ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H402262 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en översyn av lagstiftningen i syfte att förbättra tillsynen, skärpa regleringen kring användningen av fyrverkerier och öka efterlevnaden av lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. Fyrverkerier kan vara till glädje för en del, men leder också till en rad negativa konsekvenser. Ljudet kan upplevas som mycket skrämmande för både människor och djur. När det inte går att förutsäga när skjutandet ska pågå är det givetvis extra svårt att själv vidta försiktighetsåtgärder. Vi vet dessutom att människor skadas allvarligt, till och med dör, . Till detta kommer en problematik med bränder orsakade av fyrverkerier. De kemikalier som ingår är också en belastning på miljön. Det handlar också om spridande av giftiga ämnen i naturen och om skräckslagna husdjur. För exempelvis människor med demenssjukdomar och människor, särskilt barn, som flytt undan krigssituationer och i många fall lider av PTSD kan fyrverkerier skapa stor oro och mycket obehag. Även många andra störs av fyrverkerierna och upplever obehag då de avfyras i närheten av bostäder. Det finns således många skäl för att reglera användandet av fyrverkerier – miljöskäl, personskadeskäl, djurskyddsskäl osv. Det handlar bl.a. om att begränsa användandet till vissa anvisade platser och tidpunkter, samt att reglera vem som får sälja och köpa fyrverkerier och när detta ska få ske. finns dock brister när det gäller såväl tillsyn som efterlevnad. Det bör därför göras en översyn av lagstiftningen i syfte att förbättra tillsynen, skärpa regleringen kring användningen av fyrverkerier och öka efterlevnaden av lagstiftningen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Nooshi Dadgostar (V)
mot · H402263 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksdagsstyrelsen bör utreda frågan om att binda nivån på riksdagsledamöternas grundarvode till av ett prisbasbelopp och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksdagsstyrelsen bör utreda hur de extra ersättningar som finns för uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet kan avskaffas och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Riksdagsledamöter ska både vara representativa för sitt parti och dess ståndpunkter och för folket. Jämfört med de flesta inom väljarkåren har riksdagsledamöterna mycket höga månadsersättningar. Det riskerar att skapa en förtroendeklyfta mellan de folkvalda ledamöterna och det folk de representerar. har grundarvodet ökat från till . Därutöver tillhör riksdagsledamöterna den grupp högavlönade i samhället som tjänat mest på den tidigare regeringens klasspolitik eftersom jobbskatteavdragen har gett extra till dem. Det finns dock starka argument för att arvodet ska vara förhållandevis högt. Ett någorlunda högt arvode minskar risken för att möjliga ledamöter avstår från att kandidera till på grund av att det skulle innebära en inkomstminskning. Vidare ska lagstiftare i högsta beslutande politiska organ vara omutbara, dvs. inte kunna påverkas ekonomiskt för att fatta beslut i en viss riktning. Det är den egna övertygelsen och partiets politik som ska avgöra den enskilda ledamotens olika ställningstaganden, inte ekonomiska överväganden. föreslår att nivån på arvodet fastställs till ett prisbasbelopp , vilket är . Det vore en rimlig nivå och att knyta det till prisbasbeloppet har också den påtagliga fördelen att arvodet inte skulle vara föremål för ständig diskussion och nya årliga beslut. Riksdagsstyrelsen bör utreda frågan om att binda nivån på riksdagsledamöternas grundarvode till av ett prisbasbelopp . Detta bör ställa sig bakom och ge riksdagsstyrelsen till känna. anser att de extra ersättningar som finns för olika uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet är onödiga utgifter för staten. Det handlar exempelvis om tillägg till det ordinarie arvodet på för dem som utses till utskottsordförande och vice utskottsordförande. De extra ersättningarna utges för att kompensera för att uppdraget är särskilt arbetskrävande. Det är dock möjligt för partierna att fördela arbetet inom riksdagsgruppen så att de ledamöter som har dessa uppdrag avlastas när det gäller andra delar av riksdagsuppdraget. Det är därför rimligt att ersättningar för uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet avskaffas. Riksdagsstyrelsen bör utreda hur de extra ersättningar som finns för uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet kan avskaffas. Detta bör ställa sig bakom och ge riksdagsstyrelsen till känna. Nooshi Dadgostar (V)
