rfr · H30WRFR20 · 2016-01-01 00:00:00 — Utvärderare : Jag påstår inte alls att det vettigaste är att överge något , efter bara sju sammanträden. Det är nog värt att vänta och se hur det går. Men jag skulle vilja säga något allmänt om det svåra beslutet – jag förstår att det är svårt att avgöra hur mycket makt man ska ge till en oberoende tillsynsinspektion i stället för till politiker. Min erfarenhet av politiker gäller inte det sofistikerade politiska klimat som råder i utan grundar sig på brittiska, lite mer knepiga omständigheter. Politiker vill gärna lägga över makten på ett oberoende organ, men de vill gärna kontrollera vad som sägs och görs. Problemet är att om ett organ beslutar och politikerna beslutar, då finns det ett incitament att förbereda det privat först, så att man kan undvika en öppen konflikt. Då förhandlar man och kompromissar. I slutändan kanske förslaget inte riktigt är vad det oberoende organet ville ha, men det är vad de vet att regeringen kommer att kunna acceptera. Det är så det fungerar i demokratin. Det finns många slags beslut. Om man anser att ett beslut är för känsligt för att FI ska kunna fatta det kan beslutet hellre fattas av , men det ska inte verka som att beslutet kommer från FI. Om det inte är ett så känsligt beslut bör beslutet helt och hållet fattas av FI, som då ska stå enskilt ansvarigt för beslutet. Inom makrotillsynsområdet finns det ingen historia. Det finns ingen tradition av att delegera makten, och därför är det mycket svårare än på området STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN för penningpolitik, där vi har lärt oss att acceptera detta och där jag tror att det finns ett demokratiskt stöd för tanken att kan göra detta. Jag underskattar inte svårigheten i att utvidga det till andra områden. jag anser att det är viktigt att det i slutändan blir så att de personer som verkar fatta besluten faktiskt också fattar dem. Jag är lite orolig över utsuddandet, sammanblandningen, där vi har politiker och oberoende utsedda ledamöter som blandas ihop. I behöver detta återspeglas i diskussionen. Jag säger inget om vilket resultat det ska bli, men detta måste beaktas i diskussionen. , : Till att börja med vill jag säga att jag tycker att det är trevligt att vara här och föra diskussionen i ett så trevligt tonläge. har , under de 30–som jag har hållit på med detta, sett den kanske mest osmakliga jämförelsen . Jag vill börja där slutade, med finansiell stabilitet och likvi- ditet, hur det ska tilldelas under olika omständigheter men framför allt det som berör Riksgälden, hur likviditetsförsörjning ska se ut i resolution. som jag tycker är viktigt. Vad gäller makrorådet: Jag tycker att det är viktigt att klargöra rollerna. är viktigt att ha ett samråd. All erfarenhet av all slags krishantering – det kan gälla askmoln som stoppar all flygverksamhet, kärnkraft, pandemier eller fi- nansiell stabilitet – säger att man ska ha samma organisation i normala tider som i kristider. Det skapar de bästa förutsättningarna för en lyckosam krishan- tering: stabilitet, förutsägbarhet, utvärdering och ansvarsutkrävande. för att stabilitetsrådets sammansättning ska vara densamma . har fått kritik för att det kan vara en tandlös mazarinklubb. Men jag var med 2008, och jag är fullt övertygad om att en av de absolut vik- tigaste framgångsfaktorerna för den lyckosamma krishantering som vi hade i var just att de tre myndigheterna och regeringen satt samlade rent fy- siskt, kavlade upp ärmarna och löste problemen tillsammans. som själva stabilitetsrådet. För att återkomma till utvärderingen: Det finns en sak som inte diskuteras över huvud taget, och det är en penningpolitisk åtgärd som kallas kvantitativa Här skulle det behövas tydlighet och klarhet, eftersom det är ett ex- tremt läge som vi har. Budgetlagen styr statsskuldspolitiken och hur den ska förhålla sig till penningpolitikens krav. När budgetlagen skrevs tror jag inte att lagstiftaren inbillade sig att man skulle hamna i en så extrem situation som vi Statsskulden, som direkt påverkas av all politik – det är ju summan av all politik som har förts – ”ska förvaltas … inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer”. Det är från 5 kap. 5 § budgetlagen. Ett av de penningpolitiska verktygen är att använda omfattande köp av statspapper för att påverka ränteläget. En extrem variant skulle faktiskt kunna vara att tvinga Riksgälden att begränsa eller till och med upphöra med att emit- tera exempelvis statsobligationer. Det kan låta märkligt, men det är faktiskt vad som har hänt i . Det skulle kunna fördyra, öka riskerna, allvarligt STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN försvåra och kanske till och med förhindra att Riksgälden skulle kunna fullfölja statens betalningsansvar. Den fråga som måste ställas och utredas är om