mot · H3023404 · 2016-05-02 00:00:00 — För att göra det möjligt för lärare att vara lärare, och låta dem ägna sig åt sitt pedagogiska uppdrag, föreslår i likhet med att det införs lärarassistenter. Denna nya yrkesgrupp ska ägna sig åt att stödja lärare i det kringarbete som inte är undervisning: blankett- och informationshantering, administration, assistans kring teknik, förberedande av undervisningslokaler, med mera. Alla elever som lämnar andra år ska kunna läsa och skriva och ha grundläggande kunskaper i matematik. Skolan ska också sträva efter att alla elever lämnar skolan med godkända betyg. För är det viktigt att varje elev blir mött där den befinner sig, blir utmanad och att den som inte har lika lätt att lära får hjälp och stöd att utveckla sina kunskaper. Men det är lika viktigt att den som har lätt för sig får utmaningar och stöd att fortsätta utvecklas. För en bättre övergång mellan förskola och grundskola vill införa tioårig grundskola med en obligatorisk skolstart . Förskoleklassen blir därmed en del av . 11.4 Hög kvalitet i förskolan Förskolan har ett viktigt pedagogiskt ansvar, och har förskolan också en egen läroplan. Förskolan behöver ges goda förutsättningar att lyckas med sitt uppdrag. Varje förskolebarn ska få möjlighet att utvecklas efter sina egna förutsättningar. Den som inte har lika lätt att lära ska få hjälp och stöd att utveckla sina kunskaper som att den som har lätt för sig får utmaningar och stöd att utvecklas. I framtida budgetmotioner kommer att återkomma med förslag om hur förskolan ska stärkas. 11.5 Fjärrundervisning och digitalisering Modern teknik och nya hjälpmedel måste ses som en möjlighet snarare än en belastning för skolan. Dagens elever förbereds för ett liv i ett allt mer högteknologiskt samhälle. Skolan måste vara en del av denna utveckling. För att skolan ska kunna ligga i framkant och se till varje enskild elevs behov måste skolan också dra nytta av den moderna tekniken. Dels som ett element i utbildningen, men också för att tekniken kan erbjuda stora möjligheter för att höja kvaliteten på och tillgången till utbildning i hela landet. En viktig del i detta är att möjliggöra fjärrundervisning, så att kompetens kan delas över hela landet. Men det är också viktigt att svensk skola använder digitala hjälpmedel i klassrummet för att stärka den pedagogiska inlärningsprocessen. Digitala hjälpmedel i klassrummet Det som beskrev som den digitala allemansrätten håller sakteliga på att förverkligas. Tillgången till uppkoppling har, inte minst genom satsningar genomförda , förstärkts betydligt. Men ett digitaliserat samhälle fordrar också att uppväxande generationer ges goda möjligheter att skaffa sig kunskap om hur den moderna tekniken fungerar. vill därför att det digitala perspektivet ska inkluderas i alla delar av utbildningsväsendet. Det digitala lärandet måste bli en naturlig del av undervisningen. Många kommuner och andra aktörer på skolområdet har varit bra på att köpa in datorer och annan utrustning, men den digitala pedagogiken har inte riktigt hängt med. Enligt saknar många lärare kunskap kring hur den nya tekniken ska användas i undervisningen och lärarutbildningen lider brist på tydliga nationella direktiv på hur digitalt lärande ska ingå i utbildningen. [195] Detta är problem som måste åtgärdas. Det råder även brist på digitala läromedel. bör undersöka förutsättningarna för att öka tillgången till digitala läromedel. En ökad tillgång till kvalitativa digitala hjälpmedel skulle inte bara stärka den pedagogiska inlärningsprocessen i klassrummet utan även möjliggöra för distansundervisning. Digitala läromedel skulle kunna vara ett komplement till den lärarledda undervisningen som nyanlända elever får och på så vis intensifiera deras utbildning den . Här kan ett nära samarbete med läromedelsföretag och digitala spjutspetsföretag vara en styrka. Utöka möjligheterna med fjärrundervisning Den digitala tekniken har öppnat upp för nya undervisningsmöjligheter, som exempelvis