mot · H4023564 · 2016-12-14 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft För att fortsatt ska kunna vara en konkurrenskraftig kunskapsnation där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till hög tillväxt, stark innovationskraft och högkvalificerade jobb behöver vi ska skapa rätt förutsättningar. Regeringen gör i propositionen flera välkomna satsningar för att stärka svenskt forsknings- och innovationsklimat, men är också av åsikten att regeringen förbigått vissa avgörande delar. Bland annat uteblir satsningar på ett stärkt företags- och forskningsklimat, trots att regeringen konstaterar att sjunker i internationella mätningar vad gäller innovationskraft. Tillsammans med en lägre investeringstakt från regeringen blir resultatet försämrade förutsättningar för det svenska forsknings- och innovationsklimatet. Regeringen definierar inte heller indikatorn ”samverkan”, trots att det enligt förslag från regeringen ska vara en viktig och betydande del av lärosätenas hela verksamhet och bör ligga till grund för fördelning av resurser till högre utbildning och forskning. Vidare saknas ett helhetsgrepp om internationaliseringen av högre utbildning och forskning. Regeringen hänvisar till kommande utredning men bör trots det ha ett tydligare fokus på internationalisering i forskningspropositionen. Om ska kunna stå sig i den globala konkurrensen och vara ett kunskapsland med forskning och innovation som leder till jobb behöver regeringen ta ett helhetsgrepp om den svenska forsknings- och innovationspolitiken. Alla delar i kunskapskedjan måste vara på plats – från högre utbildning till forskning och innovation, där aspekter som bl.a. företags- och innovationsklimat, samverkan och internationalisering är betydande delar. Alliansregeringen genomförde historiska satsningar på att stärka svensk forskning och innovation. Anslagen till forskning och innovation höjdes med , en ökning . Vi kan konstatera att regeringen har saktat ned investeringstakten, jämfört med . Det i när de privata investeringarna sjunker och minskar andelen forsknings- och innovationsmedel från EU. Det här är varken en bra kombination eller bra för svensk forskning och konkurrenskraft. behöver bli mer attraktivt för investeringar i forskning och innovation. Vi behöver skapa attraktiva forsknings- och innovationsmiljöer. Villkoren för att bedriva företag måste vara lika bra som i våra konkurrentländer. Skatter är ett av de mest kraftfulla instrumenten för att påverka såväl entreprenörskap som näringslivsklimat. För ett svenskt forsknings- och innovationsklimat i världsklass, i en värld av omfattande global konkurrens, måste skatter vara konkurrenskraftiga. I mätningar och rapporter ser vi att tappar innovationskraft och behöver öka forskningskvaliteten. Exempelvis behöver vi inse att fyra av fem jobb skapas i små och medelstora företag. Regeringens forskningspolitik saknar tydlig koppling till innovation och jobb, vilket riskerar bidra till en låg innovationskraft. Hårdbeskattning av arbete och entreprenörskap är inte möjligt om fortsatt ska vara ett innovationsland i toppen. Regeringen har gjort en stor poäng av att högre utbildning numera ska ingå i propositionen. Det är en uppfattning som vi delar, men regeringen borde då presenterat förslag för att stärka kvaliteten i den högre utbildningen och för att skapa mer attraktiva utbildningsmiljöer. vill skapa de bästa förutsättningarna för att ge människor möjlighet att ta del av en akademisk utbildning av högsta möjliga kvalitet i hela landet. tycker att det är viktigt att stärka samverkan med det omgivande samhället inom forskningen. En liten del av forskningen som sker i leder till innovationer och samhällsnytta jämfört med andra länder. Vi förvånas därför över att regeringen inte definierat indikatorn ”samverkan”, som enligt regeringen ska få samma viktning som de nu gällande indikatorerna externa anslag samt citeringar och publiceringar, i ett framtida system. För att svensk utbildning och forskning ska kunna hävda sig i den globala konkurrensen är det internationella utbytet en viktig del. Det gäller både internationella forskare som kommer hit för att arbeta och internationella studenter som väljer att läsa hela eller delar av sin utbildning i , eller svenska studenter som reser utomlands. Regeringen lyfter knappt internationalisering i sin proposition, utan flyttar frågan till en kommande utredning. vittnar högskolesektorn om byråkrati och