rfr · H30WRFR18 · 2016-05-26 00:00:00 — Ett av de mer uppmärksammade inslagen var att utöver de tidigare basfärdigheterna att läsa, skriva, räkna och uttrycka sig muntligen, infördes nu även digital kompetens som en femte basfärdighet som skulle prägla alla skolämnen. har börjat introducera it-baserade nationella prov. är digitala prov inom de flesta ämnen, och 2013 fick eleverna i ett antal försöksskolor även använda internet under provtillfället. etablerades Senter for IKT i Utdanningen (IKT-sentret)171 med uppgift att bidra till höjd kvalitet i norsk utbildning genom ökad användning av informations- och kommunikationsteknik. Vid IKT-Sentret finns drygt 70 medarbetare. utvecklar IKT-Sentret på uppdrag av regeringen en norsk virtuell matematikskola för elever i högstadiet, kallad Den virtuelle matematikkskolen – DVM. Det är inte bara en samling webbaserade matematikresurser utan en skola med lärare som undervisar elever, enskilt och i grupp, som ska fungera som ett komplement till den lokala skolan. Syftet är dels att höja kvaliteten på matematikundervisningen och därmed stärka motivationen 170Norge på andreplass i digitale ferdigheter, pa-andreplass-i-digitale-ferdigheter/id2340953/. 171https://iktsenteret.no/. 4 INTERNATIONELLA ERFARENHETER INOM OMRÅDET IT I SKOLAN och kunskaperna hos elever som har låga resultat, dels att ge större utmaningar till de duktigaste eleverna. Andra tjänster som IKT-Sentret tillhandahåller är bl.a. ett självvärderings- verktyg, kallat Skolementor, som ska hjälpa skolorna att bedöma sin digitala Det nya svenska verktyget som SKL utvecklat – Lika – liknar i många avseenden det norska som varit tillgängligt . resurs som IKT-sentret utvecklat är kvalitetskriterier för digitala lärresurser som ska hjälpa lärare att bedöma både den pedagogiska och den tekniska kva- Det pågår ett intensivt utvecklingsarbete i den finska skolan, och mycket handlar om digitalisering.173 Några viktiga delar är den nya läroplanen för (LP 2016), en ny läroplan för gymnasiet (GLP 2016), en molnbaserad webbtjänst för digitala lärresurser, digitaliseringen av ämnesproven i studentexamen, medel för utveckling av innovativa lärmiljöer, virtuellt gymnasium för Svenskfinland m.m. Nya läroplaner med digital kompetens inskriven LP 2016 utgår från EU:s åtta nyckelkompetenser, och det övergripande syftet är att förändra skolan som lärmiljö så att eleverna förbereds för det globala, digitala och mångfasetterade samhälle som växer fram. Läroplanen träder i kraft för årskurs 1–6 . För de senare årskurserna, årskurs 7–9, kommer den att genomföras gradvis , 2018 och 2019. Det övergripande målet med LP 2016 är att utveckla elevernas mångsidiga kompetens, så att de kan hantera dagens och morgondagens komplexa samhälle. Elevernas digitala kompetens ska utvecklas inom fyra huvudområden. 1. utveckla en förståelse för centrala begrepp och principer för hur it och digitala medier används, och de ska ges möjlighet att utveckla sin praktiska digitala kompetens. Här är bl.a. programmering och datalogiskt tänkande en viktig del. 2. kunna använda program och tjänster på ett ansvarsfullt, ergonomiskt och tryggt sätt. 3. lära sig att dra nytta av program och tjänster som hjälpmedel i informationshantering och i undersökande och kreativt arbete. Här är medie- och informationskunnighet centralt. 4. träna sig i att kommunicera och skapa nätverk med hjälp av digitala medier. 