mot · H3023406 · 2016-05-02 00:00:00 — Det hämmar tillväxten och leder till färre jobb och ett större utanförskap. Den stora befolkningsökning som nu upplever förstärker utmaningen ytterligare. Om nyanlända flyktingar inte får möjlighet att flytta till de arbetsmarknadsregioner där jobben finns riskerar de att låsas ute i bestående utanförskap. Alliansregeringen genomförde ett stort antal förändringar för att underlätta planering och byggande, och bostadsbyggandet har nått sin högsta nivå . Men det är inte tillräckligt – takten i bostadsbyggande behöver öka med ytterligare 30–. Under förra mandatperioden motsatte sig Socialdemokraterna, och många av de förslag till enklare och mer flexibla regler som alliansregeringen lade fram. Tyvärr har regeringen sedan den tillträdde valt att fortsätta på samma linje – genom att införa snedvridande och ineffektiva bostadssubventioner som arbetet med effektiviseringar av byggprocessen och bostadsmarknadens funktionssätt har saktat ned. I ljuset av den tilltagande bostadskrisen välkomnar Alliansen de blocköverskridande bostadssamtal som sker. Det är av största vikt att dessa samtal leder till konkreta och betydande resultat. För det första måste regelförenklingsarbetet ta fart på riktigt genom att de kraftfulla förslag till regelförenklingar som redan lagts i tas tillvara. Till exempel bör byggvänliga bullerregler införas och tekniska egenskapskrav och utformningskrav förändras så att trösklarna för byggande sänks. För det andra krävs skarpa reformer för att frigöra mer attraktiv mark att bygga på. Att markbrist är ett grundläggande problem, en tröskel som förtar effekten av många andra reformer, återkommer ständigt i forskningslitteraturen och lyfts ofta av byggbranschen. Därför krävs bland annat en reformering av riksintressesystemet och strandskyddet så att bostadsbyggande prioriteras högre. För det tredje krävs att resurserna inom bostadspolitiken används effektivt. Därför bör de av regeringen införda byggsubventionerna avskaffas. För det fjärde måste rörligheten på bostadsmarknaden tydligt öka. Det måste bli enklare att hyra ut sin bostad i andra hand och dagens hyresreglering måste ses över. Alliansen vill också se över utformningen av flyttskatterna för att minska dagens inlåsningseffekter. En fungerande transportinfrastruktur är avgörande för konkurrenskraft och satsningar på väg och järnväg är en viktig del för att främja både företagande och sysselsättning. –2025 kommer satsa på infrastruktur, till följd av alliansregeringens förslag. Det möjliggör underhåll och stora investeringar i befintlig infrastruktur i hela landet, liksom nysatsningar för att förbättra möjligheterna för såväl arbetspendling som godstransporter. Alliansregeringens politik för viktiga förbättringar för näringar som är beroende av transporter har påbörjats. Underhållet av svenska järnvägar har fördubblats . Anslaget till enskilda vägar har höjts väsentligt. Genom hela pågår väg- och järnvägsprojekt för att förbättra framkomligheten och transportmöjligheterna. har trenden med ökande utsläpp från transportsektorn brutits. Effektivare transporter innebär minskad miljöpåverkan och minskade klimatutsläpp. Alliansen vill fortsätta detta arbete. Utöver väl fungerande utbildning, bostadsmarknad och infrastruktur är tillgång på kapital en nyckelfråga för att främja entreprenörskap. Svenska villkor på dessa områden har historiskt varit goda, men möjliga förbättringar finns och krävs för att ska kunna konkurrera internationellt. Till exempel har det offentliga riskkapitalet svårt att komma in tidigt i bolagens utveckling, när det behövs som mest, och riskerar istället att tränga ut privata investeringar i senare investeringsfaser. För att modernisera och effektivisera det offentliga riskkapitalet bör fond-i-fond-lösningar användas, där statligt riskkapital från början samverkar med privata fonder för att nå mindre och växande företag. De statliga fondernas inriktning bör också främst inriktas på