fjärrundervisning. Bristen på lärare i allmänhet, och på verkligt bra lärare i synnerhet, är ett stort problem. Ett problem som ibland kan vara mer påtagligt för skolorna på landsbygden. Alla elever har rätt både till en skola inom rimligt avstånd och en utbildning av hög kvalitet. Det gör att landsbygdsskolorna behöver fler och bättre verktyg för att kunna erbjuda utbildning av hög kvalitet. ser fjärrundervisning som avgörande för landsbygdsskolornas överlevnad, men den är också avgörande för nyanlända elevers tillgång till modersmålslärare och studiehandledare. Skickliga och kompetenta lärare i såväl landsbygd som i storstadsregioner kan genom fjärrundervisning bidra till att dessa problem överbryggs. Genom fjärrundervisning skulle kompetens kunna delas över hela landet och lärare skulle kunna fördela sin tjänst på flera skolor utan att själva behöva åka till varje enskild skola. Fjärrundervisning bidrar till likvärdighet, stärker kvaliteten och ökar tillgängligheten. anser därför att fjärrundervisning ska tillåtas i alla relevanta ämnen och att kommunala och fristående skolor ska ha möjlighet att anordna fjärrundervisning på entreprenad under samma förutsättningar som statliga skolor. En skola som utgår från varje elevs behov måste också erbjuda valfrihet. Möjligheten att välja skola är av stor betydelse för många barn och deras familjer. Det kan handla om möjligheten för dem som bor på landsbygden att välja en skola som ligger nära hemmet, men det kan också handla om möjligheten för elever att välja en skola någon annanstans för att den kan erbjuda en utbildning som passar den enskilda eleven bättre. För att värna elevernas, föräldrarnas och lärarnas valmöjligheter är det fria skolvalet och skolpengen helt avgörande. Men valfriheten bidrar också till att skärpa kvaliteten i skolor, såväl kommunalt som privat drivna. Friskolornas etablering, från förskola upp till högre utbildning, har lett till ökad konkurrens, något som leder till högre kvalitet. värnar och vill utveckla valfriheten för elever, föräldrar och lärare. Det behöver bli lättare att välja förskola och skola. Trots att tillsammans med Alliansen förenklat valfriheten och gjort den mer tillgänglig gör många elever och föräldrar fortfarande inte ett aktivt val. Det är ett hot mot kvaliteten, likvärdigheten och alla elevers rätt att välja skola. Genom ett aktivt skolval, likt exempelvis det i kommun, skulle det vara obligatoriskt för alla elever att välja skola. Det skulle innebära en press på kommuner att möjliggöra välinformerade val där elever och föräldrar får hjälp och stöttning i sitt skolval. Att möjliggöra för friskolor i hela landet är en viktig fråga inte minst på landsbygden, där skolan ofta är navet i bygden. Försvinner skolan försämras även förutsättningarna för annan service på orten. Det bör av bland annat den anledningen införas ett krav på att kommuner som planerar att lägga ner en skola först ska undersöka om det finns en annan aktör, till exempel ett företag eller ett föräldrakooperativ, som skulle vilja ta över verksamheten. För de friskolor som ansöker om att ta över en nedläggningshotad skola bör det finnas ett snabbspår. Utbildning berikar både samhälle och individer. Tillgång till högre utbildning av god kvalitet i hela landet ökar människors möjligheter till jobb och trygghet, som det gynnar näringslivet och vår gemensamma välfärd. En samverkan och en nära koppling mellan den högre utbildningen och omgivande samhälle är därför av största vikt. verkar för att lärosätena ska bli mer autonoma, finnas i hela landet och ges ytterligare möjligheter att utforma sin verksamhet efter regionala förutsättningar. Fokus på kvalitet och samverkan Sedan regeringen valde att ta bort den inriktning mot fördelning av anslag efter kvalitet som och Alliansen tidigare baserat anslagsfördelningen på, bygger resursfördelningssystemet på två delar. Det första är att lärosäten får ersättning per helårsstudent, det vill säga antal studenter som antas på utbildningarna. Den