172 , 2014, 10 f. 4 INTERNATIONELLA ERFARENHETER INOM OMRÅDET IT I SKOLAN Det pågår ett intensivt arbete i kommuner och på skolor runt om i . Den konkreta tillämpningen bestäms i hög grad på lokal nivå. Det är mycket som ska förändras, alltifrån organisation till kompetensutveckling och didaktik. Digitala ämnesprov i studentexamen En annan avgörande förändring är införandet av digitala ämnesprov i studentexamen, som ska vara helt genomförd 2019.174 Utvecklingsarbetet har pågått . införs de första ämnesproven i tyska, geografi och filosofi. Man börjar med de ämnen som bedöms enklast att digitalisera och som det är färre elever som examineras i. införs digitala prov i franska, psykologi och samhällslära. Därefter fortsätter man med övriga ämnen. Ämnesprovet i matematik blir det sista som digitaliseras. Avsikten är inte enbart att överföra de traditionella ämnesproven till ett digitalt format, utan efter hand ska proven utformas efter de mål och krav som formuleras i GLP 2016, gymnasiets nya läroplan. Den gradvisa övergången till en digital studentexamen och den kommande nya läroplanen har satt fart på både digitaliseringen och den pedagogiska utvecklingen.175 Det gäller att se till både att eleverna är vana vid att arbeta vid datorn i skolan och att undervisningen förbereder dem inför prov. Ett virtuellt gymnasium för Svenskfinland (Virum) 176 Gymnasieskolorna i de svensktalande delarna av är ofta små, och de är spridda över ett ganska stort geografiskt område. Därför är det svårt för många av dem att erbjuda ett omfattande kursutbud och att ge alla elever lika möjligheter i sin utbildning. Ett virtuellt gymnasium – med kurser som eleverna kan följa oavsett var de går i skolan – är ett sätt att försöka lösa det här problemet. Syftet med Virum är att skapa förutsättningar för ett mer jämlikt kursutbud som också öppnar för mer flexibla studier. Det är även en förhoppning att Virum kan bidra till att utvidga samarbetet mellan såväl lärare som elever på skolor i olika regioner. blir det möjligt att ge stöd åt den pågående digitaliseringen av gymnasieundervisningen i . Ett av målen med Virum är att utveckla en plattform som innehåller undervisningsmaterial samt verktyg och tjänster som ger stöd för virtuella kurser i olika ämnen. Verktyg och tjänster kommer att skräddarsys efter ämnenas olika förutsättningar och behov. Innan Virum avslutas ska projektledningen och styrgruppen tillsammans skapa en organisation som kan driva det virtuella gymnasiet vidare och fortsätta att utveckla plattform och kursutbud. De ska också ta fram en ekonomisk plan för hur detta ska bli möjligt.177 174http:///aktuellt/nyhetsbrevet_spektri/ar_2013_3/102/0/digital_studentexamen_ar_2019. 175Se t.ex. Nya studentprov sätter fart på digitaliseringen i skolan, , den 176http://omvarld.blogg.skolverket.se/2015/03/27/virum-ett-virtuellt-gymnasium-for- svenskfinland/. 177http://virum.fi/. 4 INTERNATIONELLA ERFARENHETER INOM OMRÅDET IT I SKOLAN 4.5 Trender och framtidsspaning internationellt Det finns en mängd internationella studier och jämförelser inom området it i skolan. Flera av dessa är av stort intresse för att jämföra svenska erfarenheter. omvärldsblogg178 följer och redovisar flera av dessa studier, vilket har varit av stort värde i denna översikt. Nedan redovisas två studier som bedömts vara av intresse för denna översikt. 4.5.1 Vad kan vi lära av andra länders nationella it-strategier? I en bilaga till förslag till it-strategi179 redovisas en intressant sammanfattning och beskrivning av en rad andra länders180 nationella satsningar på att stärka skolans digitalisering. Utifrån det insamlade och presenterade materialet dras ett antal slutsatser kring teknik, strategiers uppbyggnad samt kompetensutvecklingsinsatser. •Ytan spelar roll: Länder som har stor yta och är glest befolkade måste ofta lägga betydande summor på bredbandsutbyggnaden. Ett sätt att göra det och fördela dessa kostnader på flera aktörer är att, som i , låta skolorna bli lokala bredbandsnav som småföretag och hushåll i närheten kan dra nytta av. hade en likartad strategi . •Det nationella intresset för en dator per elev minskar och ersätts med ökat intresse för bredband till skolorna: Flera länder, bl.a. och , som haft ambitiösa mål att lägga statliga pengar på att skapa 1:1- situationer för hela årskullar i hela landet, har övergått till att satsa på att skolorna har god nätkapacitet och kan hantera BYOD (your own device). I det amerikanska internationella översikt konstateras att 20 av 21 undersökta länder satsar på ökad nätkapacitet för skolor. Vissa länder sätter