tidiga utvecklingsfaser för att undvika undanträngning av privat kapital. Det är också viktigt att riskkapital finns tillgängligt i hela landet. Därtill stänger dagens regelverk för aktiebolag ute många potentiella företagare. Reglerna bör anpassas till det behov av aktiekapital som faktiskt föreligger, och som i exempelvis många tjänsteföretag kan vara relativt begränsat. Därför bör kravet på aktiekapital sänkas . En annan viktig fråga för att främja entreprenörskap är nystartade företags kompetensförsörjning och svårigheten att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckel-personer. För att underlätta för små företags rekrytering av kompetent arbetskraft vill Alliansen göra det enklare och mer konkurrenskraftigt att erbjuda anställda incitaments-program och delägarskap. Vår ingång är att regelverket bör förenklas och göras mer konkurrenskraftigt, som grundläggande skatterättsliga principer beaktas, så att det blir lättare för växande företag att attrahera och behålla centrala medarbetare. Det handlar både om företagens kostnader för incitamentsprogrammen och reglerna för individen, till exempel i vilken utsträckning incitamentsprogrammen ska beskattas som inkomst av tjänst samt när beskattningen ska ske. För Alliansen är det en självklarhet att måste vara pådrivande i omställningen till en klimatneutral ekonomi och ett giftfritt samhälle, och lika självklart att detta inte står i motsats till tillväxt och jobbskapande utan att både miljö och tillväxt kan gå hand i hand. För detta krävs väl utformade och effektiva styrmedel. Förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan som förnybar och miljövänlig teknik tillåts växa fram. På så sätt ger våra åtgärder största möjliga resultat för miljön. Inte minst krävs att den svenska fordonsflottan blir mer hållbar och att utsläppen från transportsektorn minskar. Beroendet av fossila bränslen är både en belastning på miljön och en säkerhetspolitisk risk. Nya styrmedel för att minska användningen av gifter i vår vardag krävs också. Därtill måste arbeta oförtröttligt på den internationella arenan för att bidra till att de globala utsläppsreduktioner som behövs uppnås. En trygg och tillgänglig välfärd Alliansen står för en trygg och tillgänglig välfärd. Vi värnar välfärdens kärnverksamheter – skola, vård och omsorg. Det är grunden för den sammanhållning vi har i . Alliansregeringens ekonomiska politik och välfärdspolitik resulterade i att resurserna till skola, sjukvård och omsorg ökade med mer än 100 miljarder i fasta priser. Resurserna ökade per invånare, per elev och per slutenvårdspatient. Också antalet läkare, barnmorskor och sjuksköterskor per invånare ökade. Men välfärden kan stärkas och utvecklas ytterligare. Välfärdspolitiken måste bland annat förbättra resultaten i skolan, minska ojämlikheten som fortfarande finns i vården och svara upp mot behoven hos en åldrande befolkning. Utbildningen i ska hålla hög kvalitet och vara tillgänglig för alla – för elevernas skull men också för jobben, välfärden och sammanhållningen i samhället. Föräldrarna ska veta att barnen när de kommer hem från skolan har lärt sig något nytt i en trygg miljö. Alla elever ska mötas av höga förväntningar och ges det stöd och den stimulans som var och en behöver för att nå kunskapsmålen och växa utifrån sina egna förutsättningar. Skolan ska också ge bildning och lära för livet – inte bara arbetslivet – oavsett bakgrund eller var du går i skolan. Många nyanlända barn som flytt från krig och förtryck har haft sin allra första skoldag runtom i . Deras väg in i det svenska samhället kommer i stor utsträckning att gå genom skolan. Den svenska skolan står inför stora utmaningar när antalet nyanlända elever ökar snabbt som skolresultaten fortsatt sjunker. framöver kommer det att krävas särskilda ansträngningar för att alla barn i , oavsett bakgrund, ska få en bra start i livet och en rivstart i vårt skolsystem. Duktiga och engagerade lärare och speciallärare är stommen