mot · H4023222 · 2016-10-05 00:00:00 — Vård av hög kvalitet och kontinuitet, patientsäker och effektiv i god arbetsmiljö ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt ta fram och genomföra en nationell handlingsplan för vård av hög kvalitet och med god arbetsmiljö och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den nationella styrningen över hälso- och sjukvården ska förstärkas och bli tydligare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den nära vårdens uppdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ge primärvården ansvar för akut vård som inte kräver att vården utförs på ett akutsjukhus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för en förstärkt öppen specialistvård utanför sjukhusen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nationellt se över ersättning av resurser mellan olika vårdnivåer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om digitala kvalitetslistor i vården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla prestationsbunden vårdgaranti och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell handlingsplan för att säkra kompetens- och personalförsörjningen i vården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den administrativa belastningen inom vården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla och renodla befintliga styrdokument, handlingsplaner och ersättningssystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten för patienter att välja patientansvarig läkare eller annan fast vårdkontakt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett uppdrag till Myndigheten för vård- och omsorgsanalys att analysera och utvärdera hur kvalitet, kostnader, effektivitet och kontinuitet påverkas och utvecklas gällande användandet av stafettläkare och annan inhyrd vårdpersonal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett uppdrag till Inspektionen för vård och omsorg att öka tillsyn och uppföljning av städningen i vården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett uppdrag till Myndigheten för vård- och omsorgsanalys att kartlägga och analysera kvaliteten gällande vårdstädning och föreslå konkreta förbättringsåtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett uppdrag till att kartlägga de sällsynta diagnoserna eller diagnosgrupperna och de specifika behov som finns samt tillgänglighet till kunskap, information och vård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om koncentrerad vård för patienter med sällsynta diagnoser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att människor regelbundet får ta ställning till organdonation och information om dess betydelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det nordiska samarbetet inom ramen för Scandiatransplant bör utvecklas på fler ställen i landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över uppgifter och organisation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga tillståndsplikt för vissa verksamheter som erbjuder kroppsbehandlingar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fullfölja arbetet med en nationell läkemedelslista och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att löpande utvärdera och se över vaccinationsprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förebyggande insatser i välfärdsverksamheter för att minska ohälsan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om läkemedelstester och kvinnors och mäns olika reaktioner på läkemedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa jämlik vård mellan könen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förkorta väntetiderna i cancervården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kortare väntetider i vården för barn med cancer, vikten av dess efterbehandling samt stöd till anhöriga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla vårdvalet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en nationell kunskapsguide för hälso- och sjukvårdens personal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om snabbare validering av sjuksköterskor och läkare och tillkännager detta för regeringen. Moderata värderingar och utgångspunkter Varje enskild människa är den viktigaste utgångspunkten och perspektivet för politik och vårt samhällsengagemang. Våra värderingar formas av vår syn på människan. Vi vill se till hela människan. Våra förslag tar utgångspunkt i att de allra flesta människor vill ta ansvar för och forma sina egna liv. Vi vet att varje människa har stora förmågor och möjlighet att kunna utveckla dessa exempelvis