mål för hur mycket bredband varje elev ska ha, vilket innebär en betydande utbyggnad. •Det tekniska landskapet förändras snabbt: Nationella program eller strategier måste vara flexibla och öppna för snabba tekniska förändringar. Det gäller att undvika att specificera vilka tekniska lösningar skolor ska använda. Det kan gälla användarenheter, lagringsformer, molntjänster m.m. •Teknisk support har betydelse för ökad användningsgrad i klassrummet. •Tydlig pedagogisk teori ger vägledning: Flera länder, däribland , och , bygger sin strategi på en uttalat pedagogisk teori. Den pedagogiska teorin är avsedd att genomsyra samtliga insatser. 178http://omvarld.blogg.skolverket.se/. 179Skolverket, 2016, Vad kan vi lära av andra länders nationella it-strategier?. 180Australien, , , , , , och . 4 INTERNATIONELLA ERFARENHETER INOM OMRÅDET IT I SKOLAN •Involvera aktörer utanför skolsektorn: Flera länder betonar vikten av att göra skolans digitalisering och skolans utveckling till en angelägenhet för fler än bara skolfolk. Det kan vara föräldrar, lokalsamhället, näringslivet, etc. nämns även ideell sektor, t.ex. i , och Nya Ze- eland. •Läroplaner och prov viktiga delar i strategin: Många länder har med förändringar av läroplanerna och även bedömning eller prov som delar i itstrategin. Läroplansförändringarna handlar vanligen om att få ett större inslag av ”framtidskompetenser” (21st century skills). För att ge utrymme för detta diskuterar flera länder behovet av att ta bort andra delar av lärostoffet, för att undvika ”stoffträngsel”. Provfrågan diskuteras dels som en följd av förändrade läroplaner, dels i termer av ett ökat inslag av digitala prov. •Vanligt med statliga satsningar på utveckling av digitala lärresurser: Au- stralien, , , och har ett sådant element i strategin. Vissa länder, som , och i viss mån , satsar på öppna fria lärresurser. Andra, som , och satsar mer på kommersiella resurser. •Vissa länder har en tydlig FoU-komponent i strategin: Länder som , och i viss mån . •Ovanligt med utvärdering som del av strategin: Det är inte så många länder som har genomfört utvärderingar, och de som gör det tycks utvärdera delar av strategin, t.ex. som utvärderat sin läromedelssatsning och som utvärderade kompetensutvecklingsinsatserna. •Stort lokalt inflytande över innehåll och utformning av kompetensutveckling är viktigt: Det framgår inte minst av det kompetensutvecklingsprogram som genomfördes i att en viktig framgångsfaktor var det lokala inflytandet inom fastställda ramar. •Kollegialt lärande: Det är lärarna som är experterna, och dessutom ger kompetensutvecklingsinsatser som genomförs med kollegor, och vanligen också i den egna skolmiljön, bättre utfall än att skicka personal på kurser. Kollektiva insatser snarare än individuella är en annan del. •Skolledarna en viktig del i en nationell strategi: Det framgår av sammanställningen av de olika nationella strategierna att i stort sett samtliga länder inkluderar skolledarna i något eller flera avseenden. 4.5.2 Trender inom digital utveckling i skandinaviska skolor En skandinavisk expertpanel identifierade på uppdrag av skandinaviska skolmyndigheter utmaningar och viktiga tekniktrender inom digital utveckling 4 INTERNATIONELLA ERFARENHETER INOM OMRÅDET IT I SKOLAN i skandinaviska skolor. Trenderna är uppdelade i tre olika grupper: kort, medellång och . Enligt rapporten181 bedöms följande tre trender driva på den digitala utvecklingen : •Den ökade användningen av digitala prov. och testar hur dator och internet kan användas för att utveckla de nationella proven. I har en utredning182 lämnat förslag om att nationella prov skulle kunna göras digitalt. Det är sannolikt att detta driver på integrationen av it i undervisningen och ökar incitamenten för lärare att använda digitala läromedel och lärresurser. •Nya perspektiv på lärarrollen. Den traditionella lärarrollen är inte längre självklar, och snabbt spridda arbetssätt som det omvända klassrummet pekar på nya didaktiska möjligheter. •Eleverna