långa handläggningstider för uppehållstillstånd som hindrar studenter och forskare att komma till . anser att måste bli bättre på att attrahera forskartalanger, att internationalisering bör prioriteras högre och att formella hinder för internationella studenter och forskare som söker till, och verkar vid, svenska lärosäten/institut bör tas bort. vill att ska vara en framstående kunskapsnation, där utbildning, forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och effektivitet samt bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Alliansen anser att målen på dessa politikområden ska utvärderas systematiskt och vara möjliga att följa upp. Det behövs tydliga mål för att öka andel av beviljade medel från EU:s forsknings- och partnerskapsprogram, förbättra jämställdheten, stärka mobiliteten och öka investeringarna i forskning och utveckling. Regeringen gör i sin proposition ett försök till samlad ansats för att stärka svensk forskning och innovation, men om ska ligga i framkant och stå sig i den internationella konkurrensen behöver forskningspropositionen ta ett mer samlat grepp om forsknings- och innovationspolitik. Alliansregeringen stärkte svensk forskning och utveckling mål för utbildning, forskning och innovation Effektiv resursfördelning för stärkt kvalitet Högre ambitionsnivå för svensk forskning Ökad profilering av universitet och högskolor Kvalitetsuppföljning av svensk forskning och innovation Fastställ kriterier för universitetsstatus Optimera användandet av svensk forskningsinfrastruktur Behåll och attrahera ny kompetens 7.1 Ge alla meriteringsanställningar rätt till prövning Rekryteringar ska vara transparenta Öka samarbetet mellan lärosäten och med arbetsliv Forskning och högre utbildning i hela landet Unga forskare och doktorander Systematiska utvärderingar och handling Attraktiva forsknings- och innovationsmiljöer Stärkt företags- och innovationsklimat Grön industri – stål och järn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det övergripande målet för utbildnings- och forskningspolitiken är att ska vara en framstående kunskapsnation där utbildning, forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och effektivitet samt att den bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta mätbara delmål som systematiskt ska utvärderas och ingå i regeringens resultatredovisning för berörda utgiftsområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalitet och samverkan i forskning bör premieras och att av tillförda direkta anslag bör fördelas baserat på prestation enligt en modell där alla lärosäten konkurrerar i samma grupp, inklusive samt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till om ett nytt resurstilldelningssystem för högre utbildning och forskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att ska öka sin andel av beviljade medel från EU:s forsknings- och partnerskapsprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppdrag att lämna förslag om hur statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation kan utvärderas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att alla meriteringsanställningar ska kunna ge rätt till prövning för tillsvidareanställning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att meriteringsanställda ska meritera sig både vetenskapligt och pedagogiskt samt att se över möjligheten att göra mobilitet meriterande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att införa ett enhetligt system för meriteringsanställningar vid svenska lärosäten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avhjälpa formella hinder för internationella studenter och forskare som söker till, och verkar vid, svenska lärosäten/institut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för ett ökat samarbete mellan lärosäten, arbetsliv och relevanta branschorganisationer samt för en kontinuerlig dialog om utbildningars innehåll och dimensionering av lärosätens utbildning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att olika lärosäten som samverkar med varandra inom utbildningsområdet bör premieras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att presentera ett förslag till svensk rymdstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt autonomi för de svenska lärosätena och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utredningen om ett nytt resursfördelningssystem för högre utbildning ska utreda hur kvalitet, arbetslivsanknytning, genomströmning och regional