rfr · H30WRFR18 · 2016-05-26 00:00:00 — Att ha möjlighet att bli inkluderad och arbeta under samma förutsättningar som alla andra elever är starkt positivt, inte nödvändigtvis enkom för den spe- Datorn får igång elever med ett annat modersmål snabbare, och elever som tidigare känt sig utpekade på grund av att de använt datorn som ett extra hjälpmedel får möjlighet att känna sig som vilken elev som helst i grup- När elever jobbar med olika nivåer på datorn blir det inte lika tydligt som när en elev läser i en lättare bok eller behöver slå upp visa ord. inkludering ökar därmed. De elever som har problem med att läsa och skriva kan få texten uppläst. Det är även möjligt att spela in en ljudfil med sina svar på provfrågorna eller sitt resonemang kring en fråga i stället för att skriva en 3.2.2 Förbättrade elevresultat, men svåra att mäta Som tidigare redovisats finns samstämmighet inom forskningen om positiva effekter i form av ökat engagemang och intresse för skolarbetet. Det kan antas att ökad motivation och ökat engagemang också leder till bättre studieresultat. Av olika skäl, som utvecklas nedan, finns få säkra belägg i forskningen för det. Vare sig UnosUno eller någon av tidigare gjorda svenska utvärderingar har kunnat påvisa någon signifikant påverkan på elevernas betyg. Både elever och lärare uppger att de ”upplever” att resultaten förbättrats, men denna effekt har visat sig svår att visa med betygsstatistik. En viktig slutsats i och flera andra studier är att användningen av digitala verktyg har en förstärkareffekt, både på enskilda elever och på klasser och skolor. 50 , 2013, s. 20. En studie från . 51 , Kvarnsell, 2015, s. 72. 52 , 2014, s.13. 53 , Kvarnsell, 2015, s. 102. 3 KUNSKAPSLÄGET UTIFRÅN FORSKNING OCH UTVÄRDERINGAR låg- och högpresterande elever kan förstärkas när eleverna får datorer. Enligt har skillnaderna mellan skolor ökat. De bra skolorna har tagit stora kliv framåt. De mindre bra har stora problem med exempelvis sociala medier och oinspirerat ensamarbete, eller så har de inte ens kommit igång ordentligt med att arbeta med digitala verktyg.54 En annan studie visar att den digitala kompetens som den enskilda eleven får möjlighet att uppnå är beroende av såväl socioekonomisk bakgrund som vilken eller vilka enskilda lärare som eleven möter. Tillgången till en egen dator i skolan riskerar att öka i stället för att minska den digitala ojämlikheten, om inte läraren finns med som ett pedagogiskt stöd. Det finns flera skäl till att signifikanta förändringar i elevresultat inte kunnat identifieras. Några skäl är svårigheterna att jämföra betyg mellan olika årskullar, att betyg inte avspeglar alla delar i en kunskapsutveckling, svårigheter att peka ut enskilda orsaker till betygsförändringar, pågående betygsinflation (dels ökar betygen från årskurs 8 till årskurs 9 generellt, dels ökar meritpoänggenomsnittet kontinuerligt) samt variation i könssammansättning av klasser mellan olika årskullar (flickor tenderar att ha ett högre genomsnittligt meritvärde än pojkar). Den kanske viktigaste orsaken till att man i utvärderingarna inte kunnat uttala sig om en eventuell påverkan på elevernas resultat är att utvärderingarna utförts och att det finns för få skolor som har byggt upp en etablerad praktik där en dator per elev är en integrerad del. Fortsatta studier behövs för att avgöra långsiktiga resultat och effekter på lärare, elever, undervisning och skola.56 Den senare slutsatsen delas även av som bedömer många frågor obeforskade när det gäller hur användande av digitala verktyg kan bidra till ökad måluppfyllelse. Kunskapsläget vilar i stor utsträckning på mindre studier eller erfarenheter gjorda i praktiken. Det krävs enligt betydande insatser för att mer systematiskt studera de digitala praktikernas effekter och vilka som bör spridas.57 Förbättrade elevresultat – studier från Det finns några internationella studier som påvisat positiva resultat. De mest uppmärksammade är från i . Eleverna från hade bättre