för att skapa en bättre skola. Alliansen är enig om att systemet med karriärlärartjänster är centralt för skolans utveckling och bör stärkas, där särskilda satsningar i utanförskapsområden spelar en viktig roll. Att eleverna får tillräcklig undervisning är en annan viktig fråga för elevernas utveckling, och regeringen bör gå vidare med det förslag om fler matematiktimmar i högstadiet som tagit beslut om. Alliansens mål är att bör ligga på topp tio i PISA-mätningarna. I takt med att vi lever och kan behandla allt fler sjukdomar förändras kraven på hälso- och sjukvården. Alliansens utgångspunkt är en sjukvård präglad av kvalitet och tillgänglighet för alla. Skillnader i kvalitet eller tillgänglighet mellan regioner eller utifrån till exempel kön eller utbildningsbakgrund ska motverkas. Svensk vård och omsorg uppvisar i ett internationellt perspektiv goda resultat. Alliansregeringen satsade mer resurser än vad som satsats på vården. Köerna har kortats och vi har sett en kraftig ökning av antalet vårdcentraler och generösare öppettider. Kvaliteten i sjukvården har också stärkts och patienterna är mer nöjda med vården. finns fortfarande brister. Långa väntetider och otillräcklig tillgänglighet är fortfarande ett problem i delar av vården. Fördelningen av resurser mellan de med större och mindre behov fungerar inte optimalt. Brist på kompetens i vissa vårdyrken, till exempel sjuksköterskor, är vanligt i stora delar av landet. Vården är fortfarande inte jämlik – det finns fortfarande stora skillnader gällande såväl kvalitet och kontinuitet som väntetider. Alliansen kommer fortsätta att utveckla vården med patientens behov i fokus. Kvalitet, tillgänglighet och valfrihet ska prägla den svenska sjukvården och alla patienter ska känna sig trygga och väl omhändertagna på vårdcentraler och sjukhus i hela . Att åldras innebär ofta ett ökat behov av hjälp i vardagen. Hur hjälpen utformas påverkar i hög grad livskvaliteten. Alliansens utgångspunkt är att varje människa är unik med egna önskemål och intressen. Rätten till självbestämmande är lika viktig oavsett ålder. Äldreomsorgen ska präglas av stor valfrihet, hög kvalitet, ett värdigt bemötande och finnas tillgänglig för alla som behöver den. En mångfald av aktörer är en förutsättning för valfrihet. Alliansens välfärdspolitik sätter eleven och patienten i centrum. Rätten att själv få välja var och hur man tar del av vård, skola och omsorg är en viktig del i att kunna utforma sitt eget liv och sin egen tillvaro. Välfärden finns till för medborgarna och medborgarna har rätt att påverka dess utformning. Därför måste valfriheten värnas. Mångfalden av aktörer inom välfärden bidrar också till att utveckla nya idéer och hitta nya, smartare och effektivare arbetssätt, till gagn för alla som använder välfärden. Den svenska lösningen, med en offentligt finansierad välfärd som alla medborgare har rätt till, och där många olika typer av utförare tillåts bidra, är viktig att värna. Välfärdens verksamheter gynnas av att nya privata och ideella aktörer har möjlighet att etablera sig för att bidra till innovation och värdeskapande. Vi har dock sett att den svenska välfärden inte alltid fördelas jämlikt, och att kvaliteten i vissa fall brister hos både offentliga och fristående verksamheter. För att säkerställa en jämlik välfärd av hög kvalitet finns därför anledning att se över kraven på och regleringen av både offentlig och fristående välfärdsverksamhet. har därför beslutat att en utredning bör se över möjligheten att införa tillståndsplikt med ägar- och ledningsprövning, ett tydligare kravställande och bättre uppföljning avseende kvalitet, och skarpare sanktioner vid misskötsel inom välfärden. Att regeringen inte fokuserar på kvalitetsaspekterna, utan istället låter utreda begränsningar av vinstuttag i välfärdssektorn är en mycket olycklig utveckling. Det finns inga etablerade samband mellan organisationsform eller vinstuttag och kvaliteten i verksamheten. Utgångspunkten borde