rfr · H30WRFR20 · 2016-01-01 00:00:00 — Men jag tror att det är ganska svårt att göra det varje gång som det finns minsta lilla avvikelse över huvud taget och göra de tolkningarna. är ett fenomen som man också hittar hos andra centralbanker som sliter med denna fråga. har en syn på hur man föreställer sig att räntorna kommer att utvecklas som då på ett eller annat sätt avviker från mark- Från tid till annan har vi helt enkelt lite olika syn på den allmänna ekonomiska utvecklingen. sammanfaller det helt; ibland gör det inte det. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Går vi tillbaka i tiden hade vi en lång diskussion i innan vi kom att införa en räntebana. Under en i och för sig ganska gjorde vi det omvända, det vill säga vi använde alltid marknadsräntorna som indikator för att belysa ränteutvecklingen . Det fungerade inte särskilt bra heller, för med jämna mellanrum hade vi en helt annan åsikt. När vi berättade om vår andra åsikt tyckte alla som lyssnade på oss att vi skulle rita en egen räntebana så att det inte skulle bli så jobbigt att förstå vad vi sa. Det är en mycket relevant fråga som förtjänar mer eller mindre kontinuerlig analys, men det är inte en analys som är särskilt lätt att göra. Jag tror inte att den låter sig göras fullt ut vid varje enskilt beslutstillfälle. Finansminister (S): Efter påpekande vill jag börja med att uttrycka min stora och djupa respekt för som institution. Jag lovar att uppdatera bilden med som ligger som en överrock över alla oss andra aktörer. Vi vet att all offentlig makt utgår från folket, att ni som sitter i representerar svenska folkets röster och att det är ni som delegerar makt till oss andra. Hur ska man ta hänsyn till den ekonomiska utvecklingen när fattar sina beslut? Det är viktigt att denna diskussion finns med i den utredning som ska komma. Det är inte ointressant hur den amerikanska resonerar inom sitt duala mandat jämfört med hur resonemangen går i de europeiska centralbankerna. Det är givetvis något som behöver diskuteras i utredningen. är det viktigt att påpeka att vi har et europeiskt regelverk att förhålla oss till, så detta måste givetvis diskuteras inom ramen för det europeiska regelverket. Då handlar det om hur man formulerar på vilket sätt ska ta hänsyn till den ekonomiska utvecklingen. Det är en relevant fråga att diskutera i utredningen för att se att man hittar rätt balans inom de regelverk som vi har att förhålla oss till. Utvärderare : Frågan om demokratisk legitimitet är grundläggande och avgörande av två skäl. Det ena är att penningpolitik inte kan ses som en rent teknisk fråga där man direkt vet vilka följderna av ett beslut blir. Ingen har en kristallkula. Det innebär att när man delegerar en stor del av politiken till är det viktigt att det finns ett folkligt stöd för att vi alla kollektivt har fattat detta beslut. Det handlar inte om beslutet om ränta eller hur mycket pengar som ska göras. Det är inte beslut som ska fattas av eller av politiker, som är föremål för kortsiktigt politiskt tryck, utan vi ska alla vara kollektivt överens om att det på lång sikt är bättre att ge denna beslutsmakt till ett oberoende organ som har utsetts för att de kompetenta för detta arbete, men de ska vara redovisningsskyldiga. Det är alltid lättare att i efterhand avgöra om ett beslut har varit framgångsrikt eller inte. Så är det. Vi har ingen kristallkula. Den gamla berättelsen om STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN flygplanet visar varför det inte fungerar för en centralbank. I en cockpit sitter en pilot och en hund. Pilotens jobb är att ge hunden mat, och hundens jobb är att bita piloten om han vågar röra vid kontrollerna – detta i datorernas värld. Datorer är bra på att flyga flygplan men fungerar inte när det gäller att föra Vi vet helt enkelt inte hur ekonomin kommer att uppföra sig. är vår bästa gissning, men det kan alltid uppstå oväntade saker som inte finns med i modellerna. Om vi någonsin har tvivlat på det borde perioden –2009 