resultat i matematik och uppsatsskrivning än både elever som gjorde samma tester innan datorsatsningen och elever som inte hade tillgång till en egen dator. Elever med en egen dator skrev längre och mer varierade texter. klarade av 13-åringarna nivån för godkänt i delstatens skrivtest. var det av 13-åringarna som fick godkänt i samma test. I båda fallen omfattade undersökningen drygt 16 000 elever. Forskarna gick vidare 2005 och frågade eleverna hur de använder sin dator för att skriva: inte alls, enbart till synopsis, enbart till färdig text eller till både synopsis och 54Grönlund, 2014, s. 71. 55Samuelsson, 2014. 56Tallvid, s. 47. 57Redovisning av uppdraget om att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet, s. 36. 3 KUNSKAPSLÄGET UTIFRÅN FORSKNING OCH UTVÄRDERINGAR Den grupp som använde datorn hade statistiskt signifi- kant högre resultat. Medan av gruppen som inte använde datorn klarade godkänt i skrivtestet var motsvarande siffra i gruppen som använde datorn – detta oberoende av om testet genomfördes på da- torer eller med penna och papper. Kombinationen av kvantitativa och kvalita- tiva data, de fleråriga projekten och undersökningsmetoderna gör resultaten Styrkan i dessa studier kan också sägas vara deras svaghet, näm- ligen att de endast mäter en mycket begränsad kunskapsmängd som mest krä- ver förmåga hos eleven att memorera fakta.58 – både bättre och sämre resultat rapporterade tydliga statistiska samband mellan it-använd- ningen i hemmet och 15-åringars resultat i matematik. in eleverna i olika profiler, bl.a. utifrån hur mycket de använde datorer, samt deras socioekonomiska bakgrund. Studien påvisade bättre matematikresultat för dem som använde datorer ”i stort sett ” jämfört med dem som hade en lägre it-användning. Den största uppmätta effekten fanns bland elever från hem med lågutbildade föräldrar. De tjänade mer på att öka sin it-använd- ning än elever från hem med välutbildade föräldrar.59 kom med en uppmärksammad som vi- sade att det finns ett samband mellan hög it-användning och låga prestationer Studien fann att de elever som är på internet mellan 1 och 30 minuter per dag överlag presterade bäst, medan de som använder internet mer än i skolan genomgående uppvisade de lägsta resultaten på de pappersbaserade och digitala proven i läsförståelse och matematik. rige hade den största andelen extrema internetanvändare, definierat av som elever som är på internet på vardagar. denna grupp utgjorde pojkar . darna uppvisade överlag de lägsta resultaten, kom oftare , skolkade mer och rapporterade en lägre grad av välmående. Rapporten pekade dock på att effekter av investeringar och användning av it är svåra att mäta. kan inte säga något om huruvida den allmänt ökade it-användningen påverkat Rapporten lyfte fram vikten av att satsningar på it i skolan är väl genomtänkta. Lärarens undervisning är den viktigaste faktorn för elevers lärande. It kan utgöra ett viktigt hjälpmedel i skolan, förutsatt att det används på rätt sätt. En förklaring, menar , till att studien överlag inte visade några positiva samband mellan hög it-användning i skolan och elevprestationer var att det saknades kunskap om hur it ska användas på rätt 582014:13, s. 178. 59OECD, 2009. Assessing the impact of ICT use on scores. 60OECD, 2015. 3 KUNSKAPSLÄGET UTIFRÅN FORSKNING OCH UTVÄRDERINGAR slutsats bekräftas i kommentarer från svenska forskare inom området som pekar på att tekniken inte får bli ersättning för en genomtänkt pedagogik och engagemang. Arbetssättet är förklaringen till de ökade skillnaderna. I bra skolor har effektiva arbetsmetoder utvecklats där teknikens möjligheter utnyttjas, medan eleverna i andra skolor släpps fria med bristande resultat.61 Att skriva sig till läsning – positiva resultat En svensk studie med positivt resultat handlar om att skriva sig till läsning. Enligt den här modellen62 används datorer och andra it-hjälpmedel för att skriva och lära sig läsning (ASL-metoden). Metoden utgår från att små barn har lättare att lära sig att skriva först och att läsa sedan, snarare än tvärtom. Det kan vara motoriskt svårt för barnen att forma bokstäver med penna på papper, och särskilt svårt för pojkar som tenderar att vara något senare just motoriskt. I har elever fått lära sig skriva direkt på läsplattor i stället för med papper och penna. Metoden i har under följts av forskare, och har de senaste resultaten publicerats. Sammantaget har 502 elever i årskurs 1–3 studerats i tre olika undervisningsformer. 