blir i allt högre grad producenter. Det ökade intresset för makerspace och makerkultur (”rum för skapande”) visar att elevernas eget skapande är på väg att ges en allt större roll i deras utveckling och lärande. Följande tre trender bedöms bli viktiga under de kommande tre till fem åren: •Ett genombrott för öppna digitala lärresurser. Lärobokskulturen är fortfarande stark i de skandinaviska länderna, men allt fler lärare interagerar med eleverna på nätet och spelar in egna ljud- och videosekvenser som kan användas i undervisningen. Intresse och behov av att skapa och dela mellan kollegor börjar växa fram. •Nya perspektiv på hur skolan kan se ut och fungera. Enskilda och gruppbaserade arbetssätt i projektform, ibland tvärs över ämnesgränserna, ställer andra krav än tidigare på skolans fysiska struktur. Hellerups skola i , som är en av de digitala demonstrationsskolorna i , har t.ex. inte några klassrum. Det svenska projektet i skolan, som stöds av satsning Digitalisering för framtidens skola, kan säkert också peka på nya villkor och behov. •Lärandeanalys (learning analytics). Precis som i många andra delar av världen finns ett ökat intresse för att dra pedagogisk nytta av den information som skapas när digitala lärresurser används och när elever kommunicerar och skapar tillsammans på nätet. Och och längre bedöms dessa trender vara viktiga: •Nya yrken i skolan. När it ska integreras i undervisningen behöver skolledare och lärare hjälp av andra yrkesgrupper för att hitta nya möjligheter. Det handlar både om att göra undervisningen autentisk och om att förbereda eleverna för fortsatta studier och för morgondagens samhälle. Den norska satsningen Lektor 2, som gör det möjligt för skolor att använda 181The 2015 Outlook for Scandinavian Schools: A Re- gional Report. 4 INTERNATIONELLA ERFARENHETER INOM OMRÅDET IT I SKOLAN gästlärare från näringslivet i naturvetenskapliga och tekniska ämnen, är ett exempel på hur detta görs . •Hybridmodeller som förenar fysiska och digitala lärmiljöer. Det gäller att hitta undervisningsformer som blandar fysiska och digitala lärmiljöer, som bygger vidare på elevernas vardagliga it-användning och som drar nytta av respektive miljös fördelar. •Nya digitala enheter med nya gränssnitt. Det sker en snabb utveckling av bärbara enheter som både är kraftfulla och som använder nya gränssnitt. Det snabba genomslaget för surfplattor och utforskandet av hur de kan användas i undervisningen är ett exempel. Här har vi bara sett början. Initiativ för ökad digitalisering i skolan Skolans digitalisering en global företeelse Från att tidigare ha varit en företeelse förbehållet några enstaka rika länder i västvärlden är satsningar på datorer och digitala verktyg numera en global företeelse. Stora nationella satsningar görs i en mängd länder med divergerande socioekonomiska, kulturella och utbildningspolitiska förutsättningar. har t.ex. delat ut 640 000 läsplattor till elever på lågstadiet, i har 600 000 förskoleelever fått egen bärbar dator, i har alla på förskolan fått var sin enkel bärbar dator och i har 1 200 000 läsplattor delats ut. har delat ut 1 miljon bärbara datorer, och förser eleverna i första klass med 400 000 bärbara datorer. Utvecklingen ser ut på liknande sätt i , , , , , osv. och de övriga nordiska länderna ligger långt fram i denna utveckling.183 nationella satsningar på ökad digitalisering i svensk skola I har det genomförts ett flertal nationella initiativ och satsningar för att främja ökad användning av digitala verktyg i skolan. En översikt av satsningarna ges i tabell 1.184 183Tallvid, 2015 s. 18. BILAGA 1: INITIATIV FÖR ÖKAD DIGITALISERING I SKOLAN – Datorn i skolan 8 000 elever på Prodis – Programvara och DUN – Datorn i under- Compis – Computer i – Datorn och skolan – Praktisk IT- och var det svårt att hitta exempel på hur tekniken på ett märkbart sätt förändrat arbetssättet i skolan. 