mot · H3023370 · 2016-04-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2015/16:153 Stöd till med försvarsmateriel avslår proposition 2015/16:153 Stöd till med försvarsmateriel. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att bistå med stöd i form av ammunition. Bakgrunden är att åberopat artikel 42.7 i fördraget om Europeiska unionen. menar att stöd bör vara av annan karaktär och avstyrker därför förslaget. Terrorattackerna i var brutala och fruktansvärda. Attackerna skördade oskyldiga människoliv och var ett angrepp på vår grundläggande trygghet. Demokratin måste svara med kraft och fasthet. Den internationella terrorismen kan bara bekämpas med internationellt samarbete. För är det självklart att vi ska bistå varje demokrati som utsätts för terrorhandling och som ber om hjälp. är genom fördraget om Europeiska unionen bundet av bestämmelsen om ömsesidigt bistånd och visade tidigt respons då åberopade artikel 42.7 om bilateral hjälp och assistans. Genom fördraget förpliktigas medlemsländerna att vid ett väpnat angrepp på Europeiska unionens territorium ställa upp med ”alla till buds stående medel i enlighet med artikel 51 i stadga”. Det innebär dock inte nödvändigtvis militärt stöd. är militärt alliansfritt och även om vi omfattas av Lissabonfördraget har vi fortfarande full nationell beslutanderätt vad gäller om, när och hur vi ska bistå andra länder militärt. I Försvarsdepartementets rapport från utredningen om internationella försvarspolitiska samarbete, ”Försvarspolitiskt samarbete – effektivitet, solidaritet, suveränitet”, skriver folkrättsexperten professor : ”Självförsvarsrätten och hänvisningen till artikel 51 behöver inte nödvändigtvis innebära ’military action’ i traditionell mening, solidariteten kan även levereras genom ekonomiskt, administrativt eller logistiskt bistånd som underlättar utövandet av militära försvarsåtgärder.” har möjlighet att bistå på annat vis, och bör så göra. Att det folkrättsliga stödet för självförsvarsrätt utsträcks till att föra krig mot IS/Daesh i , vars regering själva är inblandade i strid med gruppen, är inte helt självklart. UD:s folkrättsrådgivare, ambassadör , har påpekat att ”våldsförbud undermineras om varje terroristattack skall anses innebära ett klartecken för åtgärder i individuellt och kollektivt självförsvar under artikel 51”. menar dock att de stödåtgärder som annonserats från varit förenliga med folkrätten och vi har därför ställt oss positiva. Det har bl.a. handlat om olika typer av flygtransport och stöd med stabsofficerare till FN-ledda insatser och en förlängning av det svenska militära utbildningsbidraget i norra . Att regeringen nu vill förse med ammunition menar vi dock är fel väg att gå. styrka ligger i vår erfarenhet av att agera medlare i fredsprocesser och att kunna leverera omfattande humanitär hjälp till krigsområden. uppskattar UNHCR att 13,5 miljoner människor i är i behov av humanitärt stöd, så många som 4,8 miljoner människor är på flykt utanför landets gränser och fler än 250 000 människor har mist sina liv. Det är på dessa punkter vi tror att kan göra störst skillnad. viktigaste bidrag just nu i arbetet för ett slut på kriget i är att kraftfullt stödja processen inom FN för att få till stånd en fredsprocess. Kampen mot terrorismen är så viktig att vi inte har råd att göra misstag. Efter terrorattackerna anföll en USA-ledd koalition och med ett uttalat syfte att göra världen säkrare. kan vi konstatera att anfallskrigen mot och ledde till det rakt motsatta, världen blev mer osäker och otrygg. När nu röster höjts för ett kraftfullt militärt agerande i och är det viktigt att vi inte upprepar tidigare misstag. Vapenexport av ammunition ter sig kontraproduktivt i terroristbekämpningssynpunkt. Även för s.k. precisionsvapen visar olika undersökningar och läckta dokument civila offer. För varje misstänkt terrorist som dödas är risken därför överhängande att man skapar ett stort mänskligt lidande och man riskerar att bidra till nyrekrytering hos de organisationer man sagt sig vilja bekämpa. Det gäller även den påstått mest precisa utrustningen, som amerikanska drönare i , där färre än av de som dödats kunnat bekräftas som s.k. “high-level targets”, (”Living under Drones”, , 2012). I propositionen nämns det s.k. sexnationsavtalet som gäller mellan de sex stora europeiska försvarsindustriländerna. Avtalet syftar till att underlätta för omstrukturering och effektivisering av den europeiska försvarsindustrin. begäran handlar dock om någonting annat. Förfrågan är en reaktion på ett väpnat angrepp, inte en önskan om försvarslogistiska handelsutbyten. Enligt regeringens egna riktlinjer för vapenexport bör heller inte exportera krigsmateriel till en krigförande stat. Genom sin inblandning i kriget i blir därmed en nation bör undvika att exportera vapen till. Det finns tillfällen då militärt agerande är motiverat. Fredsfrämjande verksamhet som syftar till att skapa stabilitet och skydda civilbefolkningen är ibland nödvändig, inte minst för att upprätthålla folkrätt och mänskliga rättigheter. Världssamfundets oförmåga att agera tidigt och kraftfullt i har bidragit till att konflikten kunnat eskalera. menar dock att det mest effektiva sättet att bekämpa terrorism är genom att undanröja grogrunden för terroristernas bas och rekrytering. roll i kampen mot IS/Daesh bör därför vara att stå för humanitärt stöd och utvecklingsarbete, samt att stötta de demokratiska motkrafter som finns i området, bl.a. de kurdiskledda styrkorna i norra som med stor framgång slagit tillbaka IS/Daesh. FN och EU besitter nyckelroller för att förmå de många inblandade aktörerna att trappa ner våldsspiralen. har många grupper saknats i de fredssamtal som förts och regionala och globala stormakter riskerar att ges mer inflytande över fredsprocessen än landets olika etniska och politiska grupper. Därmed riskerar freden att bli bräcklig. spelar en pådrivande roll för att fredssamtalen förs med alla berörda parter och bör även vara en viktig röst för att inte minst kvinnor och minoriteter ska inkluderas i fredsprocessen. förordar det kallar ”mänsklig säkerhet”. motsätter sig varken begäran eller att regeringen agerar på denna. svar måste dock syfta till att minska våldet, öka den mänskliga säkerheten och slå undan fötterna för de krafter som genom terror vill sätta demokratin ur spel. Slutligen lämnar beredningen av propositionen vissa frågetecken. Varken eller har behandlat frågan om att sälja ammunition till . I vanliga fall kan generaldirektören för ISP om behov finns hänskjuta en exportfråga till regeringen för avgörande. har processen startat med att regeringen ger sin mening till känna utan att inhämta synpunkter från myndigheten. Vilket utrymme ISP har att i ett sådant läge agera fritt i enlighet med sitt uppdrag lämnas obesvarat. bör avslå regeringens proposition 2015/16:153 Stöd till med försvarsmateriel. Detta bör besluta. Amineh Kakabaveh (V)