1.Att skriva sig till läsning (ASL), med integrerad it-användning där lärarna erhållit it-didaktisk utbildning och tillämpar den. 2.Traditionell metod, ingen eller lite användning av it i undervisning. 3.Individuell it-användning, elever och lärare använder digitala verktyg, men utan någon särskild it-didaktisk metod. I en pilotstudie var resultaten entydigt positiva. Eleverna i årskurs 1 var bättre på att läsa, och framför allt ökade deras skrivförmåga markant. En uppföljande mer omfattande studie visar på goda resultat. När forskarna tittat på hur elever i trean klarat nationella proven i matematik och svenska pekar resultaten i på att eleverna som använde datorer och andra it-hjälpmedel enligt ASL-metoden lyckas betydligt bättre på proven – det handlar om resultatförbättringar på – än de som undervisats traditionellt. Dessutom var skillnaderna mellan pojkarnas och flickornas resultat betydligt mindre än de brukar vara. Det var inte datorerna i sig som var framgångsreceptet utan den metod som använts. Studien visar att de elever som använt datorer, men som inte haft någon särskild metod eller struktur kring hur den digitala tekniken används (grupp 3), lyckats sämre än dem som arbetar efter ALS-metoden (grupp 1), men också sämre än de elever som undervisats traditionellt (grupp 2). Noterbart är att bland lågpresterande elever (elever med lässvårigheter, språkproblem och sämre finmotoriska färdigheter) som arbetade enligt ASL-metoden (grupp 1) presterade bättre än 61Grönlund, , 2015. 62Utvecklad av , norsk pedagog och forskare. 3 KUNSKAPSLÄGET UTIFRÅN FORSKNING OCH UTVÄRDERINGAR motsvarande lågpresterande elever i grupp 3.63 Intresset för metoden är så stort från kommuner att Kommuner och Landsting (SKL) 2016 i samverkan med kommun, och med följeforskning från Öre- bro universitet, beslutade att anordna utbildning i metoden under läsåret Även från finns positiva erfarenheter från att ha tillämpat peda- gogiken började att låta eleverna i årskurs 1 skriva sig till läsning. Metoden innebär att eleverna skriver på dator i stället för att använda pennan, och eleverna skriver per dag. utrustade med ljudande tangentbord, talsynteser och rättstavningsprogram. dan 2010 arbetar alla skolor i kommun enligt metoden. har följts av forskare som funnit liknande erfarenheter som i . karna har kunnat se att elevernas texter blir både fler, längre och bättre. det att eleverna började i årskurs 1 gick det snabbt till det att de uppfattade sig själva som skribenter och läsare. Eleverna hittade strategier för sitt skrivande, vilket synts i faktatexter, sagor, berättelser och rapporter.65 Ett forskningspro- jekt pågår där forskarna fortsätter följa eleverna från årskurs 3–5. Studierna tyder på att lusten till både skrivande och läsning ökar och på att barnen knäcker läs- och skrivkoden snabbare och får större ordförråd. stora skillnader tycks det vara för pojkar. Metoden medför att elever skriver mycket mer, vilket på goda grunder kan antas leda till bättre språkanvändning eftersom eleverna tränar mer på att använda språket. även den ökade läsningen till bättre förmåga att ta till sig andra skolämnen eftersom ökade språkkunskaper är en nyckel till det.66 Även med dessa positiva resultat finns frågetecken. Tester i årskurs 1 visar att barn som jobbar med metoden skriver mycket mer än de som skriver med penna, men eftersom statistik över hur mycket andra elever skriver (med penna) saknas är det svårt att göra jämförelser i stor