1980-talets it-satsningar har ofta beskrivits som misslyckanden. Sammantaget kan ansträngningarna kritiseras för att de kännetecknas av en ensidig teknikfokusering, förpackad med en pedagogisk retorik. En faktor som dock sällan berörs när man i efterhand betraktar dessa försök är hur svåranvända datorer och program var och vilka omfattande arbetsinsatser som krävdes av lärare som ville arbeta med den nya tekniken.185 bildades Läromediafonden av med syftet att stimulera och ekonomiskt stödja tillkomsten av nya, interaktiva it-baserade läromedel för den svenska skolan. För detta ändamål avsattes totalt –1998. Ungefär 50 läromedel togs fram och gjordes tillgängliga för gratis användning på internet eller cd-rom. –99 satsade för att stimulera utvecklingen av ”en ny 185Fleischer & Kvarnsell, 2015, s. 43. BILAGA 1: INITIATIV FÖR ÖKAD DIGITALISERING I SKOLAN generation läromedel” som skulle kunna medverka till en utveckling av sko- Marknaden för digitala läromedel uppgick enligt uppskattningar till ca 25 , så Telias och satsningar över- skred med råge den existerande marknaden. satsning var kritisk och ifrågasatte bedömningen av marknaden och hur den skulle kunna absorbera detta tillskott. En slutsats var att omfattningen på mark- naden för elektroniska läromedel och frånvaron av tillväxt gav en tydlig signal om att digitala läromedel hade ett begränsat egenvärde och otillräckliga möj- ligheter för ekonomisk vinst.186 Parallellt med dessa satsningar påbörjade utvecklingen av Skoldatanätet med tjänster som Länkskafferiet, , Kolla Ekonomiskt sett var initiativet av begränsad omfattning, men Tre–efter att Skoldatanätet startades hade det ungefär lika många besökare per dag som de stora dagstidningarna.187 Stora satsningar – Fyrtornsprojekt och ITiS skedde en förändring. Av många samverkande orsaker (bättre utbud, lägre priser, bättre datorer), men kanske mest på grund av statliga skattesubventioner, ökade antalet datorer i hemmen dramatiskt. Skolan tillsköts till satsningar på it. Satsningen bestod bl.a. i ett antal stora förebildsprojekt, s.k. Fyrtornsprojekt, där 27 kommuner fick stora summor för att leda ett utvecklingsarbete med målet att införa it som ett pedagogiskt hjälpmedel. Dessa Fyrtornsprojekt skulle med sin lyskraft vägleda övriga skolor. Resultaten från denna satsning är, enligt Tallvid, omdiskuterade. Satsningen ansågs lyckad sett till den resursförstärkning och uppmärksamhet som projekten medförde, men satsningen ifrågasattes eftersom det var svårt att se några konkreta resultat vad gäller erfarenhetsspridning och effekter på undervisningen. inleddes ytterligare en omfattande it-satsning kallad IT i skolan (ITiS). ITiS var en betydande nationell fortbildningsinsats riktad mot alla lärare inom grund- och gymnasieskolan. Samtliga kommuner anslöt sig till projektet, och alla lärare som deltog i kompetensutvecklingen fick en personlig, oftast stationär dator. Sammantaget satsades på kompetensutveckling och på datorer. När satsningen avslutades hade drygt halva (ca 75 000) den svenska lärarkåren deltagit i fortbildningen. I ITiS-satsningen ingick också bidrag till infrastruktur till kommunerna, t.ex. utbyggnad av bredband i skolor (sammantaget ). Både Fyrtornsprojekten och ITiS-satsningen bidrog till att it-kompeten- sen i den svenska lärarkåren höjdes och till att it-frågorna fick ett pedagogiskt perspektiv.188 186 2014. s. 4 ff. 187 Ibid, s. 4. 188 Tallvid, 2015, s. 29 f. BILAGA 1: INITIATIV FÖR ÖKAD DIGITALISERING I SKOLAN Synpunkter som lämnats på ITiS-satsningen189 har handlat om att satsningarna, sammantaget ca , saknade tydliga målsättningar och inte gav förväntade spridningseffekter (fyrtornsprojektet). ITiS utformades annorlunda med dels en central toppstyrd del, dels initiativ från skolorna själva. Bägge satsningarna bedömdes vara alltför teknikinriktade, även om ITiS kom att innebära en betydande kompetensutvecklingsinsats. Utvärderingar av ITiS visade att lärarna förändrade sina arbetssätt (problembaserat lärande och samarbete i arbetslag) och att lärarna till övervägande del ställde sig positiva till projektet. Lärarna