mot · H4022973 · 2016-10-05 00:00:00 — Bättre mottagande och snabbare etablering Sedan många decennier tillbaka kommer människor till för arbete, för studier, för kärlek eller för skydd. Det är någonting vi som land måste ta vara på. Med en välfungerande politik för integration och etablering kan bli ett välkomnande land för nya invånare. Det är viktigt att se hur starkt positivt migration kan bidra till mottagarlandet. Väl hanterad migration innebär kompetensförsörjning, stärker handel samt bidrar med en mångfald av perspektiv och bakgrunder på arbetsplatser, i utbildningar och i nyföretagande. Det finns mängder av exempel på hur invandrare – både i och i andra länder – har burit på absolut nödvändig nyckelkompetens för att föra samhället framåt. Studenter som hittat banbrytande resultat. Företagare som lagt grunden till svenska framgångssagor. Folkbildare, verksamhetsutvecklare, kulturpersonligheter. Det är den potential vi måste sträva efter att ta vara på hos varje människa som lever och verkar i . Men vi är inte där vi borde vara. har visat att mottagandekapacitet har tydliga brister. Etableringen fungerar inte. För många utrikes födda går utan arbete, utbildning och bostad. Det tar att bli en del av samhället och system har tillåtits svälla så att migrationen medför stora offentliga kostnader. behöver en politik för integration som ser problem och hittar lösningar. tror inte att lösningen är stängda gränser. Vi tror inte heller att utmaningarna är omöjliga och problemen eviga. Med närodlad politik, frihetliga reformer och en ambitiös liberal reformagenda kan integrationen vändas från utmaning till framgång. Vi behöver reformera arbetsmarknaden. Vi behöver sänka trösklarna både för att få jobb och för att skapa jobb. Vi behöver stärka utbildning och humankapital. Vi behöver validera och ta vara på den kompetens som finns. Vi behöver öka utbudet av bostäder och rörligheten på bostadsmarknaden. Vi behöver minska krångel, byråkrati och kostnader. Vi behöver ta vara på kommunernas vilja och förmåga att bidra till en effektiv etablering. Vi behöver öka trygghet och respekt för lag och ordning i hela landet. Det finns ingen brist på utmaningar. Däremot saknas en vilja att genomföra de nödvändiga reformerna. tar ansvar för att ta framåt. Vi bidrog till uppgörelsen om migration, mottagande och etablering , och fortsätter att efterfråga breda, framåtsyftande överenskommelser för bättre politik. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sträva mot ett öppnare där alla som får uppehållstillstånd i på ett snabbt och effektivt sätt kan bli en del av samhället och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erkänna behovet av reformer av arbetsmarknad, bostadsmarknad, mottagandesystem med mera och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av ett gott företagsklimat för integrationen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur man kan flytta etableringen till kommunerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att huvudregeln ska vara att asylsökande får arbeta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för företag att erbjuda praktikplats åt asylsökande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta löneutbetalning till asylsökande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka kravet på anställningstid för spårbyte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlänga tiden efter avslag som man kan ansöka om spårbyte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra spårbyte även för högre studier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sträva efter fler enkla jobb så att fler kan komma in på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över turordningsreglerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna som ett sätt att stärka integrationen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ersättningssystemen ur ett integrations- och etableringsperspektiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka nyanländas kunskaper och bättre ta till vara den kompetens som finns och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur en grundutbildning för nyanlända kan genomföras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur sfi-utbildningarna kan bli mer yrkesanpassade och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en sfi-peng och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta kommunerna anlita folkhögskolor som utförare av språkintroduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta asylsökande påbörja språkstudier under asylprocessen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att högre utbildning ska ge möjlighet till permanent uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur man kan införa en tidigare och bättre inventering av utbildning och kompetens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur man ytterligare kan stärka validering av kompetenser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka möjligheterna för personer att arbeta inom vården medan de lär sig svenska och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att friskolor ska ha samma möjligheter som kommunala skolor att ta emot nyanlända barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa tillfälliga regellättnader för skolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra en snabb väg in på yrkesutbildningar utan gymnasieexamen alternativt med examen på engelska och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillfälligt göra avsteg från kravet på behöriga lärare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur man kan höja kompetensen i att undervisa nyanlända elever och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av fjärrundervisning för att underlätta integration och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en professionalisering av gode män och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lätta på kravet på högskoleutbildning för personal i barn- och ungdomsvården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta myndigheter i högre grad dela uppgifter om ensamkommande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lätta på kraven för att tillhandahålla utbildning för nya familjehem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur man kan schablonisera särskilda bidrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta att kommuner ger bistånd utan biståndsprövning i vissa fall och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta privattandläkare att behandla asylsökande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur mottagandeansvaret kan flyttas till kommunerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge bättre förutsättningar för studieförbund att bedriva verksamhet för flyktingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur föreningar och frivilliga kan erbjuda en väg in i samhället för nyanlända och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra möjligheterna för civilsamhället att bidra till integration och ökad delaktighet i samhället och tillkännager detta för regeringen. har inte alltid varit ett invandringsland. Under större delen av historia har det varit ett land med ganska liten invandring och en ganska liten utrikesfödd befolkning. flyttade en och en halv miljon svenskar till andra länder, främst , där de kunde bli nybyggare i ett land som bättre lät dem ta vara på sin kompetens. Runt mitten av var migrationen mycket begränsad. Både in- och utvandringen var låg, och en stor andel ägde rum mellan de nordiska länderna. Men efter började omformas till ett invandringsland. Arbetskraft från övriga kom hit och byggde starkare. begränsades möjligheten för människor att arbeta i av den socialdemokratiska regeringen, och efter det har anhöriga samt skyddsbehövande varit de dominerande grupperna av invandrare i . Vi vill värna människors möjlighet att söka skydd. När dagens system inte är anpassade efter verkligheten anser vi att det är systemen som ska göras om. Därför har vi föreslagit stora reformer för att minska kostnaderna, öka mottagningskapaciteten, korta vägen till jobb och värna rätten att söka asyl. Ett historiskt stort mottagande kräver att vi genomför strukturreformer så att de nyanlända kan ta sina första steg ut på de svenska arbets- och bostadsmarknaderna. Då stärks den svenska ekonomin, motsättningar minskar och vi kan behålla vår öppenhet mot omvärlden. tog emot sammanlagt 126 000 asylsökande varav nästan 30 000 var ensamkommande barn och ungdomar. Det skapade en mycket ansträngd situation där ansvariga myndigheter, kommuner och frivilliga krafter sattes under stor press. Det blev oerhört uppenbart att system inte var eller är byggda för ett så stort mottagande. När regeringen bjöd in till blocköverskridande samtal höll vi i därför en konstruktiv linje för att ta ansvar för breda uppgörelser om viktiga frågor. Vi deltog i