istället vara hur vi på bästa sätt kan säkerställa både kvalitet, trygghet, effektivitet, innovation, valmöjligheter och öppenhet på ett sätt som gagnar elever, föräldrar, patienter, brukare och anhöriga i alla välfärdens verksamheter. För att långsiktigt upprätthålla välstånd krävs att politiken kontinuerligt utvecklas för att hitta nya svar på de samhällsutmaningar står inför. står inför en period med omfattande reformbehov. Det stora flyktingmottagandet kommer förstärka de strukturella utmaningar som redan fanns på svensk arbetsmarknad och bostadsmarknad. har ett nytt utanförskap vuxit fram som, genom långvarig strukturell arbetslöshet, drabbar unga människor och utrikes födda särskilt hårt. Med fler nyanlända som behöver ett första jobb i krävs att integration och etablering fungerar. Det gör det inte , och det gör behovet av reformer och förändring än större. Vårpropositionen visar på en regering som står handfallen inför de viktiga utmaningar står inför. Regeringens politik med stora skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas upp, och försämrar också möjligheterna till en god integration genom att höja trösklarna in på arbetsmarknaden. gör en alltmer oaktsam hantering av de offentliga finanserna att står sämre rustat inför nästa lågkonjunktur, vilket riskerar att leda till nedskärningar och arbetslöshet som slår mot de allra svagaste. Det här är fel väg för . Vi står för en annan väg. De reformförslag vi presenterar är fokuserade på hur jobben ska bli fler. Vi vill minska utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, stärka investeringar i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . a. är på väg åt fel håll har länge beskrivits som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. har vi haft en hög levnadsstandard, vi har rankats högt i innovationskraft och välfärd och vår ekonomi har varit en av starkaste. Men den svenska utvecklingen bör inte tas för given. är i flera avseenden på väg åt fel håll. Bristande integration, svaga skolresultat hos många elever, en snabbt växande bostadsbrist och försvagade offentliga finanser är några av de områden där utvecklingen går åt fel håll. En av våra främsta samhällsutmaningar är det nya utanförskap som växer sig allt starkare i . Det drabbar utrikes födda och unga utan gymnasieutbildning, som i allt högre grad stängs ute från arbetsmarknaden och hamnar i långvarig arbetslöshet. tar det från ankomsten innan ens hälften av nyanlända flyktingar i har fått jobb. Unga utan gymnasieutbildning har mer än dubbelt så hög arbetslöshet som de med en studentexamen. Vägen till det första jobbet blir allt längre. 2020 väntas nästan en miljon människor befinna sig i utanförskap. Med ett ökat flyktingmottagande riskerar utanförskapet att växa. Kraftfulla åtgärder kommer krävas för att bryta det nya utanförskapet så att människor får ett arbete att gå till och friheten att stå på egna ben. Regeringens politik är i detta avseende otillräcklig, och riskerar till och med att förvärra situationen. Stora skattehöjningar på jobb och företagande försämrar möjligheterna till en god integration genom att höja trösklarna in på arbetsmarknaden. Samtliga oberoende experter gör bedömningen att regeringens politik har en obefintlig eller negativ effekt på sysselsättningen. Regeringen står handfallen medan utanförskapet växer. Skolan står också inför fortsatta utmaningar. Svenska elevers resultat har sjunkit betydligt . Internationella undersökningar visar att svenska lärare använder mindre tid till att undervisa jämfört med andra länder. Svenska elever går också mindre i skolan än andra elever i . Många elever som är i behov av särskilt stöd får det inte. I (2016) uppger var fjärde rektor som deltagit i studien att det är svårt att ge rätt stöd till elever med diagnoser. Skolan spelar också en central roll för att klara det ökande flyktingmottagandet. sökte över 70 000 barn asyl i . Barnen är i olika åldrar, kommer från olika länder och talar olika