med rätt utbildning. Ofta växer och utvecklas människor som mest när de dels möter nya utmaningar, dels prövas när de ställs inför svåra livssituationer. Då behöver man ofta hjälp och stöd av samhället. Alla människor har lika rätt till vård efter behov och en likvärdig vård av hög kvalitet. Det handlar om människors liv och hälsa. Fokus på hög kvalitet och kontinuitet skapar förutsättningar för att såväl alla patienter som anhöriga ska kunna känna sig trygga. Alla människor ska ha rätt till valfrihet. Man ska kunna välja sin vård och omsorg utifrån egna behov och förutsättningar, oavsett var i landet man bor. Detta i sin tur förutsätter mångfald och alternativ. Frihet att välja mellan olika alternativ skapar också olika möjligheter för vårdens medarbetare att utvecklas, olika karriärvägar och specialisera sig. Alla patienter ska ha rätt till vård . Långa väntetider i hälso- och sjukvården är oacceptabla. Det handlar om människors liv och hälsa. Ingen ska behöva vänta på behandling så länge att det riskerar att bli livsavgörande. Byråkrati och administration, kommun- eller landstingsgränser ska inte tillåtas sätta hinder för den enskilde att kunna få vård av hög kvalitet i rätt tid. Därtill kan och ska samhället stödja ytterligare forskning, framväxt av nya kraftfullare mediciner samt skapa bättre förutsättningar för hälso- och sjukvården att prioritera patientsäkerheten i alla lägen och effektivt kunna hjälpa alla som drabbats av en allvarlig sjukdom med den senaste tillgängliga medicintekniken. Nuvarande situation är otillfredsställande när det gäller såväl kontinuitet för patienter i vården och personal som funderar på att sluta bland annat på grund av dålig arbetsmiljö, administrativt krävande organisation av arbetet och låga löner. Vi inser att våra mål med vården är höga, det ska de vara. Vård av hög kvalitet och kontinuitet, patientsäker och effektiv utförd av kunnig personal i en god arbetsmiljö. Det är dit vår nationella handlingsplan strävar och riktas. Vårdens alla utmaningar kan inte mötas . Alla relevanta aktörer måste prioritera sitt fokus. De allra största utmaningarna inom vården De allra största utmaningarna inom hälso- och sjukvården är fortfarande den varierande kvaliteten, de långa väntetiderna och att kunna säkra kompetensförsörjningen. Därtill bristande patientsäkerhet, att kunna hindra undvikbara vårdskador och feldiagnoser, kunna ta tillvara digitaliseringens alla möjligheter samt svårigheter att uppnå en likvärdig vård i hela landet. Den demografiska utvecklingen – alltfler äldre Ett lands befolkningsstruktur är ständigt föränderlig. I fortsätter medellivslängden att öka och därmed förändras den så kallade befolkningspyramiden. Denna pyramid ändrar alltmer form från en pyramid till ett torn. Med såväl stora grupper av barn, unga och äldre. Antalet människor som blir förväntas öka . (Källa: Effektiv vård, SOU 2016:2.) Ständigt ökande kostnader – eller satsningar på vården beroende på perspektiv Till följd av ändrade principer för hur hälso- och sjukvårdens kostnader redovisas där även kommunernas äldre- och handikappomsorg ingår är ett av de länder inom som har de högsta kostnaderna för vården. Därtill fortsätter kostnaderna att öka i förhållande till bruttonationalprodukten. (Källa: SCB:s nationalräkenskaper.) De sammanlagda kostnaderna för hälso- och sjukvården avseende landstingen och regionerna för exklusive omsorg för äldre och funktionsnedsatta uppgick till , varav primärvården svarade för , den specialiserade psykiatriska vården för medan den specialiserade somatiska vården kostade . (Källor: Kommuner och Landsting, SKL, 2015, samt Effektiv vård, SOU 2016:2.) De samlade resurserna till hälso- och sjukvården ökade med netto med alliansregeringen. (Källa: Dnr 2015:1903.) Den nationella styrningen behöver förstärkas Vårdens organisering präglas av decentralisering med 21 landsting/regioner och 290 kommuner som alla har ett delansvar för vården. Därtill har staten ett övergripande ansvar genom exempelvis tillsyn, uppföljning och fördelning av vissa ekonomiska resurser så som extra satsningar eller stimulanser som syftar till att sätta extra fokus på gemensamma angelägna utmaningar. Utredningen vård tar inte ställning i frågan om huvudmannaskap. Det ingick inte i direktiven att avlämna förslag om eventuella förändringar avseende huvudmannaskap. Däremot tar utredningen en klar ställning för att det behövs en ökad förstärkt nationell styrning av hälso- och sjukvården. Vi delar den bilden. Ett antal utredningar, rapporter