samverkan ska premieras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om högre utbildning och forskning i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska finnas fastställda kriterier för vad som ska gälla för att ett lärosäte ska få benämnas universitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat fokus på excellens och kvalitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om unga forskare och doktorander och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jämställdhetsperspektivet alltid ska vara gällande i forskning och högre utbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge en snabb reaktion på de rekommendationer som av regeringen utsedda myndigheter anför, efter utvärderingar då det gäller satsningar på bl.a. långsiktiga strategiska forsknings- och innovationsområden, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa mekanismer för att stärka incitamenten för vardagsnära innovationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett stärkt företags- och forskningsklimat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kompetens och samverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tjänsteinnovationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om attraktiva forsknings- och innovationsmiljöer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning på hälsa och klimat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning på livsmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om biobaserad samhällsekonomi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning på bränslen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning på material och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning om grön industri och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om energieffektivisering och framställning av förnybara bränslen för flygplan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om maritimforskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning på antibiotika och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om biobanker och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om digitalisering och tillkännager detta för regeringen. Alliansregeringen stärkte svensk forskning och utveckling är en kunskapsnation. Vår befolkning är välutbildad, vården är modern och vår industri är högteknologisk. Detta är resultatet av en lång svensk tradition när det gäller att satsa på både bildning och god utbildning, som är tillgänglig för alla. Vi vet att utbildning, forskning och entreprenörskap lägger grunden för att möta olika samhällsutmaningar och att det bidrar till att stärka svensk konkurrenskraft och tillväxten av fler och nya jobb. Alliansregeringen genomförde historiska satsningar för att stärka svensk forskning och innovation. Anslagsnivån för forskning och innovation höjdes med , en ökning . Vidare initierade alliansregeringen långsiktiga satsningar på strategiska forskningsområden (SFO) inom globalt viktiga samhällsområden såsom hälsa, teknik och klimat. Alliansregeringen inrättade även strategiska innovationsområden (SIO) och projekt för utmaningsdriven forskning (UDI). En viktig prioritering från allianspartierna var också att stärka kvaliteten i den högre utbildningen genom att kraftfullt öka anslagen till högskoleutbildningar, framför allt inom humaniora och samhällsvetenskap. För utbildningar inom dessa vetenskapsområden, där flest studerar, ökades anslagen per studieplats . Därutöver gjordes särskilda satsningar på att kraftigt öka antalet utbildningsplatser på viktiga bristområden såsom läkar-, tandläkar- och ingenjörsprogrammen. Dessutom infördes i politisk enighet en ny lärarutbildning. Inom forskningsområdet premierades kvalitet. Alliansregeringen inrättade ett nytt resurstilldelningssystem där av nya anslag fördelades utifrån de internationellt vedertagna indikatorerna extern publicering och citering samt intäkter från externa anslag. Därutöver togs initiativ att premiera samverkan och innovation. Alliansregeringens utbildningspolitik utgick från kvalitet, relevans och nyttiggörande. Hållbar utveckling och entreprenöriellt lärande finns nu inskrivet i styrdokumenten för hela utbildningskedjan. och högskolor inrättades innovationscentrum och flera lärosäten fick möjlighet att starta egna holdingbolag. Alliansregeringen skapade bättre förutsättningar för lärosäten att profilera sig som regler ändrades för att tydliggöra att forskning av hög vetenskaplig