och bidrag till den enda migrationsuppgörelse som slutits över blockgränsen sedan valet . Regeringen och allianspartierna kom överens om ett antal åtgärder för att få ordning och reda i mottagandet, bättre etablering och dämpade kostnadsökningar. fick igenom viktiga förhandlingssegrar, såsom en utvidgning av RUT-avdraget, fler YA-jobb och fler lagliga vägar. Andra delar av migrationsöverenskommelsen innebar för svårare åtgärder, som till exempel en övergång till fler tillfälliga uppehållstillstånd och ökade försörjningskrav för anhöriginvandring. Vi fick dock in viktiga undantag från skärpningarna, till exempel att barn och barnfamiljer fortsatt skulle få permanenta uppehållstillstånd. Efter uppgörelsen har regeringen genomfört kraftiga begränsningar av möjligheten att söka asyl i . Det är förslag som inte bara begränsar öppenheten och försämrar för asylsökande och gränsregioner. De gör också mottagandet dyrare och mer byråkratiskt och riskerar att bli kontraproduktiva när det gäller integrationen. är bekymrat över konsekvenserna av id-kraven, både för flyktingarna och asylrätten, men också för näringslivet och pendlingen. De ytterligare stegen mot fler kategorier av tidsbegränsade uppehållstillstånd och kraftiga begränsningar av rätten till familjeåterförening är djupt problematiska. Regeringens politik innebär kortvariga tidsbegränsade uppehållstillstånd som ska omprövas ofta och kraftiga begränsningar i flyktingars och skyddsbehövandes möjlighet till familjeåterförening. De förändringar som regeringen har genomfört kommer att få negativa konsekvenser, inte bara för öppenheten utan även för etableringen. De minskar både möjligheten för utsatta människor att söka asyl och möjligheten för de som får asyl att etablera sig i samhället. De gör byråkratin krångligare och mer omfattande, de gör vägen till jobb längre och de splittrar barnfamiljer. Det är också någonting som flera remissinstanser påtalat. För att kunna bevara öppenheten, värna ett effektivt mottagande och skapa en bättre etablering krävs många reformer, men det krävs andra reformer än regeringens begränsningspolitik. står fortsatt bakom uppgörelsen vi slöt . Vi kommer också att fortsätta att delta i diskussioner om regeringen kallar till sådana. Vi är alltid beredda att samarbeta brett för att nå ytterligare överenskommelser. behöver breda uppgörelser om migrationspolitiken, för att stärka mottagandekapaciteten och förbättra integrationen, för att korta handläggningstiderna och få ned kostnaderna och för att bibehålla öppenheten på ett långsiktigt hållbart sätt. Vi kan konstatera att både mottagandet av flyktingar och integrationspolitiken är illa organiserade och i stora delar har misslyckats. Det krävs ett betydande reformarbete för att undvika ett växande utanförskap. För detta krävs en ny arbetslinje i migrations- och integrationspolitiken som undanröjer byråkratiska hinder och trösklarna in på arbetsmarknaden. Det är nödvändigt för att nyanlända snabbare ska komma in på arbetsmarknaden, få en bostad och bli en del av samhället. Svensk arbetsmarknad är tudelad. Särskilt nyanlända och personer med kort utbildning är arbetslösa i högre grad än andra. har också EU:s lägsta andel enkla jobb. Dessa två fenomen – svårigheterna för nyanlända och personer med kort utbildning att få in en fot på arbetsmarknaden och bristen på enkla jobb – hänger ihop. Sysselsättningsgraden bland utrikes födda är lägre än bland inrikes födda. Lägst är den bland lågutbildade och personer som kommit till . Sysselsättningsgraden ökar när vistelsetiden i ökar men når aldrig upp till samma nivå som bland inrikes födda. Mest problematisk är situationen för personer som saknar gymnasieutbildning. Utmaningen i är stor. Vi har bland världens stelaste arbetsmarknadsregleringar. Rörligheten mellan jobb är liten och trösklarna för att få sin första fot in är höga. Vi har på flera sätt ett tudelat samhälle. Den tudelningen vill bryta. Det viktigaste för att motverka att dagens utanförskap växer, biter sig fast och blir permanent är jobb och företagande. Då krävs det att trösklarna till arbetsmarknaden sänks, att man möjliggör företagande och att det blir lättare att anställa. Företagande är ett utmärkt sätt för många nyanlända att etablera sig. Det handlar främst om bättre företagsklimat överlag. Men minskat regelkrångel, rådgivning och möjligheter till startfinansiering är särskilt viktigt för dem som inte har svenska som