bevisa att så är fallet. Det som hände då fanns inte med i modellerna; det var inget man kunde förutse. Därför bör vi ge teknokraterna i centralbankerna möjlighet att fatta beslu- ten, men det är viktigt att det finns en demokratisk legitimitet. mycket stöd för att under ledning av finansministern och Finansde- partementet ska fastställa målet. Däremot anser jag inte att det är rimligt att ha ett dubbelt mandat. Som ledamoten sa är målet och hur man har hanterat det ett bevis på hur man kan agera under ett dubbelt mandat. Reserves uppförande visar hur det kan fungera. Vi försöker inte fastställa ett inflationsmål till eller månaden efter, för det kan skapa en enorm volatilitet i realekonomin. Tillför vi andra variabler kan det förvirra målet lite. Faran med det är att marknaden och andra aktörer blir mer osäkra på vad en centralbank kan tänkas göra. Bör vi ersätta ett fast siffermål med ett toleransintervall? jag inte toleransintervall, av två helt olika skäl. Det ena är att det skapar förvirring om vilka reaktionsmöjlig- Låt säga att vi har ett toleransintervall på 1,3–. tionen då ligger på , ska då inte vidta åtgärder? ligga kvar på för att den ligger inom toleransintervallet? man försöka få ned den till . Ett toleransintervall säger oss inget om Innebär det att man skulle vara lika glad om inflationen låg i den lägre delen av intervallet som i den högre delen av intervallet? 1,1, alltså i början av intervallet, är man glad, men ledsen om den är 0,9 pro- Det är inte heller riktigt. Faktum är att man inte kan nå målet , men att ha ett fast mål som man vill nå på lång sikt är rimligt. När det gäller olika sätt att definiera målet har problemet att göra med euro- ECB fastställer inte målet; man tydliggör det inte. , inte så långt under men lite. Vad betyder det i praktiken? har inte heller demokratisk legitimitet på det sätt som en nationell centralbank Många av de nya åtgärder som ECB vill vidta för att hantera problemen i euroområdet fattas av en grupp personer som inte har någon nationell demo- Därför ska man aldrig någonsin underskatta betydelsen av att en central- bank måste ha en legitimitet från väljarna och de folkvalda så att folk verkligen kan känna förtroende för beslutet att delegera makt till en centralbank. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN måste också anstränga sig mycket för att kommunicera med alla och gå ut till allmänheten, hålla tal och kommunicera utåt. Det är en viktig del för att bibehålla den legitimitet som är grundläggande för en framgångsrik penningpolitik. Utvärderare : Det här diskuterade vi faktiskt själva sinsemellan, och jag vill ta upp ett par saker. På det stora hela måste vi som centralbanksansvariga vara lite mer ödmjuka. Då kanske man tänker sig att man ska ha ett intervall snarare än ett specifikt mål. Men när det gäller penningpolitik och det man kan åstadkomma på håller de flesta med om att det är just inflationen man kan styra över. Det är lite ironiskt att det vi faktiskt kan och bör vara precisa med är ett specifikt mål för inflationen. Det låter kanske lite märkligt, om man inte studerar penningpolitik, att vara för ett specifikt mål och ändå,somMervyn säger, vara ödmjuk och medveten om vad som går att åstadkomma. Men det är rimligt i detta fall. Ordföranden (S): Det finns utrymme för ytterligare två frågor från ledamöterna. (S): Tack för rapporten! Den visar tydligt att det är dags att se över riksbankslagen så här efter att den beslutades. Jag har tre frågor. Den första går till chef . Det var stor politisk enighet när stabilitetsrådet bildades, och det är ju bra för stabiliteten i ett land att det är stor politisk enighet. Varför ska vi ändra systemet och flytta över det till ? Vad i verkligheten kommer att förändra arbetet inom stabilitetsrådet? Min andra fråga går till finansminister . I rapporten listas på s. 113 några av de politiska utmaningarna framöver. Det handlar bland annat om hur huspriserna har ökat, och därmed har hushållens skulder ökat