skala. ioner på nationella prov i årskurs 3 kan man se, men det är svårt att bevisa att förändringen beror på den nya metoden eftersom det finns andra faktorer som också påverkar, t.ex. föräldrars studiebakgrund, kön och social hemvist.67 Det finns kritiska röster68 kring metoden, vilka pekar på att vi vet för lite om hur läs- och skrivförmågan utvecklas av datoranvändning. starkt samband mellan god läsförmåga och att läsa mycket böcker, men det är mer tveksamt om samma goda läsning kan uppnås genom att läsa längre texter En annan studie har undersökt om det finns generella skillnader i läsförståelse mellan skärm och papper. Studien som omfattade elever i årskurs 8 visade att eleverna presterade aningen bättre på papper än på skärm. lig förklaring kan vara att läsning på skärm kräver mer av läsaren då datorn 63 Agélii- Genlott, , 2016 65 , , 2013. 66 , 2014, s. 86. 67 Se bl.a. , 2014. 68 Bl.a. , docent pedagogik vid , som gjort kunskaps- översikter om läs- och skrivundervisning för yngre elever. 3 KUNSKAPSLÄGET UTIFRÅN FORSKNING OCH UTVÄRDERINGAR måste hanteras utöver texten (t.ex. skrollning upp och ned), vilket kan förmodas ta kognitiva resurser i besittning som annars kunde ha ägnats åt att skapa mening av texten.69 Digitaliseringen påverkar skrivandet, visar en studie av gymnasieelevers svenskundervisning. En digital skrivprocess har uppstått där eleverna fokuserar mer på att skriva, spara och skicka vidare än i tidigare analoga process där förberedelser och efterbearbetning betonades mer. Det finns enligt studien en risk att skrivandet blir ytligt och inte utvecklas. Alla delar behövs i en skrivprocess, och det är viktigt att lärarna kan anpassa undervisningen genom att mer prioritera förberedelser och instruktioner, vilket ställer krav på nya arbetssätt.70 Det omvända klassrummet (flipped classroom) En it-baserad undervisningsform som har gott rykte och snabbt ökar är det omvända klassrummet (flipped classroom). Det går i stora drag ut på att man vänder på det traditionella arbetssättet i skolan och i stället för att ha genomgångar i skolan och färdighetsträning som läxa gör man tvärt om. Läxan kan vara i form av film, text, animationer eller annat. Idén är att eleven kan ta till sig materialet t.ex. via sin smartmobil på bussen, i tv-soffan, i omklädningsrummet i väntan på träning eller någon annanstans. Därefter kan eleven svara på några kontrollfrågor som dels visar om eleven har tagit del av materialet, dels ger en bild av hur elevens förförståelse kommer att gestalta sig när han eller hon återvänder till klassrummet för att diskutera ämnesstoffet vidare. En fördel är att klassrumstiden i stället för till lärarens genomgång kan användas till elevernas frågor och tankar. Klassrumstiden kan användas mer effektivt och ge ett bättre individuellt stöd till varje elev.71 Metoden har använts inom högre utbildning och sprids nu till gymnasiet och . har i sin satsning Digitalisering för framtidens skola tilldelat resurser till flera projekt kring det omvända klassrummet.72 Det pågår även forskning för att studera effekterna av pedagogiken.73 Ännu har inga direkta forskningsresultat från svenska studier identifierats, men andra studier inom området pekar mot positiva resultat. När elever går från ett medium till ett annat, skapas tillfälle för reflektion, vilket gynnar inlärning. Metoden gynnar även s.k. aktiv inlärning. Detta visar bl.a. en amerikansk fallstudie som också pekar på utmaningar med metoden. Det handlar om motstånd hos eleverna till att ägna mer tid åt hemarbete med risk för att de kommer oförberedda till undervisningen samt att undervisningsmaterialet som 69Rasmusson, 2015. 70Nordmark, 2014. 71Fleischer, Kvarnsell, 2015, s. 100 projekten – digitala verktyg för aktivt lärande och Det omvända klassrummet, bägge kommun. 73Uppsala universitet i samarbete med KTH, SOU 2014:13, s. 184. 