finansieringen av regeringens och samlade politik ska vara så fullständigt underställd penningpolitiken på detta sätt. Den frågan är kanske mer riktad till lagstiftaren. Därför menar jag att omfattningen och räckvidden av penningpolitikens krav på statsskuldsförvaltning också bör ses över i det här sammanhanget. (L): Ordförande! Jag måste säga att jag tycker att det har varit en intressant och stimulerande diskussion kring viktiga frågor. Det finns en fråga som inte har fått något svar. har vi såväl finansministern som presidiet i utskottet här, och alla verkar vara överens om att läget är brådskande, inte minst när det gäller allt det som rör mandat. Då har jag följande fråga till er: Vad innebär detta för er? Vad är syftet med era ansträngningar, ert arbete, nu när ni efter debatten är avslutad ska gå vidare? När tänker ni tillsätta utredningen? När ska direktiven vara klara? När ska människor sitta ned och leverera ett slutligt resultat? har vi både finansministern och presidiet i finansutskottet här. Det vore bra att höra vad ni syftar till. Utvärderare : Jag kan säga två saker helt kort. Det första är att det finansiella stabilitetsrådet föddes ur krisen, och det gör sig bäst i fredstid, så att säga. Rådet fungerar bra i kristider eftersom regeringen måste finnas med, så vi har samma intryck. Problemet och erfarenheten från är att det i fredstid inte fungerar så bra med och tillsynsmyndigheten. Det var svårt att få regeringen att se det på samma sätt i normala tider. Det finns inget allmänt svar på detta. I kriser är det en annan sak att sätta sig ned och arbeta tillsammans än i fredstider. När det råder lugna tider är det viktigt att se på vad som behöver göras för att förbereda sig för en kris. Det måste man beakta när man utformar ett system. Frågan om vad som ska ske nu är väl den viktigaste. Vi har talat lite om meningsskiljaktigheter när det gäller fördelning av ansvar mellan å ena sidan och FI å andra sidan. En viktig sak är att och FI i remissvaren är helt eniga om att FI utan uppskov bör anses som ansvarig för att agera mot obalanser på kreditmarknaderna. Båda de två stora institutionerna är alltså eniga om att det är en befogenhet som man nu bör få. Jag tyckte att det var frapperande. Utvärderare : Jag skulle vilja tala om och statsskulden. Runt om i världen beskriver man detta som finanspolitik, eftersom det handlar om att finansiera långsiktiga obligationer genom att använda sig av kortsiktiga tillgångar. Det är något som fungerar på grundval av STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN budgetpolitiken, nämligen en finanspolitik som genomför. finansiering av dessa poster ser vi i balansräkningen. Centralbankerna har vi en spread som är gynnsam, eftersom de har vunnit på Vi har en skillnad när det gäller vilka risker man utsätter sig för, om man tittar på vad som kommer in och vad som kommer ut. Det handlar mycket om de transitiva lättnaderna. Om man tittar på risken och vinsterna i det här sammanhanget måste centralbankerna se att det finns risker i samband med kvalitativa lättnader. har Federal Reserve inte alls beaktat det. I sin egen handel planerar man för att bygga upp balansräkningen igen med framtida intäkter. inte alls nuvarande vinster. Men det är egentligen bara ett löfte. När det gäller oberoende centralbanker: Jag tycker att centralbankerna ska ha förtroendet och beslutsamheten att se till att man får en finansiell hållbarhet i sin egen balansräkning när det gäller finanspolitiken. Jag vet inte exakt hur det fungerar i . Men i andra länder – och – är detta en stor fråga som centralbankerna måste hantera gentemot regeringarna, för att se till att kvantitativa lättnader verkligen bidrar till vinster, så att det inte blir en börda för skattebetalarna. Ordföranden (S): Det är finansutskottet som har utfråg- ningen, så det var intressant att den före detta ledamoten ställde frågorna till presidiet. Det är en lågoddsare att detta går vidare till en utredning om själva riksbankslagen. Man kan nog säga att vi redan är överens Det kommer vi att resonera kring i det betänkande som vi tar fram med anledning av den här utvärderingen. När det handlar om makrotillsynsåtgärder i övrigt har finansministern tidi- gare meddelat att det är frågor som bereds i . vi en myndighet som här har sagt att man har beredskap för att göra en del saker, en del på egen hand och annat som man uppenbarligen bedömer att man behöver fråga andra om. Det får vara svaret på den frågan. Per , vice Riksbankschef: för en mycket intressant och värdefull utvärdering av penningpolitiken! Om jag har förstått det korrekt bedömer ni att det kan vara bra inom penningpolitiken att då och då ta itu med bristande Det återspeglas i inflationsmålsregimen och blir en del av Min fråga är hur ni menar att det kan uppnås i praktiken. flexibla inflationsmålssystemet är det i de flesta fall så att resultatet kommer att bli bättre än annars, utom i vissa specifika fall. Men just i det här samman- hanget är väl normalfallet att man måste acceptera både läget i fråga om in- flation och allmänna resultat en risk för att det påverkar på lång sikt. Vår erfarenhet av vad vi gjorde 2010–2011, då vi lutade oss mot vinden, var att vi inte gjorde det så omfattande. Men redan då gjordes bedömningar i banken. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Vad anser ni behöver göras för att underlätta för en centralbank att kunna göra detta i praktiken? Ska det skrivas in uttryckligen i en riksbankslag, eller hur menar ni att detta ska hanteras? Ordföranden (S): När ni svarar på detta kanske ni också kan ta med era avslutande synpunkter, eftersom vi snart har slut . Utvärderare : Jag ska fatta mig kort. Jag tror inte att vi explicit ville säga att skulle beakta formuleringen om finansiella obalanser. Vad vi ville betona var att de ramar och modeller som är van att tänka kring inte innefattar ett antal faktorer som kan påverka inflationens volatilitet i ekonomin. Det är saker som är svåra att få in i konventionella modeller. Men det är lika viktiga saker. Det är därför den erfarenhet som ledamöterna har är så avgörande. Det är därför penningpolitiken inte kan gå på autopilot. Om en riskfaktor skapas i ekonomin kan man inte använda en modell. Ja, produktionen följer alltid en viss tendens, men så är det inte alltid, utan världen är mer komplicerad än så. uppgift är att erkänna det. Sedan vill jag komma med en avslutande kommenterar från mig och . Vi lever i en cynisk tid, där det inte är lätt att vara en offentlig person när man granskas dygnet runt av medierna. Jag vill offentligt säga att både och jag verkligen har imponerats av hur duktiga alla som vi har mött har varit, i , , och . Alla som vi har träffat är personer som svenskarna bör vara stolta över att se på offentliga poster. Det är därför kvaliteten på debatten har varit bra. Alla har varit lugna på ett väldigt svenskt sätt, tänker vi, och har varit beredda att verkligen diskutera sakfrågorna. Vår sista punkt: Den här helgen kommer att vara värd för . Jag är säker på att stockholmarna och svensk tv på ett utmärkt sätt kommer att sköta detta. Däremot har jag lite mindre förtroende för kvaliteten på sångerna. Därför skulle jag vilja föreslå att man ger utrymme åt dem som är inblandade i penningpolitiken i . Jag skulle vilja be regeringen att inleda med Abba-sången , Money . Riksgälden och FI, med ett gemensamt ansvar för banktillsyn och resolution, bör sjunga Breaking Up Is . Sedan ska man förstås avsluta med att professor sjunger: ”I did it my way.” Allra sist, herr ordförande! Politikernas roll i är att göra folk glada. Det finns inget bättre sätt att göra folk glada kväll – och det är ditt jobb, herr ordförande – än att sjunga och få hela publiken att sjunga med i Dancing Queen. Vice ordföranden (M): Först och främst ett tack till alla medverkande, med och i spetsen! Ni har med ert STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN arbete lagt grunden för det som bara blir vårt arbete. Stor tack för denna Låt mig avslutningsvis bidra med två kommentarer: ett mer logistiskt på- pekande om vad som kommer att ske och en reflektion. , när vi presenterade rapporten första gången, påpekade vi att detta är starten på en mer formell översyn av hela riksbankslagen. mans med de två tidigare internationella utvärderingarna lägger detta grunden för en första mer genomgripande översyn av vad som har fungerat och inte fungerat i uppdrag och mandat. Jag tycker att man ska vara noga och varken överdriva eller underskatta omfattningen av det som ska ses över. Den av dagspolitiken och från regeringen oberoende Riksban- ken, som självständigt fattar penningpolitiska beslut, ifrågasätts i princip inte av någon längre. Den grundläggande ansvarsfördelningen mellan vad som kan läggas i från politiken oberoende beslut och vad som måste ha stark förankring i politisk legitimitet tror jag också i grund och botten ligger fast. Men precis som dagens diskussion och er utvärdering visar och som många av remissvaren pekar på finns det åtskilligt i viktiga detaljer att se över. uppgiften kommer finansutskottet att ta på stort allvar. Ska man bli mycket mer exakt kommer den här dagen att ange slutet för det som nu bli början av ett arbete med ett betänkande i finansutskottet som landar på bord varken tidigare eller senare än , innan britterna går till folkomröstning. Då fattas det formella beslutet i om resultatet av den här utvärderingen, och vi avser att det ska bli startpunkten för en formell utredning som ser över . Det betyder också att de for- mella direktiven till den utredningen kommer att kunna beslutas efter somma- Min