språk. Gemensamt är att de alla snabbt behöver komma in i den svenska skolan och lära sig svenska. Att vända utvecklingen i svensk skola är grundläggande för att värna våra barns och ungdomars framtid och upprätthålla konkurrenskraft och roll som kunskapsnation. Det kräver att alla resurser prioriteras till de åtgärder som har störst effekt på kunskapsnivån. Att regeringen lägger betydande summor på annat än att stärka kunskapsuppdraget är därför olyckligt. har en långvarig bostadsbrist utvecklats till en akut bostadskris. Prognoserna för bostadsbehovet har justerats upp kraftigt och bedömer att det kommer att behövas fler än 700 000 nya bostäder till 2025. Rapporter om trångboddhet duggar tätt. Bostadsbristen är allvarlig eftersom den begränsar människors möjligheter att flytta till jobb och utbildning. De som vill ta steget in på arbetsmarknaden och få sitt första jobb drabbas särskilt hårt. Det kan vara studenter som precis tagit examen, eller de som försöker flytta till jobb från bidragsberoende och utanförskap. Bostadsfrågan är en av våra största samhällsutmaningar . Också i bostadspolitiken står regeringen närmast handfallen. Förutom ineffektiva byggsubventioner har få förslag presenterats. Flera förslag på regelförenklingsområdet som beslutats av – sex av sju – har regeringen än så länge lämnat i byrålådan. Till exempel mindre restriktiva bullerregler, sanktionsavgifter och ändrade strandskyddsregler har regeringen ignorerat trots beslut. Eftersom regeringen inte agerar riskerar bostadsbristen att förvärras ytterligare. Slutligen är regeringens hantering av de offentliga finanserna mycket oroande. I ljuset av att är på väg in i en högkonjunktur och att läget i de offentliga finanserna fortsatt är mycket ansträngt bör regeringen presentera en trovärdig väg tillbaka till balans och överskott. Men istället har regeringen stegvis signalerat att man överger det finanspolitiska ramverket och att man istället för att stärka det finansiella sparandet tänker börja låna till nya och permanenta utgifter. Det riskerar att försvaga och försämra möjligheterna att klara nästa ekonomiska kris. står som beskrivits ovan inför en period med omfattande reformbehov. För att behålla vår styrka och sammanhållning, och fortsätta utvecklas i samma takt som vi gjort historiskt, krävs politiskt ledarskap och handlingskraft för att ta sig an de stora och växande utmaningar står inför. saknar den handlingskraft som krävs. Ett starkare byggs genom att bryta det nya utanförskapet Utgångspunkten för finanspolitik är att alla som kan arbeta ska ha ett jobb att gå till. Detta bygger i grunden på att alla som bor i ska göra vad som krävs för att komma i arbete eller försörja sig själva. Det ställer i sin tur krav på en ekonomisk politik som gör att fler jobb skapas i växande företag, att fler personer blir rätt rustade för de jobb som växer fram och att det alltid lönar sig att arbeta. För att öka svensk sysselsättning, vårt välstånd och vår trygghet krävs nya och bättre svar på de centrala samhällsutmaningar som står inför. Offentliga finanser tillbaka till överskott. Tack vare bland annat det finanspolitiska ramverket hade överskott i de offentliga finanserna när vi gick in i finanskrisen, och kunde bedriva en aktiv finanspolitik för att upprätthålla efterfrågan och sysselsättningen under krisåren. Svensk ekonomi behöver nu föras tillbaka till balans och överskott. De underskott som är en naturlig följd av en aktiv finanspolitik kan annars bita sig fast och undergräva den styrka som behövs för att stå emot nästa kris. föreslår i budgetförstärkningar för att stärka det finansiella sparandet och snabbare komma tillbaka till överskott. Bryt det nya utanförskapet genom fler jobb och bättre integration. presenterade i budgetmotionen ett reformpaket för att bryta det nya utanförskapet. Genom att rusta människor för att kunna ta det första jobbet, göra det mer lönsamt att arbeta, höja kraven på egna ansträngningar och öppna fler