andra delen i resursfördelningssystemet är att lärosätena får ersättning per helårsprestation, det vill säga antalet godkända studenter. Det nuvarande systemet riskerar därmed att ge betygsinflation då lärosätena tjänar pengar på att godkänna studenter. Det premierar inte heller lärosäten för utbildningarnas användbarhet och koppling till arbetslivet. Det trots att en stor majoritet går vidare till arbetsmarknaden efter avslutade studier. vill i stället se ett resursfördelningssystem där kvalitet, arbetslivsanknytning och regional samverkan premieras. Det finns även behov av en större översyn av resurstilldelningssystemet, vilket varit mer eller mindre orört sedan införandet. Exempelvis behöver resursfördelningen per område ses över för att skapa en bättre och jämnare kvalitet på landets alla utbildningar. Resursfördelningssystemet borde också kunna vara en del i att belöna mer relevanta sommarkurser till exempel genom att fördjupningskurser premieras. Studenter skulle därmed tidigare kunna avsluta sina studier och snabbare komma i arbete. strävar efter en vård och omsorg som finns tillgänglig för alla och som utgår från den enskilda människans behov. Rätten till självbestämmande och inflytande över den vård och omsorg som ges måste gälla såväl unga som gamla, friska som sjuka. Välfärdens huvudsyfte är att garantera trygghet och likvärdiga förutsättningar för alla, vilket bygger på insikten om att människors behov kan se olika ut. Grunden för att kunna öka välfärdssatsningarna i är dels att resurserna används ännu bättre och dels att tillväxt och sysselsättningen ökar, vilket i sin tur ökar skatteintäkterna. Under alliansregeringen ledde ökad sysselsättning till att medlen till välfärden ökade, trots en långvarig internationell kris. En vård och omsorg som tar sin utgångspunkt i den enskilda människans behov behöver också lägga stor vikt vid valfrihet. värnar rätten att själv välja vård eller skola från en mångfald av utövare. Denna mångfald kan bestå av både privata och kooperativa utövare vid sidan om de offentliga. Såväl aktiebolag som icke-vinstdrivande organisationer och det offentliga har viktiga roller att spela i välfärdssektorn. Mångfalden är en nödvändighet för att vården och omsorgen ska kunna utvecklas, för att medarbetarna ska få fler karriärvägar och för att samhället ska kunna erbjuda mer välfärd av högre kvalitet till fler. Men framförallt är mångfalden och valfriheten en förutsättning för att patienter, elever och föräldrar ska kunna bestämma mer själva. Vård- och omsorgssektorn är främst en småföretagarbransch. av företagen har färre än 20 anställda. [196] Branschen är också viktig för jämställdheten på arbetsmarknaden. Andelen företagsledare i vård- och omsorgsbranschen som är kvinnor är nästan dubbelt så hög som inom näringslivet i övrigt. Detta är några av skälen till varför är positivt till vårdvalssystem. Men det är i sammanhanget viktigt att poängtera att vårdvalssystemen också har bidragit till att fler vårdcentraler har öppnat och att patientmakten har stärkts. [197] Tillgängligheten, och möjligheten att söka vård som är anpassad efter de egna behoven, förbättras genom denna typ av system. Något som ligger i linje med uttalade ambition att svensk vård och omsorg ska formas utifrån människors olika förutsättningar. Regeringen säger sig vilja värna kvaliteten i välfärden. Mot bakgrund av detta är det allvarligt att man lägger så mycket tid och kraft på att bekämpa specifika driftsformer. Särskilt som man med ett sådant agerande riskerar att slå sönder det som lägger grunden för kvalitetsutvecklingen och individanpassningen inom vårdsektorn. Det finns brister i kvalitet inom svensk vård, och dessa brister måste motverkas med ett tydligt fokus på kvalitet snarare än en fixering vid enskilda driftsformer. Särskilt som just driftsformen för svenskt vidkommande inte förefaller vara avgörande i kvalitetshänseende. För att öka tillgängligheten och stärka patientmakten behöver vårdvalssystemet stärkas. 