och analyser pekar alla i ungefär samma riktning. Det splittrade huvudmannaskapet skapar en komplexitet och medför att aktörernas roller ofta är alldeles för oklara. Det som det ofta handlar om är svårigheterna att åstadkomma likvärdig vård för alla patienter i hela landet, gränsdragningsproblem mellan flera ansvariga huvudmän, problem att effektivt fördela resurser mellan olika huvudmän i vården samt den svaga samordningen av digitaliseringen. Utredningen vård slår fast att alla dessa ovan beskrivna problem kvarstår. Dessa utmaningar kvarstår, konstaterar utredningen därtill, även ifall förslagen från och regeringens signaler om färre regioner blir verklighet. (Källa: Effektiv vård, SOU 2016:2.) Den mest avgörande analysen i utredningen handlar emellertid om att den svenska vården har ett alldeles för sjukhustungt system och för lite primärvård. Däri skiljer sig från många andra jämförbara länder. Inte ens i närheten av en femtedel av resurserna och kostnaderna i svensk hälso- och sjukvård går till primärvården. Den stora andelen av resurser är riktade till såväl den slutna som öppna sjukhusvården. Utredningens kritik mot landstingens styrning av vården ser i korthet ut så här: Ett exempel som lyfts fram är att i ett icke namngivet landsting förekommer 3 strategier, 20 olika policydokument, 264 riktlinjer samt 281 handlingsplaner. Det är svårt att uppnå en tydlig styrning med en sådan organisering. Utredningens rekommendation till landsting och regioner är att kraftigt förenkla sina befintliga styrdokument. Därtill göra detsamma med utformningen av ersättningssystem samt tillämpa mindre kontroll och mer tillit i sin styrning av professionen. Ett exempel är förslaget om en professionsneutral vårdgaranti. Multisjuka med kroniska sjukdomar – hälften av alla vårdkostnader Det är ett begränsat antal patienter som står för en betydande del av kostnaderna inom hälso- och sjukvården. Omkring hälften av alla kostnader för hälso- och sjukvården förbrukas av de av dem i befolkningen som har högst vårdkostnad. Därtill riktas mellan av resurserna i vården till dem som har kroniska sjukdomar. En människa som drabbas av kronisk sjukdom drar i genomsnitt fyra till sex gånger högre vårdkostnader jämfört med en person som inte har någon kronisk sjukdom. En betydande del av svensk sjukvård riktas, helt givet, således till multisjuka, det vill säga personer som har minst två kroniska sjukdomar. Det rör sig om av de totala sjukvårdskostnaderna. Därtill av alla genomförda läkarbesök på landets akutmottagningar. (Källa: Effektiv vård, SOU 2016:2.) Var femte människa med någon kronisk sjukdom är inlagd och vårdas i slutenvården . Människor med kronisk sjukdom har i genomsnitt såväl fler vårddygn som fler öppenvårdsbesök än de personer som inte har en kronisk sjukdom. Därtill besöker personer med kroniska sjukdomar fler kliniker än övriga delar av befolkningen. (Källa: Om utmaningar i vården av personer med kronisk sjukdom, Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, 2014.) De ungefär 20 000 personer som kategoriseras som de allra mest vårdtunga och som för övrigt inte är en statisk grupp driver stora delar av vårdens kostnader. Det beror bland annat på att de har flera diagnoser , varav av många är kroniska sjukdomar. Dessa patienter har ofta en hög ålder, medianåldern är , de har i genomsnitt fyra inläggningar i slutenvården och mer än hälften av dessa vårdtillfällen varar än i följd. (Källa: Effektiv vård, SOU 2016:2.) Framtidens kompetensförsörjning – utvecklingen av läkare och sjuksköterskor Mycket pekar på att hälso- och sjukvården har ett delvis bristande resursutnyttjande. tillhör de länder som har flest läkare och sjuksköterskor per invånare. är vi bland de länder som har minst antal patientbesök per läkare, och antalet patientbesök per läkare har sjunkit. (Källa: Den sjuka vården 2.0 av Fölster m.fl.) Antalet anställda är fler än i vården. är ett av de länder inom som har flest antal läkare per capita. Därtill ökar antalet sjuksköterskor och svensk vård har fler sjuksköterskor per capita än genomsnittet inom . Däremot minskar antalet undersköterskor långsamt men trendmässigt. Detta gäller även vårdadministrativ personal. (Källa: Effektiv vård, SOU 2016:2.) har ungefär 3 500 fler läkare och 5 200 fler sjuksköterskor jämfört med . Antalet läkare som är sysselsatta inom den svenska vården har ökat från 25 425 läkare till 39 524 läkare . Detta ger en ökning motsvarande i reella tal, därtill en betydande ökning per capita. När det gäller antalet