modersmål eller som saknar kontaktnät i . vill därför alltid sträva efter att minska regelkrångel och underlätta att driva företag i . Antalet deltagare i etableringsuppdraget väntas öka från 50 000 till 100 000 personer . Kostnaderna väntas mer än fördubblas, från cirka 4 miljarder till 9 miljarder. Etableringsuppdraget är på väg att bli en av de största offentliga utgifterna. har den inte lyckats leverera resultat. vill därför riva upp etableringsreformen och flytta tillbaka ansvaret till kommunerna. Givetvis ska statens finansiering inte lämpas över på kommunerna, utan kostnaderna för nyanlända ska fortsatt täckas. Det finns byråkratiska hinder med utbetalningar, arbetstillstånd och mycket annat. Dem vill vi ta bort. Fler ska kunna få jobb eller praktik . Skapa möjlighet för asylsökande att få löneutbetalning till kort, t.ex. genom att möjliggöra för arbetsgivare att stoppa in pengar på de till vilka asylsökande får sin dagersättning. gör svårigheten för asylsökande att öppna bankkonto, och för arbetsgivare att betala ut lön, att asylsökande som hade kunnat få jobb inte anställs. Reglerna för spårbyte gör det möjligt för asylsökande som får avslag på sin asylansökan att i stället få arbetstillstånd och få stanna som arbetskraftsinvandrare. Det är en mycket värdefull möjlighet som gör att personer som kan bidra till får möjlighet att göra det även om de inte har skyddsskäl. Det är viktigt att det fortsätter finnas en möjlighet att göra spårbyte från asylinvandring till arbetskraftsinvandring. Möjligheten till spårbyte är dock för snäv. Den möjligheten bör finnas . måste man ha haft samma arbete – till kollektivavtalsenliga villkor – . Har man arbetat har man ingen chans att få stanna och arbeta i om ens asylansökan avslagits. vill att man ska kunna ansöka om spårbyte från dag ett. Den som har ett arbete i ska kunna få stanna. Som ett första steg bör tiden minskas från till en månad. Tidsramen från avslag till att ansökan om spårbyte ska lämnas in bör också utökas så att det blir lättare för fler att ansöka om att få stanna och arbeta. Möjligheten att byta spår bör utökas så att man kan genomföra ett spårbyte för högre utbildning. Som nyanländ utan kunskaper i svenska och referenser kan det vara svårt att hävda sig på den svenska arbetsmarknaden där löneläget är högt. För den som behöver stärka sin kompetens är det svårt att få börja på en arbetsplats med lägre lön, vilket gör det svårt att klara konkurrensen på arbetsmarknaden. Det ska vara möjligt att arbeta till lägre lön som man lär sig språket och utvecklar sin kompetens. De så kallade YA-jobben är ett sätt att möjliggöra det här. Dagens arbetsrätt ökar risken, och därmed den förväntade kostnaden, av att anställa. Det missgynnar särskilt personer vars kompetens är svårbedömd, till exempel utlandsfödda som inte har gått i skolan i . Därför är den orättvisa arbetsrätten också ett hinder för integration. Därför behöver turordningsreglerna ses över. har varit en framgångssaga för jobben, ekonomin och inte minst integrationen. har fått igenom en breddning av RUT-avdraget till att omfatta trädgårdsarbete, flyttjänster och it-tjänster i hemmet (RIT-avdrag). Uppåt hälften av alla anställda inom RUT-företagen är utlandsfödda och vi vill ytterligare utveckla för att fler ska kunna få jobb. Det är viktigt för integrationen och jobben att RUT-reformen värnas så att fler får komma in på arbetsmarknaden. Föräldrapenningen bör reformeras för att sänka kostnader och gynna föräldrarnas etablering på arbetsmarknaden. Det finns också skäl att titta närmare på andra ersättningssystem och hur de kan utformas på ett bättre sätt. Även om sänkta trösklar för arbete, företagande och nyanställning är bland det viktigaste kommer det inte att räcka. Det krävs omfattande insatser för att öka kunskaper och kompetens, att bättre ta till vara den kompetens som redan finns genom valideringar och att komplettera kunskap så att den passar bättre på svensk arbetsmarknad. Grundutbildning med utökad samhällsorientering, föräldraskapsutbildning och hälsoundersökning tidigt i asylprocessen, även för ensamkommande i gymnasieålder. Utbildningen ska vara obligatorisk såtillvida att man får nedsatt dagersättning om man inte deltar. Svenska för invandrare-utbildningarna (sfi) behöver bli mer yrkesanpassade. förordar därför att landets kommuner och regioner samverkar för att se till så att yrkesanpassad sfi (sfx/sfy) finns att tillgå i hela