mot · H402266 · 2016-09-29 00:00:00 — Bosparande för ungas första bostad ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att lagstifta om statligt gynnat bosparande och tillkännager detta för regeringen. Bristen på bostäder i kombination med höga priser i storstadsregionerna och ett ökat antal unga vuxna har skapat en besvärlig situation för dem som vill flytta hemifrån. Man har ofta inte sparkapitalet för en insats till en bostadsrätt men har heller inte stått i bostadskö för att få en billig hyresrätt. skulle många unga vuxna klara av boendeutgifter på ca /månaden (s. 20 . Problemet är därför inte dålig betalningsförmåga, utan snarare brist på finansiering och sparkapital. har debatten dominerats av förslag såsom utbudssubventioner av hyresbostäder och regelförenklingar. Erfarenheten visar dock att subventionerna ofta är ineffektiva och dyra, varför nyproduktionen domineras av bostads- och äganderätter. Det finns emellertid en beprövad lösning i flera länder, som skulle hjälpa unga vuxna att komma in på bostadsmarknaden. Förslaget presenteras av Byggindustrier i rapporten ”Startlån och bosparande – möjliga system och effekter” och innebär att unga vuxna i åldern 18–36 ska kunna spara till bostad med särskilda skatteregler. Det blir som ett inverterat ränteavdrag – istället för att få tillbaka på lånet, får du tillbaka på sparandet. Genom att underlätta bosparande kan unga snabbare bygga upp en egen kapitalinsats för ett första bostadsförvärv. Tre av fem norrmän i åldern 17–33 använder denna sparform och liknande modeller finns också i , och . Enligt en undersökning från Novus ”Bosparande – Startlån” genomförd är åtta av tio svenskar positiva till att införa bosparformen likt den norska även i . Detaljerna för hur exakt det skulle se ut kan behöva utredas vidare men som exempel: Ett sådant system skulle kunna innebära att sparandet sker från det år en person fyller till det år han eller hon fyller . Sparandet skulle kunna vara avdragsgillt med upp till ett halvt inkomstbasbelopp . Avdraget kan uppgå till av sparandet vilket innebär att den som bosparar får tillbaka i skatteavdrag mot annan skattepliktig inkomst. Dessutom ska den avkastning bosparandet genererar vara skattefritt. Skulle sparkapitalet användas till annat än köp av bostad blir det en retroaktiv beskattning. Förutom att unga vuxna ges en möjlighet att komma in på bostadsmarknaden kan andra positiva sidoeffekter uppstå. Genom att rikta institutionellt stöd till resurssvaga hushåll stimulerar man sparande bland yngre vilket gör att man i ett tidigt skede av sitt vuxna liv får lära sig att ta ansvar för sin privatekonomi. En ung befolkning med respekt och förståelse för plånboksfrågor, för en framtid med politiker och näringsliv som fattar kloka beslut.
mot · H402267 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till statliga startlån till unga vuxna och tillkännager detta för regeringen. Bristen på bostäder i kombination med höga priser i storstadsregionerna och ett ökat antal unga vuxna har skapat en besvärlig situation för dem som vill flytta hemifrån. Man har ofta inte sparkapitalet för en insats till en bostadsrätt men har heller inte stått i bostadskö för att få en billig hyresrätt. skulle många unga vuxna klara av boendeutgifter på ca /månaden (s. 20 . Problemet är därför inte dålig betalningsförmåga, utan snarare brist på finansiering och sparkapital. har debatten dominerats av förslag såsom utbudssubventioner av hyresbostäder och regelförenklingar. Erfarenheten visar dock att subventionerna ofta är ineffektiva och dyra, varför nyproduktionen domineras av bostads- och äganderätter. Vi ser därför en annan lösning som skulle hjälpa unga vuxna att komma in på bostadsmarknaden. I finns startlån som i praktiken är ett statligt topplån som i första hand vänder sig till förstagångsköpare på bostadsmarknaden. Med ett startlån som toppfinansiering till förmånliga villkor kan sedan hushållen få ett bottenlån efter sedvanlig kreditprövning i en vanlig bank. Byggindustrier föreslår i rapporten ”Startlån och bosparande” att man ska kunna låna upp till 90–av marknadsvärdet amorteringsfritt och sedan betala av . Enligt en undersökning från Novus ”Bosparande – Startlån” är tre av fyra svenskar positiva till förslaget. Med ett startlån kan bristen på eget kapital överbryggas med endast räntebetalningar till gynnsamma villkor. Ett sådant startlån ersätter det egna kapitalet och sänker boendeutgiften väsentligt. Vidare kan längden på amorteringsfriheten och nivån på startlånet diskuteras. En möjlighet är t ex att sänka amorteringsfriheten till , d.v.s. i paritet med längden på en högskoleutbildning. För att hålla statens skulduppbyggnad till ett minimum skulle man också kunna ha begränsningsregler på startlånet, ett maxbelopp som man får låna. Slutligen, för att få ett kostnadsneutralt system för staten kan man koppla räntenivån till statens upplåningskostnader plus avgifter för administration och eventuella kreditförluster. Det är flera aspekter som behöver övervägas innan man har ett färdigt förslag på bordet, det får bli upp till en statlig utredning att slå fast de exakta detaljerna i lagstiftning och anpassa till svenska förhållanden.