sjuksköterskor har dessa ökat från 85 1995 till 107 253 sjuksköterskor . Det är en ökning . Jämfört med andra länder ligger den svenska vården ungefär på genomsnittet avseende antal sjuksköterskor per capita, men lågt jämfört med övriga skandinaviska länder gällande antalet sjuksköterskor. (Källa: Effektiv vård, SOU 2016:2.) , , genomför regelbundet prognoser över tillgång och efterfrågan för olika yrkesgrupper på såväl medellång som lång sikt. SCB menar att efterfrågan kommer att öka gällande ett antal yrkesgrupper inom vård och omsorg, det handlar om specialistsjuksköterskor, biomedicinska analytiker och barnmorskor. SCB pekar särskilt på att det kommer att uppstå en omfattande brist på specialistsjuksköterskor. Det kan komma att saknas över 11 000 specialistsjuksköterskor . Därtill visar Arbetsförmedlingens prognoser att det kommer att finnas ett stort behov av röntgensjuksköterskor på medellång sikt. Trots rekordstort antal läkare har vården brist på cirka 1 500 allmänläkare, enligt . Det är en allvarlig signal då utbildningstiden för en läkare är . Bristen på läkare, till exempel patologer, försämrar kvaliteten i vården och kan försena diagnoser med sämre behandlingsprognos som resultat. Därtill är brist på till exempel allmänläkare i öppenvården en orsak till längre väntetider, dålig kontinuitet och högre kostnader när de ersätts med inhyrd personal. Att ha en långsiktig personalförsörjning, kompetensutveckling och bemanning är en utmaning för hela landet, men den kan bli särskilt stor för kommuner utanför storstäderna, till exempel landsbygdskommuner. Kvalitet och effektivitet i vården Den svenska hälso- och sjukvården håller en hög medicinsk kvalitet. Det visar såväl undersökningar som Euro Health Consumer Index, EHCI, 2014 och 2015 som Kommuner och Landstings internationella jämförelse 2015. Det som drar ned betyget för svensk vård är de långa väntetiderna och patienternas upplevda kvalitet. Därtill är den svenska hälso- och sjukvården, givet de mått som finns att tillgå, relativt effektiv. Viktigt att komma ihåg såväl gällande kvalitet som effektivitet är dock att variationerna är omfattande inom den svenska vården. Därtill är det viktigt att notera och analysera det faktum att det inte finns något eller ytterst svagt samband mellan höga vårdkostnader och bra resultat. Svensk hälso- och sjukvård har mer resurser än . Det gäller exempelvis antalet anställda i vården som är fler än . Kostnaderna för hälso- och sjukvården i ökar liksom i många andra jämförbara , men snabbare inom svensk vård. (Källa: Effektiv vård, SOU 2016:2.) Det finns, med tanke på att det försiktigt utryckt inte finns någon tydlig motsättning mellan kvalitet och produktivitet, ingen garanti för att en satsad krona in i vårdsystemet ger exakt en krona ut ur systemet. Nuvarande läge och situation avseende kompetensförsörjningen i den samlade hälso- och sjukvården bidrar till ineffektivitet. Vi delar analysen från utredningen vård om att nuvarande situation kommer sig delvis av att sammansättningen i personal skiljer sig väsentligt åt mellan vård driven av landsting respektive vård driven av huvudman. Läkare i landstingsdrivna sjukhus står för merparten av medicinska insatser jämfört med sporadiska dito i kommunen. Medan omvårdnaden av patienterna på sjukhus domineras av sjuksköterskor sker liknande vård i kommunerna av undersköterskor och vårdbiträden. Detta kommer bland annat till uttryck när undersköterskor byter arbetsplats från kommun till landsting. Arbetsuppgifter som de utfört i kommunen och har lång dokumenterad erfarenhet av att arbeta med får de inte utföra när de träder in i vårdorganisation. Trots den positiva utvecklingen gällande antal läkare i är det tydligt fastlagt att svenska patienter träffar läkare i mindre utsträckning än i andra jämförbara länder. I genomsnitt träffar patienter i den svenska vården läkaren . Det är den fjärde lägsta frekvensen av läkarbesök bland alla . har ungefär 3,9 läkare per tusen invånare som snittet bland är 3,2 läkare per tusen invånare. (Källa: Health at a Glance, 2013, samt Den sjuka vården 2.0 av Fölster m.fl.) Patientupplevd kvalitet – samband med produktivitet Patientupplevd kvalitet inom hälso- och sjukvård påverkas av många olika faktorer. Det är av stor betydelse för den upplevda kvaliteten i vården att professionen är lyhörd och intresserad av att lyssna till vad patienterna uttrycker. En tydlig inriktning mot mer av personcentrerad vård är en viktig strävan. Den professionella vårdpersonalen strävar efter att