12.2 Välfärd i hela landet Välfärden ska vara tillgänglig för alla människor. Det innebär att välfärden också måste finnas tillgänglig i hela . är skillnaderna i tillgång till välfärden allt för stora, bland annat avseende avståndet till sjukvård. Tydliga prioriteringar måste göras för att minska dessa skillnader. Här spelar en effektiv organisation för sjukvårdstransporter och ett maximalt utnyttjande av ny informationsteknologi stor roll. På många mindre orter i har privata och ideella initiativ klivit in och tillfredsställt människors behov av utbildning och vård när det offentliga valt att lägga ner en verksamhet. Valfrihet och möjligheterna till etablering är således en viktig garant för att invånare i mindre orter inte ska få sina skolor och vårdcentraler nedlagda av lokalpolitiker i centralorten. För att tillgängliggöra välfärden i hela landet måste arbetet med bland annat ökad valfrihet, möjlighet till etablering, effektivare organisation för sjukvårdstransporter och nyttjande av ny informationsteknologi stärkas ytterligare. 12.3 Vård och omsorg En god, effektiv och trygg vård och omsorg i livets alla skeden hör till samhällets absolut viktigaste åtaganden. Vården måste vara jämlik och tillgänglig för alla och ska organisera sitt arbete efter patienternas behov. Människor får inte hamna i kläm mellan olika system. Alla människor måste också ha möjlighet att få inflytande över sin vård och omsorg oavsett i vilken livssituation de befinner sig. vid makten genomförde Alliansen en rad viktiga satsningar på minskade köer inom hälso- och sjukvården. Genom reformer som kömiljarden, senare benämnd Samordnings- och tillgänglighetsmiljarden, och lagen om valfrihetssystem minskade köerna och fler människor fick möjlighet att komma i kontakt med vården. [198] Den rödgröna regeringen har ersatt Samordnings- och tillgänglighetsmiljarden med en Professionsmiljard. Det är en olycklig prioritering, som riskerar att kraftigt öka väntetiden för dem som behöver komma i kontakt med en vårdcentral. Bristande tillgänglighet i hälso- och sjukvård drabbar alla patienter – framför allt dem mest störst behov. Ett fortsatt arbete för att förbättra tillgängligheten till vård i hela landet är en angelägen uppgift framöver. kommer att återkomma i framtida budgetmotioner med förslag om hur tillgängligheten i vården kan öka. Äldreboendegaranti och ökat självbestämmande Att dagens äldre lever och, tack vare den medicinska utvecklingen, också överlever sjukdomar är en framgång för samhället, men det skapar också nya utmaningar. Samhället måste bli bättre på att stötta människor att genom livsstilsförändringar behålla hälsan längre upp . Dessutom måste tryggheten i vården och omsorgen om de allra svårast sjuka förbättras. vill öka människors självbestämmande i välfärden. Endast så kan makten flyttas från politiker till patienter, brukare och anhöriga. Den rödgröna regeringens planer på att avskaffa valfrihetsreformer och försvåra för privata utförare i välfärden innebär att steg tas bort från en välfärd som ser den enskilda människans behov. Den centralisering och likriktning som detta leder till drabbar i slutändan dem som är i behov av vård och omsorg. övertygelse är att människor måste få mer – inte mindre – att säga till om när det gäller välfärdens utformning. Äldre personer som behöver stöd i hemmet ska ha rätt att själva bestämma vem som ska erbjuda den hjälp man behöver, och det är en rättighet som ska upprätthållas i hela landet. Därför måste landets alla kommuner kunna garantera valfrihet. Det ska också vara möjligt för personer som är att genom en äldreboendegaranti själva bestämma när det är dags att flytta till ett trygghetsboende eller till ett boende för vård och omsorg. Linköpingsmodellen för äldreomsorg utan biståndsbedömning Valfriheten behöver stärkas även vad gäller innehållet i välfärdstjänsterna. Den som får rätt till äldreomsorg blir enligt socialtjänstlagen (SoL) beviljad en specifik insats efter biståndsbedömning. En del kommuner