3 KUNSKAPSLÄGET UTIFRÅN FORSKNING OCH UTVÄRDERINGAR ska bearbetas hemma måste hålla god kvalitet och anpassas till målgruppen, vilket kan vara tidsödande.74 En forskningsöversikt om omvända klassrum visade att eleverna överlag Det fanns delade meningar kring om eleverna föredrog undervis- ning eller interaktiva metoder. Det fanns anekdotiska bevis för förbättrade elevresultat, men forskarna pekade på behovet av fler studier vad gäller resul- Det amerikanska gjorde 2009 en litteraturgenom- gång av forskning inom området it i skolan. Där fokuserades på nätbaserat lärande, och slutsatsen var att det finns statistiskt säkerställda resultat som vi- sar att en blandning av nätbaserat lärande och undervisning ansikte mot ansikte (”blended learning” eller ”flipped classroom”) är den effektivaste undervis- Den är effektivare än både ren it-baserad undervisning och undervisning som sker traditionellt. Man framhåller dock att det är kombina- tionen av undervisningsmetoder som ger bäst utslag.76 En annan studie pekar på positiva effekter av det omvända klassrummet där studenterna var mer fokuserade (mindre multitasking), än vid ordinarie under- Studenterna utvecklade oberoende inlärningsstrategier och ägnade mer tid, engagemang och djup åt uppgiften. Engagerade diskussioner ledde till större fokus på uppgiften, mindre distraktion och en fördjupad kunskapsbild- I senaste uppföljning av it-användningen i skolan framgick att kännedomen om pedagogiken med omvända klassrum är ganska god. gäller lärarnas användning av det omvända klassrummet kan konstateras att det är en ganska ovanlig företeelse. Omkring fyra av tio lärare i både grund- skolan och gymnasieskolan uppger att de aldrig eller nästan aldrig använder sig av omvänt klassrum, och två av tio uppger att de sällan använder modellen. I gymnasieskolan är det något vanligare att lärare använder omvända klassrum Närmare tre av tio gymnasielärare använder ofta eller ibland omvända klassrum medan motsvarande siffra bland grundskollärare är en av Inga lärare, varken i grundskola eller gymnasieskola, uppger att de alltid eller använder omvänt klassrum.78 Det är känt att prov och deras utformning har påverkan på undervisning och Detta belyses bl.a. i utredningen av de nationella proven Utredningen har tagit del av forskningsstudier som jämför elevers resultat på pappersbaserade respektive datorbaserade prov. 74 Case Studies and the Flipped Classroom, and . , 75 Bishop, Verleger, 2013, The Flipped Classrom: A Survey of the Research, 2013, ASEE 76 Hylen, 2011, s. 22. 77 , Attardi, Faden, Goldszmidt, 2016. Flipped classrooms and student learning: not just surface gains, Advances in Physiology Education. 78 , 2016. IT-användning och IT-kompetens i skolan, s. 84 f. 3 KUNSKAPSLÄGET UTIFRÅN FORSKNING OCH UTVÄRDERINGAR dessa studier överförs ofta pappersbaserade prov till digitalt format utan några direkta anpassningar till datormediet. Studierna visar inga eller små skillnader i provresultat beroende på om proven genomförs på papper eller digitalt.79 En fördel som brukar tas upp med datorbaserade prov är att eleverna ofta är positiva till digitaliseringen. presterar eleverna också bättre när de får skriva på datorn som de är vana vid. Dessutom kan digitala prov ha en positiv effekt på elevers motivation och koncentration. Erfarenheter från visar att datorbaserade prov kan tilltala grupper som har svårt att sitta still och genomföra ett vanligt prov. Förutom att fungera motivationshöjande för eleverna kan användningen av datorer i provgenomförandet öka den generella it-kompetensen. Eftersom proven genomförs med dator förbereds eleverna på att visa sina kunskaper digitalt även i andra bedömningssituationer och i undervisningen i övrigt. En nackdel som lyfts fram är bristande datorvana hos vissa elever.80 Digitala prov kan ha positiva effekter för elever med funktionsnedsättning. En sådan effekt är att det kan vara lättare för en elev med nedsatt rörelseförmåga eller synnedsättning att använda en datorskärm för att lämna svar än att skriva svaren för hand. För elever med kognitiv funktionsnedsättning kan