kvalitet kan finnas vid alla lärosäten. Kort sagt var satsningarna för ökad vetenskaplighet, kvalitet och samverkan bärande inslag under alliansregeringens två mandatperioder. Alliansregeringen tillsatte flera utredningar bl.a. om akademins ledarskap. Dessutom genomfördes kunskapsdrivande satsningar inom hela utbildningskedjan. Karriärlärarsystemet och etableringen av forskarskolor hade till syfte att öka graden av bl.a. vetenskaplig metodik och ämnesdidaktik i undervisningen i ungdomsskolan. Detta var historiskt stora satsningar som har stärkt som kunskapsnation. Men det räcker inte. Andra länder kommer i kapp, och därför måste ett strategiskt och systematiskt ledarskap fortsatt genomsyra hela utbildningsområdet. anser att regeringens forskningspolitiska ambitioner i proposition 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft är för lågt ställda och alltför otydliga. I sin budget höjer regeringen nivån på basanslagen med . Detta innebär ingen procentuell höjning av basanslagen trots tidigare löften. Basanslagen kommer därmed ligga kvar på samma nivå som . Regeringens styrning av forskningen och utvecklingen är otydlig. Trots att basanslagen inte ökar ställer regeringen ytterligare förväntningar på vad lärosäten ska åstadkomma. framgår det inte i propositionen hur lärosäten ska prioritera mellan sitt huvuduppdrag och nya förväntningar. Regeringen ger lärosätena flera nya uppdrag: Stärkt samband mellan forskning och utbildning Rekrytering av de bästa forskarna Större ansvar för forskningsinfrastrukturen Deltagande i och medfinansiering av större EU-program. Därutöver förväntas basanslagen räcka till att ta ett helhetsansvar för forskarutbildning, forskares karriärer och en utvecklad samverkan med det omgivande samhället samt verka för nyttiggörande av forskning. Regeringen har tidigare aviserat att även högre utbildning ska ingå i propositionen. Det saknas dock både förslag och investeringar inom detta område. En hållbar forskningspolitik ska vara långsiktig. Propositionen saknar dock förslag som stärker lärosätens möjligheter för långsiktig planering. Propositionen saknar nödvändiga åtgärder för att stärka lärosäten som karriärsystem, möjlighet för tydligare profilering samt internationalisering. Propositionen utelämnar även hur regeringen avser att ska attrahera och behålla forskartalanger till de nya forskningsinfrastrukturerna, en strategi för att kunna öka andelen forsknings- och innovationsmedel från EU, samt hur excellens ska premieras och framstående forskning säkerställas. Regeringens proposition för högre utbildning, forskning och innovation är ofullständig och saknar förslag på de utmaningar som står inför. mål för utbildning, forskning och innovation behöver en långsiktigt hållbar strategi för forskning och innovation för att bibehålla en stark position i den internationella konkurrensen. Det kräver tydliga mål som kan följas upp och starkt ledarskap. anser därför att det övergripande målet för högre utbildning, forskning och innovationspolitik bör lyda och ersätta regeringens mål: ska vara en framstående kunskapsnation, där utbildning, forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och effektivitet samt bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Målet ska följas upp och utvärderas systematiskt enligt följande delmål: a) Att offentliga och privata investeringar i FoU ska överstiga EU:s mål. b) Att andel av beviljade medel från EU:s forsknings- och partnerskapsprogram ska vara . c) Att svensk forskning och innovation fortsatt ska vara ledande jämfört med andra europeiska länder mätt som citeringsgenomslag () och samlat innovationsindex (European innovation scoreboard). d) Att jämställdheten ska öka såväl inom grundutbildningar som bland meriteringsanställningar. e) Att stimulera en bredare användning och utveckling av etablerad svensk forskningsinfrastruktur såsom , ESS och . f) Att mobiliteten bland svenska forskare ska öka såväl mellan lärosäten som mellan lärosäten och näringsliv samt offentliga verksamheter. g) Att fördelningen av resurser från forskningsfinansiärerna ska ske effektivitet. 