dramatiskt. Det går inte att vänta på att se över riksbankslagen, utan det måste till politisk aktivitet vad gäller just hushållens skulder och prisökningen på bostäder. Min sista fråga går till och . Den gäller rekommendationen att ska fastställa inflationsmålet. Finns det exempel på länder i världen där man gör så? Är det utvärderat på ett bra sätt? (SD): Min fråga går till och . Ni konstaterar i er rapport att det är kontraproduktivt att och angriper varandra offentligt. Det skapar frustration på marknaden när två myndigheter levererar varsin rapport med delvis divergerande problemdefinitioner och lösningar. Ni har föreslagit att ansvarsfördelningen mellan de båda myndigheterna bör förtydligas och att en gemensam kommitté ska STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN bildas för att bland annat diskutera makrotillsynen och avge en gemensam rap- port för finansiell stabilitet. I vår granskning av regelverket för arbetet med finansiell stabilitet har vi också konstaterat att det finns en mängd brister och tvetydigheter som behöver Vilken av de åtgärder som ni föreslår i denna del anser ni är avgörande för att undanröja det trovärdighetsproblem som skapas av den nuvarande ord- Är det mixen av åtgärder som löser problemet, eller är, enligt er me- ning, någon enskild åtgärd mer betydelsefull än andra? Riksbankschef : frågade om stabilitetsrådet. stabilitetsråd vi har är medvetet skapat för att inte ha beslutskraft, och då får man inte heller någon beslutskraft. Det är därför vi diskuterar frågor om Just din fråga fångar behovet av att göra på något annat sätt så att man fattar beslut . är stabilitetsrådet medvetet skapat på ett sådant sätt att det inte kommer till stånd några beslut där. Den egentliga diskussionen om vad som ska göras sker inte heller i stabilitetsrådet eftersom man har spritt ut det på en rad andra ställen. Det är just därför vi för denna diskussion när vi ligger efter vad gäller att fatta denna typ av beslut. undrade hur detta skulle se ut om det fanns i . Det är svårt att veta. Det är en hypotetisk fråga som det svårt att svara på. har dock haft en tydlig åsikt i frågorna om vad som sker med hus- Jag utgår från att vi hade använt beslutsrätten om vi hade haft Det finns några passusar i vårt remissvar där vi tar upp dessa mycket viktiga Det har att göra med den struktur man behöver för beslutsfattande när det gäller frågor om finansiell stabilitet. Det är inte uppenbart att den ska vara identisk med den struktur man har när man fattar beslut i penningpolitiska frå- Det kan mycket väl vara så att man både kan och bör tänka sig helt andra strukturer när det gäller frågor om finansiell stabilitet, som är sådana att man då har den demokratiska insyn som önskar vad gäller den typen av Tittar vi på hur man har skapat dessa beslutsordningar i andra centralbanker ser vi att man har lite olika system där beslutsordningen skiljer sig åt mellan penningpolitiska beslut och andra typer av beslut. Om väljer att gå i den riktningen bör man noga utreda och fundera över vilka personer och vilken sammanslutning av personer som ska stå för Finansminister (S): Vad gäller hushållens skuldsätt- ning är det oroande på vilket sätt den har ökat och hur stor andel av BNP den Det finns en rad bakomliggande orsaker till att det har blivit på detta sätt. En del är lätt att förklara; annat är svårare att förklara. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Omvandlingen från hyresrätter till bostadsrätter är en förklaring till att hushållens skuldsättning har ökat eftersom det är fler som äger sin bostad och hyresrätterna blir färre, inte minst i . Att fastighetsskatten avskaffades ledde givetvis till att huspriserna gick upp och att skuldsättningen ökade. Självklart har också det låga ränteläget lett till ökad belåning. Vi har även en akut brist på bostäder. Det finns alltså en rad saker som har bidragit till en ökad skuldsättning. Det har vidtagits en rad åtgärder för att försöka dämpa denna utveckling. Det