vägar in på arbetsmarknaden kan det växande utanförskapet i utsatta grupper brytas. Med ökande utmaningar krävs fler och nya svar, och därför presenterar vi nu ytterligare förslag i vårmotionen. Mer kunskap i skolan. En bra skola med höga kunskapsresultat har varit ryggraden i den svenska tillväxten, och sammanhållningen, . För att rusta alla svenskar för en omvärld med allt fler utmaningar, och möjligheter, måste skolan hålla hög kvalitet och ge alla barn samma chans. Därför föreslår reformer för stärkt kunskapsfokus från förskola till gymnasium och bättre karriärvägar för alla lärare. Fler bostäder för stärkt konkurrenskraft. Den nuvarande bostadsbristen i är ett allvarligt problem som begränsar människors möjligheter att flytta till jobb och utbildning och företagens möjlighet att växa. föreslår kraftiga regelförenklingar för att få igång byggandet och öka rörligheten på bostadsmarknaden. välfärden genom fler i arbete. Tillväxt och fler människor som jobbar är grunden för långsiktigt ökade skatteintäkter och därmed en stärkt välfärd. Med en växande grupp äldre som ska försörjas av yngre generationer pressas välfärdens finansiering. finns behov av att öka kvaliteten och kontrollen i välfärdssektorn. utgångspunkt är att fler måste komma i arbete för att säkra välfärdens långsiktiga finansiering. Därutöver föreslår reformer för att öka välfärdens kvalitet. sökte mer än 160 000 människor asyl i . För att klara mottagandet och etableringen krävs åtgärder på flera håll. föreslår reformer dels för att på kort sikt ta kontroll över situationen, dels för att på skapa ett långsiktigt hållbart system för reglerad invandring som värnar asylrätten och har en tydlig arbetslinje. Ett tryggare samhälle. Befolkningsökningen och samhällsutvecklingen gör att flera viktiga samhällsfunktioner behöver förstärkas. Dels behövs fler poliser för att utreda och bekämpa brott, dels krävs utökade resurser till polisens nationella insatsstyrka för att kunna hantera det ökade terrorhotet. Tabell över föreslagna reformer I detta avsnitt beskrivs prioriterade reformer inför budgetmotionen 2017 för fler jobb och bättre integration, mer kunskap i skolan och ökad trygghet. Därefter lämnas förslag på finansiering och budgetförstärkningar. Figur 13: Prioriterade reformer 2017 till 2020. Fler jobb och bättre integration Rusta med kunskaper för det första jobbet Det ska löna sig att ta det första jobbet Jobbstimulans i asylsökandes dagersättning Anstränga sig för första jobbet Aktivitetskrav och jobbstimulans i försörjningsstödet Aktivitetskrav och jobbstimulans i etableringsersättningen Bredare vägar till det första jobbet Dubblerat tak i RUT-avdraget Breddade tjänster i RUT-avdraget Företagsrådgivning för utrikes födda Mer kunskap i skolan Fler behöver lära sig mer i den svenska skolan mer undervisning per dag Mer matematik i högstadiet Högre lön för skickliga lärare Mer tid för undervisning med lärarassistenter Utökad undervisningstid på lärarutbildningen 2 000 nya poliser NB: Breddade tjänster i RUT-avdraget återfinns i vårpropositionen 2016. Källa: Egna beräkningar, . Figur 14: finansiering av prioriterade reformer och budgetförstärkningar. Finansiering av reformer samt budgetförstärkningar Avskaffa beräkningsteknisk överföring till hushållen Enprocentsmålet för bistånd enligt ENS 1994 Stärkta drivkrafter till arbete i arbetslöshetsförsäkringen Stärkta drivkrafter till arbete i sjukförsäkringen Nedsatt rikthyra för myndigheter i Netto reformer och finansiering NB: Minskade migrationsutgifter t.f.a. att rätten till bistånd för avvisade upphör återfinns i vårpropositionen 2016. Källa: Egna beräkningar, . Inriktningen för finanspolitik är att genomföra reformer för att varaktigt öka sysselsättningen och pressa ned utanförskapet. I budgetmotionen bedömdes sysselsättningseffekterna av större reformer uppgå till knappt 38 000 helårsarbetskrafter. Nedan beskrivs sysselsättningseffekterna av de prioriterade reformer som föreslår i vårmotionen.