5.Effektiv resursfördelning för stärkt kvalitet 5.1 Högre ambitionsnivå för svensk forskning satsar mycket stora resurser på forskning. Beloppet uppgår till av BNP, vilket kan jämföras med nivån då vi investerade . EU har satt målet att medlemsstaterna ska satsa av BNP på FoU. anser att det ska finnas ett mål som visar på ambitionsnivån då det gäller investeringar för landets forskning och utveckling. Målet ska vara tidsatt och mätbart och därmed tydligt kunna redovisa hur stor andel av BNP som satsar på forskning och utveckling. Lärosätenas förmåga att söka och få externa medel från EU:s forsknings- och partnerskapsprogram beviljade har inte varit tillräckligt god . Det är en oroväckande utveckling som måste brytas. Statistik visar att har tappat i andel beviljade medel, jämfört med EU:s tidigare forskningsprogram (FP7). Statistiken visar dessvärre också att svenska forskare inte når upp till tidigare nivåer då det gäller Europeiska forskningsrådets anslag, ERC-anslaget, som beviljar bidrag till enskilda forskare baserat på deras grad av vetenskaplig excellens. Likaså visar statistiken att de större lärosätena har tappat förhållandevis kraftigt jämfört . I jämförelse med det tidigare ramprogrammet (FP7) har på aggregerad nivå () tappat från till av tillgängliga medel. Utvecklingen måste brytas, och därför krävs ett strategiskt arbete samt tydliga och mätbara mål. högskolor och universitet har en viktig roll att spela som samhällets kritiska och självreflekterande spegel, men också som motor i den kunskapsdrivna tillväxten. I en globaliserad och föränderlig värld ställs stora krav på ett strategiskt ledarskap. Det gäller också för universitet och högskolor. Det finns flera studier som visar att ett välfungerande och akademiskt ledarskap har stor betydelse för den vetenskapliga kvaliteten i utbildning och forskning. Det är också av vikt att styrelser vid universitet och högskolor har den kompetens som krävs för att svenska lärosäten ska kunna hålla en internationellt sett hög kvalitet. Kompetens och sammansättning spelar stor roll för hur en styrelse fungerar. (Iva) har presenterat en rapport som behandlar just utmaningar och utvecklingspotential avseende universitets- och högskolestyrelser. Där föreslås bl.a. att rekryteringen av nya ledamöter till en styrelse ska vara grundad på definierade kompetensprofiler och att hänsyn ska tas till lärosätets sammantagna behov. Alliansregeringen tillsatte (2015). Utredningens slutsatser bör följas upp för att fortsatt stärka lärosätenas ledarskap och tydliggöra universitetsstyrelsernas roll. 5.4 Ökad profilering av universitet och högskolor anser att landets lärosäten i högre grad ska renodla sin profil och vidareutveckla sitt strategiska arbete då det gäller såväl grundutbildning som forskning. Under alliansregeringen infördes en stimulanspeng för lärosäten som ville öka sin samverkan. Detta fick till följd att några lärosäten knöt sig mycket nära varandra och till och med gick samman. Det är viktigt att lärosätena i högre grad samverkar då det gäller utbildningsutbud, dimensionering av utbildningsprogram och forskning. Ökad samverkan inom dessa områden bör premieras och hinder undanröjas. Ökad profilering är ett sätt att höja kvaliteten i såväl högre utbildning som forskning eftersom alltför små utbildningsmiljöer tenderar att ha svårare att leva upp till erforderliga krav. Det krävs en ”kritisk massa” av studenter, doktorander och lärare för att uppnå en stimulerande utbildnings- och forskningsmiljö. Resurstilldelningen till universitet och högskolor är ett viktigt styrinstrument för politiken. uppgår lärosätenas s.k. basanslag till medan externa intäkter utgör . För att premiera vetenskaplig kvalitet införde alliansregeringen en modell där av nya resurser omfördelades mellan lärosätena baserat på indikatorerna externa anslag för forskning samt publiceringar och citeringar. Samtliga lärosäten garanterades dock en miniminivå för forskarutbildning och forskning, den s.k. basresursen, om per helårsstudent. För att stimulera ökat nyttiggörande av forskningen fick () och i uppgift att utarbeta modeller för hur framtida resurser också skulle kunna fördelas baserat på lärosätenas samverkan med det omgivande samhället. modell har testats i en pilotstudie medan VR:s modell har remissbehandlats och bereds i . För allianspartierna är det viktigt att modellen som införs ska vara transparent och enkel att använda samt att den stimulerar och premierar vetenskaplig kvalitet, resultat i form av forskningsgenombrott och samverkan med övriga samhället. Med tanke på att ännu inte har slutfört sin analys har vi ännu inte tagit ställning till vilken modell som vi förordar och exakt vad vi anser ska ligga till grund för prestationen och omfördelningen av resurser till direkta anslag.