har dock börjat titta på modeller som går ut på äldreomsorg utan biståndsbedömning. Ett exempel är , där det är möjligt att vända sig direkt till utföraren – privat eller offentlig. Den så kallade ”Linköpingsmodellen” har efter utvärderingar visat sig vara mycket uppskattad av brukarna, men inte inneburit några ytterligare kostnader. [199] Modellen strider dock mot nuvarande bestämmelser i varför en översyn av lagen krävs utifrån hur det kan bli möjligt för alla kommuner att erbjuda valfrihet över innehållet i äldreomsorgen. Den grundläggande intentionen med lagen om stöd och service (LSS) är att vara en rättighetslag som ger personer med stora funktionsnedsättningar möjlighet att leva som andra. LSS och framförallt assistansreformen har blivit en frihetsreform för människor med omfattande funktionsnedsättningar. Den bygger på principen att de som behöver assistans ska ha makten att själva bestämma både vem som ska ge assistans och hur den ska utföras. För är LSS en viktig reform att värna och utveckla. Personer med ett assistansbehov för grundläggande behov har rätt till assistansersättning från . För denna grupp finns en stor mångfald av utförare av assistans att välja mellan, vilket ger möjlighet för den enskilda brukaren att styra över sin assistans. När det gäller personer som har behov av 20 timmars assistans eller mindre är det kommunen som har ansvaret. har denna grupp inte samma valfrihet som den som får sin assistans från . Trots att möjligheten att välja en alternativ utförare finns, är timersättningen ofta så lågt satt att den inte räcker till att anlita någon annan assistans än den som erbjuds av kommunen. I praktiken innebär detta att en person som tidigare haft rätt till 25 timmars assistans men efter omprövning beviljas eller mindre, kan gå från att ha möjlighet att välja till en i stort sett obefintlig valfrihet. anser därför att ersättningen för den kommunala assistansen bör ses över med utgångspunkt i hur den enskilda individens valfrihet ska kunna garanteras. För är det självklart att alla brukare ska ges likvärdiga möjligheter att bestämma över sin assistans. 12.4 Färre sjukskrivningar och fler i arbete har sjuktalen stigit kraftigt i . Antalet sjukpenningdagar per person var . [200] Därefter ökade sjukpenningdagarna stadigt till per person . I syfte att minska sjukfrånvaron och öka drivkrafterna och möjligheterna till omställning och arbete för dem i sjukförsäkringen genomförde alliansregeringen tidigt omfattande reformer av försäkringen. Exempelvis infördes rehabiliteringskedjan, den bortre tidsgränsen och rehabiliteringsgarantin. Som ett resultat av bland annat dessa reformer sjönk sjukpenningtalet till en av dess lägsta nivåer någonsin: per person . har dock sjuktalen åter börjat öka. Trenden är oroande, i synnerhet då sjuktalen historiskt uppvisat en stor trögrörlighet. Källa: (2016). Att minska antalet sjukskrivna är viktigt för den enskilde, som måste få stöd att hantera sin sjukdom och, i de fall där det är möjligt, få hjälp tillbaka till arbetsmarknaden. Det är likaledes viktigt för att säkra de offentliga finanserna. Med ökande sjuktal följer ökande kostnader för sjukförsäkringen. uppgick kostnaderna för sjukpenning, sjukersättning och aktivitetsersättning till totalt ca , varav nästan för sjukpenning. , innan sjuktalen började öka på nytt, uppgick motsvarande kostnad till totalt, varav för sjukpenning. [201] Prognosen för är att sjukpenningen kommer att innebära en kostnad på , vilket motsvarar en ökning . [202] För att fortsatt säkra de offentliga finanserna är det därmed viktigt att bromsa och motverka ökningen av sjuktalen. Risken är annars att vi åter kommer att se en ohållbar kostnadsökning, där kostnaderna tränger undan andra viktiga reformer. De stora variationerna i sjukfrånvaron kan inte enbart eller ens huvudsakligen härledas till förändringar i folkhälsan. [203] De ökningar vi sett i sjuktalen har därför inte sin grund i att människor har blivit sjukare i mycket högre rad. Snarare