det vara lättare att skriva på datorn än att skriva för hand. En ökad användbarhet och tillgänglighet i ett digitalt bedömningssystem torde dessutom gagna inte bara elever med funktionsnedsättning utan alla elever.81 När det gäller könsskillnader är, enligt utredningen, resultaten från forskningen motsägelsefulla. En kunskapsöversikt från visar att inget av könen presterar sämre eller bättre när ett prov är datorbaserat. finns det forskning som pekar på att pojkar presterar bättre än flickor på digitala prov. Det finns också studier som visar att flickor är mer positiva till att läsa papperstexter och mindre benägna att använda digitala medier, t.ex. filmer, för att skaffa information. Enligt studierna föredrar pojkar däremot att använda datorer för att skaffa information. Således borde, enligt utredningen, datorbaserade prov vara ett format som är särskilt tilltalande för pojkarna.82 Det har funnits datorspel , och de används i växande utsträckning i undervisning. Datorspel kan vara utformade för att fungera som läromedel, men det är inte ovanligt att vanliga kommersiella spel också används i undervisningen (t.ex. Minecraft). Spelbaserat lärande används som begrepp, och det råder delade meningar om nyttan av datorspel för lärandet. En sammanställning av forskningsresultat (2008) visar att vissa forskare tycker sig kunna se positiva effekter på lärandet, medan andra menar att man inte kan dra slutsatsen att datorspel gör att eleverna lär sig mer, djupare eller snabbare. En del hävdar att det finns en stor pedagogisk och didaktisk potential i datorspel. 79SOU 2016:25, s. 170. 80Ibid, s. 171. 81Ibid, s. 173. 82Ibid, 2016:25, s. 173. 3 KUNSKAPSLÄGET UTIFRÅN FORSKNING OCH UTVÄRDERINGAR Om läraren har en tydlig plan med väl definierade mål för sin undervisning, har kontroll över att tiden räcker till, att eleverna förstår vad de ska göra, att de kan hantera spelet osv., kan datorspel fungera utmärkt inom ramen för En studie om nyttan med datorspel visar att det finns pedagogiska vinster Det handlar bl.a. om att spelen kan ge bra återkoppling, de kan visa att det finns olika sätt tänka för att nå målet, och att spelen kan demonstrera konsekvenser som man inte kan visa analogt. Forskarna är dock kritiska till de digitala läromedel (appar) som används i skolan. Spelen anses endast testa kunskap som eleverna redan har. I en förstudie undersökte forskarna de 100 vanligaste apparna inom matte och svenska, varav knappt hälften kunde räknas som digitala läromedel enligt forskarnas avgränsning. Bland dem gav bara 17 procent någon form av informativ återkoppling. Forskarna bedömer att de flesta läromedel (appar) som finns på nätet bara är testverktyg, som t.ex. inte ger förklarande information utöver rätt svar. Eleverna får ofta tävla mot tiden, men inte mot större förståelse.84 En annan genomgång av forskning visar motstridiga resultat. att datorspel ger en illusion av lärande, medan andra lyfter fram spelens för- måga att entusiasmera med social interaktion och kreativ design. fylla en funktion för lärandet i skolan då de vävs in i ett sammanhang och diskuteras i klassrummet. kan lek- och lärprogram på datorn missa fokus på barns lärande av ett visst kunskapsinnehåll och snarare fokusera på regler och digitala förmågor. Elever som arbetar med denna typ av lärresurser skyndar sig ofta för att komma vidare för att bli klara, vilket gör att de struntar i den återkoppling programmet ger eller att de undviker att be om hjälp för att de tror att det sinkar dem. I stället för att lära av sina misstag skyller de på datorn och går miste om möjligheter till lärande.85 3.2.3 Kritiskt tänkande och källkritik Elevers förmåga att källkritiskt söka, välja ut och analysera information från olika källor och göra den till kunskap har stor betydelse för hur framgångsrik användningen av digitala verktyg blir i skolarbetet. När det gäller kritiskt tänkande och bedömning av information visar forskningen att kvaliteten i dessa förmågor skiftar.