reflektion handlar om att vi lever i en relativt speciell ekonomisk-po- litisk miljö just , både i och i rätt många andra länder. det något nytt. Vi har gått från höginflationsproblematik till en diskussion om hur låg inflationen kan bli. Vi har gått till en extremt internationaliserad eko- nomi, dessutom i allt högre grad digitaliserad, vilket – beroende på vem man pratar med – sätter betydande press på vad som är möjligt att uppnå i ett enskilt Jag tror att kombinationen av stor osäkerhet om vad som händer i vår om- värld, hög tillväxt i , en expansiv finanspolitik och en mycket lätt pen- ningpolitik genererar en rätt livlig debatt i våra tidningar som ju många av er här i stort sett deltar i. Jag tänker inte föregripa några av utredningens resultat, inte heller recen- sera eller recensera många recensenter. jag att det är utomordentligt bra att vi har en mycket frimodigare ekonomisk- politisk diskussion i de här frågorna än vad jag upplever att vi tidigare hade. Jag brukar ibland med en blandning av skoj och allvar när jag träffar Riks- banksdirektionens ledamöter påpeka att de är välkomna till klubben av oss STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Om man sysslar med ekonomisk politik och fattar självständiga beslut som långt ifrån alltid är okontroversiella, då blir man också ifrågasatt efteråt. Det är bra att det är på det sättet. En från dagspolitiken självständig riksbank och penningpolitik betyder inte heller att politiken kan abdikera från att ha synpunkter på den samlade ekonomiska politiken. Den självständiga är alltså inte självständig i förhållande till politiska synpunkter om vad som är dålig penningpolitik. Till detta bidrar dessutom kraftigt och på ett bra sätt. Ju mer banken har kvalificerade synpunkter på hur den finanspolitik bör utformas som banken inte bär ansvar för, desto mer kommer penningpolitik att bli en del av en bred ekonomisk-politisk debatt i . Detta är bra, men det förutsätter tydliga mandat och respekt för den rollfördelning som möjligen kan bli ännu tydligare. Det jobbet börjar . Tack ska ni ha! BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA Etisk bedömning av nya metoder i vården – en uppföljning av landstingens och statens insatser Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid En bok är en bok är en bok? – en fördjupningsstudie av e-böckerna Offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning offentliga utfrågning om ändring av be- slut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Inventering av skatteforskare 2013 Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och Offentlig utfrågning om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus Subsidiaritet i EU efter Utvärdering av skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner offentliga utfrågning om PISA-undersökningen öppna kunskapsseminarium om icke smittsamma – ett ökande hot globalt och i () För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen Översyn av ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen öppna kunskapsseminarium om ar- bete med barn som far illa seminarium om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande För, med och av – en uppföljning av tillgänglighet inom kulturen Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 1: Skrivbordsstudie om autonomi- och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 2: Intervjuundersökning med rektorer hearing om framtidens luftfart – Har vi luft under Offentlig utfrågning med anledning av dom om data- Stöd till lokala åtgärder mot övergödning Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med sär- skild hänsyn till hållbar utveckling offentliga utfrågning om järnvägens vägval Blev det som vi tänkt oss? En uppföljning av vissa frågor i det försvarspolitiska inriktningsbe- Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 3: Enkätundersökning till studieansvariga Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Delredovisning 4: Den fallstudiebaserade undersökningens första fas Seminarium om samhällsekonomiska analyser Sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft Skattebefriade bränslen i industriella processer, så kallade råvaru- offentliga utfrågning om idrott och fysisk akti- vitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa hearing om journalisters och medie-redakt- ioners säkerhet och arbetsförutsättningar Finsam – en uppföljning av finansiell samordning av rehabilite- offentliga utfrågning om Finsam – finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser seminarium om internationellt samarbete mot skat- Offentlig utfrågning om ett handelsavtal mellan och offentliga utfrågning om unga vuxnas möjlighet att finansiera ett eget boende Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Omkrisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i