verkar sjukförsäkringens struktur och samhällets attityd till sjukskrivning vara viktigare för att förklara variationen. I och med detta kan även reformer av sjukförsäkringen bidra till minskad sjukfrånvaro, utan att för den delen behöva innebära betydande minskningar av försäkringsskyddet för de sjuka. Snabbare vägar tillbaka till arbete Regeringens avskaffande av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen bedöms komma att öka antalet sjukskrivna och minska arbetskraftsdeltagandet. [204] Därtill väntas det öka de offentliga utgifterna med i storleksordningen . anser att tydliga tidpunkter för kontroll och avstämning är fundamentala delar av en välfungerande sjukförsäkring. Snarare än att avskaffa den bortre tidsgränsen borde regeringen ha övervägt att tidigarelägga den. Därför kommer i framtida budgetmotioner att föreslå att den bortre tidsgränsen återinförs. För att stärka incitamenten till att återgå till arbete ytterligare har även föreslagit att en karensdag införs , då sjuklöneperioden tar slut. Enklare att byta jobb Vissa personer kan vara sjukskrivna och må dåligt just på grund av arbetet eller sin arbetssituation. Andra sjukskrivna personer klarar inte längre av sina tidigare arbetsuppgifter. För att dessa personer ska kunna återgå i arbete kan det därför även behövas stöd för att hitta ett nytt arbete. [206] En del i detta är att öka rörligheten på arbetsmarknaden i stort genom att reformera trygghetslagstiftningen. [207] Men även mer direkta åtgärder kan behövas, i synnerhet på kort sikt då rörligheten fortfarande kan förväntas vara låg. anser att ett system med jobbfixarpeng bör ersätta dagens Arbetsförmedling. Privata arbetsförmedlare utför då förmedlingen av arbeten och stödjer arbetslösa i utbyte mot en incitamentsbaserad ersättning. Inom ramen för en sådan jobbfixarpeng skulle även långtidssjukskrivna kunna erbjudas hjälp och stöd att byta jobb för att varaktigt komma tillbaka till arbete efter en längre sjukskrivning. Målgruppen är långtidssjukskrivna som redan har en anställning men som vill, och behöver, byta till ett nytt jobb. Det ska tydliggöras att det inte skulle innebära att det införs något nytt krav på att byta jobb. I följande avsnitt beskrivs initiala och övergripande inställning till de av regeringen aviserade förändringarna, avseende såväl inkomster som utgifter, inför budgetpropositionen . kommer i höstens budgetmotion att återkomma med slutgiltiga besked kring partiets inställning till de konkreta förslag som regeringen väljer att presentera. Innehållet i regeringens vårproposition är i grunden otillräckligt för att möta de utmaningar som står inför. Det är anmärkningsvärt att regeringen valt att inte i större grad avisera reformer ämnade att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och säkra de offentliga finanserna. Det är också värt att notera att regeringen fortsatt valt att inte presentera förväntade beteendeeffekter av sin politik, trots att regeringen vårproposition skrev att de ämnade återkomma med en sådan redovisning. Effekterna beskrivs i stället kvalitativt, vilket försvårar en konstruktiv debatt kring den förda politiken och dess avvägning mellan centrala målkonflikter. Att regeringen valt att i första hand diskutera aviserade utgiftsökningar, trots att någon finansiering för dessa inte aviserats, är mycket olyckligt. Antingen betyder det att regeringen öppnar för att ytterligare försämra de offentliga finanserna genom lånefinansierade utgiftsökningar, eller så är det ett tecken på att regeringen försöker dölja hur de ämnar finansiera dessa utgiftsökningar. 13.1 Aviserade utgiftsförändringar inför budgetpropositionen Regeringen har föreslagit förändringar som medför ökade utgifter för med . En stor del av dessa härrör från utgifter som budgeterats , men som skjuts för att klara utgiftstaket. Denna typ av tänjning av reglerna inom det finanspolitiska ramverket är riskabla. De riskerar att urholka förtroendet för ramverket och de offentliga finanserna.