oss emot att man straffbeskattar det största legala fönstret som finns för svensk långfilm, och detta är helt unikt i . Vi ser bara skadeverkningar. man inte höjer momsen kommer vi att kunna kanalisera in medel från bran- (KD): Jag ska ställa en fråga om olaglig nedladdning till Film- Den olagliga nedladdningen dränerar filmbranschen på dubbelt så stora be- lopp som det statliga stödet, över 800 miljoner. nämnde att det laddas ned illegalt för 1 miljard . OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR SVENSK FILM Vilka tycker du är de viktigaste insatserna för att stoppa den illegala nedladdningen? , ordförande, viktigaste tror jag är lagstiftning. har kulturministern satt igång ett arbete som jag tycker är värdefullt. Vi för en diskussion i branschen för att komma framåt. Man kommer nog ändå att landa där. Den här frågan är utomordentligt allvarlig. Det handlar om ca 800 miljo- ner–1 miljard. Skådespelarna, regissörerna och producenterna är ibland en del av filmen. Det får sina pengar efteråt. är filmen nedladdad innan premiären. Det är klart att det då inte går att tjäna pengar på den. Det är konstigt att man inte i – och vi är ett av de värsta länderna – kan åstadkomma en lagstiftning som något så när motsvarar andra länders lagstiftning, inte minst nordiska länder. Om man skapar ett konstnärligt verk, skriver en bok, målar en tavla eller gör en film, ska någon kunna tillägna sig verket och tjäna pengar på det? Jag tycker att det är en av de absolut viktigaste frågorna att klara ut. (S), vice ordförande: med fantastiska, bra inspel. Man har gjort olika inspel, och det är för att ni kommer från olika delar av branschen. Men det som vi alla delar, vi som befinner oss här i Förstakammarsalen och de som har följt den här diskussionen via SVT, är att vi delar ett gemensamt engagemang och intresse för svensk film. Jag är jätteglad över att vi har kunnat anordna den här utfrågningen . Jag vill rikta ett jättestort tack till alla er som har delat med sig av era erfa- renheter och inspel för en fortsatt bra filmpolitik. Vi i kulturutskottet som har arrangerat denna utfrågning är jätteglada för att ni har haft möjlighet att komma hit . Jag vet att det finns ytterligare personer som gärna hade velat framföra synpunkter och åsikter här från talarstolen, men tyvärr har tiden inte räckt till för det. Men som vanligt har ni alla möjligheter att framföra era synpunkter och åsikter även efter det att vi har avslutat den här diskussionen . Ett jättestort tack till er allesammans. Jag ser fram emot att fortsätta att diskutera filmpolitiken i det här huset, i kammaren och också utanför huset. Ett jättestort tack för de här ! Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av be- slut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen öppna kunskapsseminarium om ar- bete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer hearing om framtidens luftfart – Har vi luft under Offentlig utfrågning med anledning av dom om data- Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade råvaru- offentliga utfrågning om idrott och fysisk akti- vitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie-redakt- ioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av rehabilite- offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot skat- Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om