landet. Här kan ny teknik och fjärrundervisning vara viktiga instrument för att tillgodose behoven. Kvaliteten i sfi är otillräcklig, som vissa privata och ideella utbildnings-anordnare visat sig framgångsrika i att lära ut språk. har dock studerande inom sfi inte möjlighet att välja en annan utbildningsanordnare än kommunen eller de anordnare kommunen upphandlat. föreslår därför att det införs en sfi-peng. Alla som uppnår vissa grundläggande krav får möjlighet att erbjuda sfi-undervisning. Den som ska lära sig svenska får sedan möjlighet att välja hos vilken utbildningsanordnare de vill studera, och utbildningsanordnaren får betalt genom en typ av skolpeng. kan språkintroduktion enligt skollagen bara erbjudas av eller enskild huvudman. Begränsningen är särskilt olycklig mot bakgrund av den press som sätts på skolväsendet efter flyktingströmmen. På folkhögskolorna kan nyanlända erbjudas både boende och en individuellt anpassad utbildning. För att svara upp till behovet av fler platser för nyanlända ungdomar på språkintroduktion behöver även folkhögskolorna kunna bli anordnare. Därför bör kommunerna ges rätten att som skolhuvudmän anlita folkhögskolor som utförare av språkintroduktion. har föreslagit obligatorisk grundutbildning med bland annat stöd att inventera, validera och komplettera kompetens tidigt i asylprocessen. får asylsökande vänta på beslut om uppehållstillstånd innan hen tillåts påbörja språkstudier. För en läkare eller sjuksköterska är språkkunskaper första steget i valideringsprocessen – det tar i sin tur i genomsnitt att få relevanta språkkunskaper. som lider av brist på sjuksköterskor är det inte ovanligt att det tar innan en vårdutbildad kan börja arbeta i , till stor del på grund av kravet på uppehållstillstånd innan språkstudier. Begränsningen framstår som särskilt ogenomtänkt då välutbildad vårdpersonal till stor del utgörs av asylsökande från vilket innebär att det är mycket troligt att de får uppehållstillstånd. Istället för att vänta ska nyanlända kunna inleda studier i sfi eller svenska för yrkesutbildade (sfx) under asylprocessen. Sfx kopplat till vårdyrket bör också kunna erbjudas enklare via fjärrundervisning genom att göra fjärrundervisning på entreprenad tillåtet. vill därför att asylsökande ska kunna påbörja språkstudier genom sfi eller sfx under asylprocessen. Många flyktingar som kommer till har en akademisk bakgrund som behöver slutföras eller kompletteras. Det är en styrka för oss som land. De som har studerat och kan fortsätta att studera har en mycket kortare väg till arbetsmarknaden och kommer lätt att kunna försörja sig själva och bidra till vårt välstånd. Men med de nya reglerna för tillfälliga uppehållstillstånd måste asylsökande kunna visa att de kan försörja sig för att få stanna i permanent. För andra blir möjligheten till spårbyte till ett arbete det som ger ett uppehållstillstånd. När alla möjligheter att stanna i hänger på arbete blir högskola eller annan utbildning ett omöjligt alternativ för många. vill se över reglerna så att högskolestudier kan ge permanent uppehållstillstånd på samma sätt som arbete kan. vill också att spårbyte ska möjliggöras till högre studier. Åtgärder för att underlätta för flyktingar bör kunna rymmas inom åtgärder för att öka internationaliseringen inom högre utbildning. Kompletterande utbildningar är avgörande för personer med en utländsk akademisk examen eller yrkeserfarenhet som inte är direkt överförbar till svensk arbetsmarknad. Fler utbildnings- och yrkesområden än bör ges tillgång till kompletterande utbildning. Detta är mycket viktigt i kombination med snabbare inventering och validering av kompetenser och utbildning. Under grundutbildningen bör man även få stöd med att inventera, validera och komplettera sin kompetens. Utifrån inventering av kunskap bör en nationell databas upprättas dit företag som söker personal kan vända sig. Många som kommer till har såväl utbildning som lång arbetslivserfarenhet. Inte sällan i yrken som vi ser ett stort behov av i , som läkare, ingenjörer och andra specialister. Enligt en inventering från Arbetsförmedlingen hade 2014 över 10 000 flyktingar inom etableringsuppdraget en längre eftergymnasial utbildning, många av dem inom bristyrken. har det talats om att valideringen av dessa människors meriter ska påskyndas, men i grunden är principen enkel. Processen ska börja vid ankomst, med inventering av kompetenser, och ansvaret finnas hos .