förbättra den kvalitet som ges i vården. Med moderna digitala vårdinformationssystem blir det möjligt att samla in, analysera och publicera data på helt nya och mer tillgängliga sätt. Genom att öppet publicera kvalitetsdata får patienter möjlighet till ökat inflytande över sin egen vård. Antalet patientbesök per läkare och år har minskat från drygt 2 1975 och 909 besök till 862 stycken . har antalet patientbesök per läkare och dag sjunkit från 9 besök till 4 stycken , och hade trenden fortsatt nedåt till 3,8 patientbesök per läkare och dag. Sjukhusläkarna tar i genomsnitt emot 1,9 patienter per dag. Därtill är det färre patienter som vårdas på sjukhus än som genomför ett mottagningsbesök. Produktiviteten är därmed väldigt låg. (Källa: Den sjuka vården 2.0 Fölster m.fl.) I ett avseende, utöver de långa väntetiderna i den svenska vården, är utfallet vid internationella jämförelser nedslående för . Vi är oftast allra sämst avseende patienternas upplevelser av bemötandet från läkaren. Oavsett om det handlar om hur mycket tid läkaren ägnar åt patienten, ger möjlighet för patienten att ställa frågor, ser till att patienten blir delaktig i beslut om sin vård eller om läkaren ger lättförståeliga förklaringar kring patientens tillstånd så kommer läkare inom den svenska vården sämst ut av jämförbara . (Källa: Health at a Glance, , 2013.) längsta väntetider – samband med produktivitet Svensk hälso- och sjukvård har längsta väntetider. Därtill är variationerna omfattande i väntetider beroende på diagnos och i vilken del av landet som du söker din vård. Vi vet exempelvis att en kvinna med lungcancer får vänta nära så på behandling som en man med motsvarande diagnos i . (Källa: Öppna jämförelser 2014, och Kommuner och Landsting, SKL, samt Cancerfondens årsrapport .) Det verkar finnas ett positivt samband mellan produktivitet och i vilken utsträckning en patient kan få tid för patientbesök i primärvården i ett landsting. Det finns därtill en hel del som talar för att arbetssätt, organisering, kultur och tradition på ett sjukhus eller en vårdcentral påverkar synen på väntetider för patienterna, och att detta synsätt är svårt att ändra på. Ska den svenska hälso- och sjukvården lyckas bryta denna utveckling krävs metodiska heltäckande åtgärder. Ett redskap som vi vill återkomma till och pröva i utvecklad form är en prestationsbunden vårdgaranti som sätter fokus på att försöka korta ned väntetiderna. Produktivitet är i detta sammanhang en stor drivkraft. Det finns nämligen positiva samband mellan produktivitet i den specialiserade vården och patienter som väntat på specialistbesök. Detsamma gäller avseende produktivitet och andel patienter som fått operation inom . (Källa: Den sjuka vården 2.0 av Fölster m.fl.) Framtidens kompetensförsörjning – utvecklingen av läkare och sjuksköterskor Mycket pekar på att hälso- och sjukvården har ett delvis bristande resursutnyttjande. tillhör de länder som har flest läkare och sjuksköterskor per invånare. är vi bland de länder som har minst antal patientbesök per läkare, och antalet patientbesök per läkare har sjunkit. (Källa: Den sjuka vården 2.0 av Fölster m.fl.) Antalet anställda är fler än i vården. är ett av de länder inom som har flest antal läkare per capita. Därtill ökar antalet sjuksköterskor och svensk vård har fler sjuksköterskor per capita än genomsnittet inom . Däremot minskar antalet undersköterskor långsamt men trendmässigt. Detta gäller även vårdadministrativ personal. (Källa: Effektiv vård, SOU 2016:2.) har ungefär 3 500 fler läkare och 5 200 fler sjuksköterskor jämfört med . Antalet läkare som är sysselsatta inom den svenska vården har ökat från 25 425 läkare till 39 524 läkare . Detta ger en ökning motsvarande i reella tal, därtill en betydande ökning per capita. När det gäller antalet sjuksköterskor har dessa ökat från 85 1995 till 107 253 sjuksköterskor . Det är en ökning . Jämfört med andra länder ligger den svenska vården ungefär på genomsnittet avseende antal sjuksköterskor per capita, men lågt jämfört med övriga skandinaviska länder gällande antal sjuksköterskor. (Källa: Effektiv vård, SOU 2016:2). I genomsnitt träffar patienter i den svenska vården läkaren . Det är den fjärde lägsta frekvensen av läkarbesök bland alla . har ungefär 3,9 läkare per tusen invånare är snittet bland 3,2 läkare per tusen invånare. (Källa: Health at a Glance, , 2013, samt Den sjuka vården 2.0 av Fölster m.fl.). , , genomför regelbundet prognoser över tillgång och efterfrågan för olika yrkesgrupper på såväl medellång som lång sikt.