handlar bland annat om bolånetak och höjda riskvikter vad gäller bolån. kommer också amorteringskraven till stånd. Det går inte heller att utesluta att det behöver vidtas ytterligare åtgärder på detta område. En annan viktig del är att försöka göra något åt bristen på bostäder. Det är ju en av de faktorer som driver upp bostadspriserna. Den tidigare regeringen tillsatte en rad utredningar som börjar leverera. Man vidtog också en del åtgärder på detta område för att förenkla byggprocesserna, och det är ett arbete som vår regering kan ta vidare. Därutöver har vi genomfört den största bostadspolitiska satsningen i syfte att försöka få upp bostadsbyggandet. Det handlar bland annat om ett investeringsstöd för att det ska byggas fler hyresrätter. Vi genomför också något som vi inte har prövat förut, nämligen en särskild stimulans till de kommuner som ser till att det kommer fram mark som det ska byggas på. Det är ett tydligt ekonomiskt incitament för kommuner att se till att det byggs på deras mark. Vi har också ett särskilt stöd för marksanering så att förorenad mark lättare ska kunna komma till användning för bostadsbyggande. Vidare har vi ett särskilt stöd för byggande av äldrebostäder. Detta är tillsammans en bred och omfattande satsning för att få upp bostadsbyggandet och göra något åt bristen på bostäder och därmed den delen av drivkraften att driva upp fastighetspriserna och hushållens skuldsättning. Därutöver för vi samtal med oppositionspartierna om vad vi kan vidta för ytterligare åtgärder för att få upp bostadsbyggandet. I dessa samtal har det kommit fram och beretts en rad olika förslag som vi på ett eller annat sätt kommer att kunna ta vidare. Utvärderare : Jag ska svara på frågan om hur det ser ut internationellt vad gäller att delegera inflationsmålet. I , och delegerar parlamentet inflationsmålet till . Det är i princip hur det fungerar i världen, och det anses vara den bästa metoden. Det stora undantaget är förstås där Federal Reserve satte sitt eget inflationsmål. Men jag tror inte att man i säger att det är det bästa. Snarare har det bara blivit så. Jag tycker därför att det här är det enda rimliga, som min kollega har förklarat. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Utvärderare : Låt mig säga något om fördelningen av ansvar vad gäller finansiell stabilitet. Jag anser att det är viktigaste är att se till att man får en verkligt öppen debatt om vad som sker på området för finansiell stabilitet och varför det som sker sker. Jag är inte så säker på att det finns en enda sak som avgör hur man ska fördela ansvaret för att fatta det faktiska beslutet. Låt oss ta exemplet med bostadspriser och hushållens skuldsättning. finansministern just sa finns det många olika skäl till att bostadspriserna stiger och skuldsättningen ökar. Det kan handla om att räntorna har sjunkit i hela Det kan också handla om att räntorna i är lägre än någon an- Det kan handla om bristande utbud. Det viktiga är dock att man har en öppen och ärlig offentlig debatt om dessa olika faktorers bidrag till situat- ionen – detta för att i första hand göra en diagnos och för att i andra hand komma fram till det rätta receptet. Det är kanske mindre viktigt vem som i slutänden fattar beslutet om hur omfattande receptet ska vara. Det är dock viktigt att komma ihåg ett par saker. För det första: Någon måste göra det. Man kan inte fortsätta med en situation där man drar ut på detta, utan det måste finnas någon som har makten, legiti- miteten och självförtroendet att säga ”nej, ni kan inte fortsätta att låna så mycket som ni har gjort ” – om det är det recept man anser vara det rätta. kan genom sitt oberoende ha utvecklat en förmåga och ett rykte som gör att man betraktas som ett kollektiv av personer som kan säga till re- geringen: Vi kommer inte att göra vad vi vet att ni vill att vi ska göra, för ni har ett kortsiktigt perspektiv. Vårt jobb är att se till det långsiktiga. Detta är grundläggande. För det andra: I roll att sköta penningpolitiken