upplevde att de fått nya insikter i undervisningssituationen och att de blev bättre rustade att använda it. ITiS blev dock kritiserat för att målen var luddigt uttryckta och satsningen satte få konkreta spår i undervisningen.190 revisorer gjorde en granskning av ITiS och ifrågasatte värdet av och ändamålsenligheten i den relativt omfattande satsningen på att dela ut datorer till lärarna.191 Andra satsningar inom kompetensutvecklingsområdet var etablerandet av en forskarskola, Learn IT, vid verksam under 2000-2009. Den tillkom genom finansiering av . Forskarskolan kom att bli betydelsefull för kunskapsutvecklingen inom området lärande och it, med ett stort antal doktorsavhandlingar och forskningsprojekt. Forskarskolan var även första virtuella, med verksamheten spridd på flera lärosäten.192 genomförde ett antal studier som bl.a. visade en mycket låg grad av it-användning i lärarutbildningen. Mot denna bakgrund beslutade om ett program för att uppnå en ökad kompetens bland lärarutbildarna, för att ändra arbetsformer på lärarutbildningen, skapa mer positiva attityder till att använda it hos lärarutbildare och lärarstudenter, en ökad digital kompetens bland nyutbildade lärare samt högre kvalitet på svensk skola. –2009 avsatte för it i lärarutbildningen. En utvärdering av programmet visade att det lett till en ökad kompetens hos dem som hade deltagit, dock i form av isolerade öar av redan engagerade grupper av personer. I bästa fall hade dessa personer lyckats förändra ett lärarlag eller en institution, men på en aggregerad nivå hade detta inte lett till att lärarutbildningen som helhet förändrats.193 gav regeringen dåvarande Myndigheten för skolutveckling uppdraget att utveckla och stödja användandet av IKT i skolverksamheten. startade satsningen på praktisk it och mediekompetens () för lärares kompetensutveckling. Utbildningen genomfördes enskilt med stöd av filmer och övningar via webbplats. 189Se bl.a. , 2002. 190Fleischer, Kvarnsell, 2015, s. 48. 191Riksdagens revisorer, 2002. 192Fleischer & Kvarnsell, 2015, s. 47. 193Geschwind, , , 2012. BILAGA 1: INITIATIV FÖR ÖKAD DIGITALISERING I SKOLAN De deltagande lärarna fick stjärnor efter avklarade kurser som var arrangerade med uppgifter i fem nivåer med stigande svårighetsgrad. Fokus låg på att behärska programvara av olika slag, främst för att presentera ett ämnesinnehåll (t.ex. text, bildspel eller film). Totalt genomförde 110 000 lärare första nivån, och 48 000 nådde den tredje nivån. Kritik mot var att den var för lärarcentrerad och att elevernas naturliga roll inte fanns med. Dock ledde projektet till att många lärare fick prova nya verktyg och fick tillgång till en resursbank av musik och bilder och tips på kunskaper om hur olika programvaror fungerar.194 har en rad nationella initiativ tagits inom området. Den dåvarande regeringen gav 2012 i uppdrag åt en att verka för att det it-politiska målet i regeringens digitala agenda 2011195 skulle uppnås. En rad rapporter har lämnats bl.a. med analyser och förslag kring skolans roll och verksamhet. lämnades ett delbetänkande där området analyserades och förslag lämnades bl.a. om ändringar i läroplanerna och satsningar på lärares och skolledares digitala kompetens.196 Enligt en överenskommelse mellan SKL och den dåvarande regeringen tillsattes 2013 ett nationellt forum för skolans digitalisering, som var en plattform för dialog kring utmaningar och lösningar gällande skolans digitalisering. Det var en brett sammansatt grupp197 som till regeringen överlämnade Nationell strategi för skolans digitalisering. Kort därefter beslutade regeringen att ge i uppdrag att föreslå nationella strategier198 för skolväsendet och nationella skolutvecklingsprogram199, bl.a. inom skolans it-område. lämnade ett förslag till strategi gällande förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet och den obligatoriska skolan och ett förslag till strategi gällande gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och skolväsendet för vuxna.