anser jag att det omöjligt för att inte beakta utveckling i ekonomin som kan drivas av utveckling inom vad vi ibland kallar finansiell stabilitet. handlar det om en mer allmän syn på hur ekonomier beter sig snarare än den snävare syn som ofta används i centralbankernas ekonomiska modeller. Ordföranden (S): Då finns det möjlighet för frågeställare som inte sitter i finansutskottet. Först ut är . ett antal gånger och är väl omnämnd också i utvärderingen. : Tack, herr ordförande! Det sägs att det som skedde under perioden –2011 inte var omöjligt givet informationen. var arbetslösheten mycket hög och hamnade som högst på . kens egen prognos för arbetslösheten låg långt över den bedömning man hade för vad som var den långsiktigt hållbara nivån, och inflationsprognosen låg Varför är det rimligt att strama åt politiken i ett sådant läge? innebära att man fick arbetslöshetsnivåer som låg över den långsiktigt hållbara nivån, också med koppling till målnivån. Det var precis det som skedde i ett STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Det var förvånande att konstatera att utvärderarna säger att minoriteten ville ha bara en något lägre räntebana än majoriteten i direktionen. Men minoriteten följde ju en mycket enkel och robust handlingsregel: Så länge man ligger över den långsiktigt hållbara nivån och inflationsprognosen ligger under inflationsmålet bör räntan och räntebanan kunna sänkas ett steg vid varje möte så att man kommer till en väl avvägd balanssituation. Eftersom utgångspunkten var så långt från en väl avvägd balans skulle det behövas flera steg vid efterföljande möten. Det minoriteten talade omvar alltså ett av flera steg, inte bara ett steg. Hur kommer det sig att utvärderarna inte rapporterar och diskuterar denna handlingsregel, speciellt med tanke på att detta tydligt framgår av protokollet och de anföranden som hölls 2010? Rent generellt undrar jag också hur det kommer sig att man i utvärderingen inte diskuterar mer vad som avses med principerna för en flexibel målstrategi och vilka policyregler som då är nödvändiga för att åstadkomma en sådan situation. Man kunde föreställa sig att det vore en nödvändig del av en utvärdering av den svenska penningpolitiken. Och hur kommer det sig att utvärderingen inte nämner och diskuterar det viktiga faktum att det fanns avsevärda empiriska forskningsrön somi samtliga fall pekade på att kostnaden för att luta sig mot vinden var högre än vinsterna? till exempel nämnde jag mer än ett halvt dussin sådana rapporter. Utvärderare : Det enklaste sättet att svara på din fråga är att bolla tillbaka den till dig, . Man kan inte skriva om historien på det sättet. sa du inte bara att du var redo att rösta för en ränta som låg väldigt nära majoritetens, utan argumenterade du också för att räntan borde fortsätta att stiga, inte gå ned – men det borde du ha sagt, med tanke på vad du sa . Du sa att räntan borde fortsätta att stiga och nå tidigt . Det var en ränta som till och med låg högre än vad majoriteten förespråkade . Jag anklagar dig inte för detta och kritiserar dig inte heller, för jag anser att de ståndpunkter som alla intog 2010–2011 var helt rimliga med tanke på den dåvarande situationen i , med tanke på att räntorna låg mycket lägre än allt vi hade sett tidigare. Man trodde att det skulle vara . Men vad du inte kan göra nu är att skriva om historien och säga att du inte var för höjda räntor vid den här tidpunkten. När det gäller din mer allmänna kommenterar finns det viktiga saker som jag vill be min kollega svara på. Du har läst hela dokumentationen. Jag tycker att jag har redogjort väl för din ståndpunkt i vår utvärdering. Man måste nog verkligen läsa utvärderingen för att se detta. Jag tyckte att dina argument var kraftfulla, och jag står bakom dem. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Det fanns en begränsning för vad jag kunde uttrycka i utvärderingen. hade bara 50–60 sidor och var tvungna att skära ned litet. Vi kunde kanske inte återspegla alla helt rättvist, som en del nog hade önskat. Men vi har ändå åter- speglat dina åsikter när det gäller vad du kallade en flexibel inflationsmålspo- Som jag sa inledningsvis ansåg jag att det var ett viktigt sätt när det gäller ansvarsutkrävandet, nämligen att protokollen återspeglar ledamöternas avvi- kande åsikter och redogör för detta ordentligt. Det har jag också försökt åter- spegla i utvärderingen. Jag är faktiskt redo att läsa upp de styckena, om jag : Men varför nämner ni inte ens den enkla handlingsregeln? Ordföranden (S): Vi kanske kan fortsätta med den debatten vid ett annat tillfälle. , : Herr ordförande! Tack för en spännande debatt, som kom att fokusera en hel del på det vi gör på ! Först om detta med otydlighet: I min värld är det inte så otydligt som det ibland framstår i den mediala bilden. Vi tar aldrig några beslut där vi funderar på om det är som tar beslut, och jag tror inte heller att tar några beslut där de funderar på om det i själva verket är som tar besluten. Det finns i min värld två tydliga oklarheter. Den ena är att ansvar vid likviditetsförsörjning bör definieras, så att det kan användas inte bara i penningpolitiska syften. Det har själv påpekat. ganska viktig fråga, men den tas för övrigt inte upp så tydligt i rapporten. är en viktig fråga som bör finnas med i utredningen. Vårt mandat bör klargöras, och jag välkomnar att det i stort sett råder enig- het om att det måste ske före en eventuell utredning eller i alla fall skyndsamt, så att vi kan hantera de omedelbara risker som finns. Jag vill avsluta med en fråga. Vad är makrotillsyn? Jag ska nämna några åtgärder som internationellt definieras som makrotillsyn: systemriskkapital- krav, som vi har infört, kontracykliska buffertar, som vi har infört, och bolå- netak, som vi har infört. Alla dessa tre är utan någon typ av godkännande från regering eller riksdag – har visserligen gett oss lagen, men rege- ringen har inte godkänt efteråt. Sedan finns det amorteringskrav, som beslutades av regeringen, så det kommer att införas . Där har vi alltså en kombo: Vi ger förslag, och Vi har skuldkvotstak, som bland annat jag har diskute- rat, tak för skuldbetalningar, räntebindningstid och även andra frågor. kan man fundera på om ränteavdragen är en fråga som är makrotillsyn. det är ingen som skulle tycka det, för det är så uppenbart att det ska ligga på STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN regering och riksdag. Men i själva verket har det kanske stor betydelse för detta. Min poäng är här – jag ska avsluta med en fråga – om utredarna kan nämna ett antal länder där tvingande amorteringskrav införs av en helt oberoende myndighet utan att det finns någon typ av final say från det politiska systemet. Jag har inte hittat något land. Det är en viktig makrotillsynsåtgärd som vi nu vidtar, och jag noterar att kritiserar oss för att vi har en modell där vi föreslår detaljerna och utformningen men där det slutliga beslutet ligger hos regeringen. Då borde det finnas modeller där det är totalt delegerat av en myndighet att göra amorteringskrav. Till slut: Internationellt fattar centralbanker beslut om räntan för att styra inflationen. Den modellen är nästan hundraprocentigt entydig. Men min bild är inte att makrotillsyn är fullständig entydig. Det finns rekommendationer från ESRB. Men det är inte en tillfällighet att det i ESRB:s högsta beslutande organ och så kallade GHOS, där man beslutar om många av de här frågorna också, sitter både tillsynschefer och centralbankschefer, just av det skälet att det ser så olika ut i olika länder. Jag skulle gärna ha en kommentar även till detta. Allra sist: Vi tycker om samarbete. Vi vill ha diskussioner. Vi motsätter oss den gemensamma kommittén, eftersom vi har ett stabilitetsråd, som jag tror har haft sju möten . Efter sju möten tycker jag att det är lite väl snabbt att avfärda det och kasta ut det. Låt oss åtminstone ha sju, tio eller femton möten till innan vi utvärderar om det var en bra eller dålig idé.