mot · H402268 · 2016-09-29 00:00:00 — Aktiebolags ägande av jord- och skogsbruksfastigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda jordförvärvslagen för att möjliggöra för aktiebolag att förvärva mark och tillkännager detta för regeringen. En levande landsbygd kan inte endast leva på turism och rekreationsindustri. Kärnan i den svenska landsbygden och dess vitalitet är och förblir jord- och skogsbruket varvat med större mellanstora industrier och därtill småföretag kopplat till dessa eller servicenäringen på orten. Jord- och skogsbruksfastigheter kan i inte direktägas av aktiebolag. Aktiebolag är den överlägset bästa bolagsform kopplat till juridiskt ansvar, skatteregler m.m. Översyn och utredning bör tillsättas angående jordförvärvslagstiftningen i för att möjliggöra i alla fall viss möjlighet för aktiebolag att förvärva mark. Även möjligheten till finansiering kan bli svår för små och medelstora skogs- foch jordbruk pga. att aktiebolag inte kan användas som juridisk enhet för att äga fastighet enbart i vissa fall såsom driftsbolag som säljer produkterna från jord- eller skogsbruket. Även länsstyrelsernas prövningsrätt vid fastighetsförvärv inom jord- och skogsbruk, s.k. förvärvstillstånd och i vissa fall exklusiv förköpsrätt till befintliga fastighetsägare på orten riskerar att snedvrida marknadsprissättningen på denna typ av fastigheter. Frågorna borde grundligt utredas.
mot · H402269 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en marknadskompletterande riskkapitalfond med uppgift att kommersialisera svenska innovationer och tillkännager detta för regeringen. är rikt på kreativa företag med innovativa idéer. Tyvärr förverkligas sällan potentiella innovationer då företagen saknar kapital för att kommersialisera dem. I andra fall flyr företagen utomlands för att söka finansiering på utländska riskkapitalmarknader. I båda fallen går miste om arbetstillfällen. En god tillgång på riskkapital skapar förutsättningar för småföretag med hög tillväxtpotential att växa till medelstora och stora företag. I en global ekonomi innebär det en förstärkning av landets konkurrenskraft som vi säkrar svenska arbetstillfällen och fler är med och bidrar till den gemensamt finansierade välfärden. Många innovationer och idéer finns hos småföretag och det är också de som har liten möjlighet eller ingen möjlighet alls att få tillgång till riskkapital för att förverkliga sina idéer. En marknadskompletterande riskkapitalfond skulle gynna innovationsutvecklingen och öka nyföretagsamheten.
mot · H40227 · 2016-09-16 00:00:00 — Regelverk vid utannonsering av tjänster ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra det gällande regelverket för utannonsering av tjänster i och tillkännager detta för regeringen. Frågan om kompetensförsörjning är viktig för konkurrenskraft. Regeringen liksom samhället i stort bör därför verka för ett väl fungerande regelverk för personrörlighet. Ändå har det framkommit att har beslutat om utvisning av etablerade och kompetenta människor med motiveringen att man fått sin anställning via andra jobbförmedlingar än Arbetsförmedlingen, vilket enligt innebär att tjänsten inte är giltig. En anledning som uppgetts var att ”den utannonserade tjänsten inte fanns synlig för europeisk arbetskraft”. Det är som fattar beslut om arbetstillstånd. Men Europeiska kommissionen har tydligt uttalat att unionslagstiftningen inte kräver att alla lediga jobb förmedlas på EU-nivå. Det är med andra ord fullt möjligt att använda alternativa rekryteringskanaler som finns tillgängliga. Den praktiska tillämpningen av unionsföreträdet regleras inte i detalj i . Det betyder att det är upp till medlemsstaterna att reglera den frågan. Det är således upp till EU:s medlemsstater att reglera frågan om unionsföreträde i nationell rätt. Det har gjort genom de nationella reglerna för arbetskraftsinvandring, som slår fast att arbetsgivare kan använda sig av olika rekryteringssätt så länge som unionsföreträdet respekteras. De svenska reglerna för arbetskraftsinvandring infördes av alliansregeringen. Då gjordes bedömningen att unionsföreträdet kräver att personer bosatta inom EU/EES och ska få kännedom om vakanser på den svenska arbetsmarknaden. Först därefter står det arbetsgivaren fritt att rekrytera från tredjeland. Den aktuella bestämmelsen i utlänningslagen baseras på så sätt på principen om unionsföreträde. Av förarbeten framgår att arbetsgivaren kan anmäla den lediga tjänsten till Arbetsförmedlingen för utannonsering men att det inte finns något som hindrar arbetsgivaren från att välja andra rekryteringssätt. Det avgörande är att det framgår i ärendet att unionsföreträdet har respekterats. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H402271 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket kring utländska körkort och tillkännager detta för regeringen. Vi lever i då människor rör sig allt mer över nationsgränserna. Jobb, studier eller kärlek kan locka människor att flytta till andra länder. För dem som kommer till är körkortsreglerna ibland besvärliga. Ett körkort utfärdat i ett EES-land, eller kan utan större problem omvandlas till ett svenskt körkort. När körkortet däremot har utfärdats i något annat land är det endast giltigt i från det att körkortsinnehavaren folkbokförts i . Därefter måste han eller hon skaffa svenskt körkort genom att avlägga kunskaps- och körprov. Det tar tid och medför stora kostnader som personen redan haft i ett annat land. Det kan naturligtvis finnas skäl att kontrollera trafikkunskaperna hos dem som har ett utländskt körkort. Sådan kontroll borde dock vara som mest angelägen i och inte efter att personen börjat köra bil i . Mot denna bakgrund finns anledning att se över regelverket kring utländska körkort. Man skulle exempelvis kunna tänka sig en längre prövotid, där överträdelser skulle kunna leda till krav på kunskaps- och körprov. En fläckfri prövotid skulle däremot kunna omvandlas till svenskt körkort utan särskilda prov.
mot · H402272 · 2016-09-29 00:00:00 — Utvärdering av ramdirektivet för vatten ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utvärdering av implementeringen av EU:s ramdirektiv för vatten och tillkännager detta för regeringen. EU:s ramdirektiv för vatten ”vattendirektivet” syftar till att vi ska uppnå en långsiktigt hållbar förvaltning av våra vattenresurser. Hälften av våra vatten uppfyller inte god vattenstatus enligt EU:s vattendirektiv. Det finns mycket kvar att förbättra visar vattenmyndigheternas kartläggning av alla svenska vatten. har indelats i fem vattendistrikt med en länsstyrelse i varje distrikt som samordnande vattenmyndighet. På alla länsstyrelser ska det finnas ett beredningssekretariat som biträder vattenmyndigheterna. Ofta finns det även på varje länsstyrelse en samordnare. En vattendelegation i respektive vattendistrikt har utsetts av regeringen. Det är vattendelegationerna som fattat beslut om miljökvalitetsnormer och åtgärdsprogram. I delegationerna finns länsstyrelser, kommuner och näringsliv representerade. Det finns dock inneboende problem med implementeringen av vattendirektivet. Bland annat är miljökvalitetsnormerna ett sådant problem. Miljökvalitetsnormerna bygger på en lång rad avvägningar och bedömningar som ibland görs utifrån bristfälliga underlag. Då blir det problem när åtgärdsprogrammet eller de åtgärder som föreslås anses vara en automatisk följd av vattendirektivet. Avvägningar mellan åtgärder och effekter på andra miljö- och samhällsmål är nödvändiga. Det svenska vattenfördelningssystemet utgör ett hinder för ett rättvist, rimligt och effektivt uppnående av vattendirektivets målsättningar. Det finns en rad grundläggande systemfel som behöver åtgärdas. Det finns ett färdigt förslag från vattenmyndigheterna på hur det ska åtgärdas. De anser att möjligheterna till politisk styrning av ambitionsnivå och rimlighet samt kopplingen mellan kravställande och finansiering utgör några av bristerna. Vidare bör samhället se till att det blir en rimlig bördefördelning där utgångspunkten bör vara att ingen enskild grupp eller individ får drabbas orimligt hårt. Det finns en risk för överimplementering när det gäller bedömningar och åtgärdskrav avseende fysiska förändringar i vattendrag.
mot · H402273 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa ett räntetak för kreditgivare och tillkännager detta för regeringen. En forskningsrapport* utförd vid i , , kommer fram till ett antal intressanta slutsatser om vad ett införande av ett räntetak skulle ha för effekter på kreditmarknaden. Med stöd av genomförda intervjuer med branschorganisationer och långivare, samt en konsument- och företagsundersökning, skriver man att mycket tyder på att införandet av ett räntetak skulle resultera i bland annat att kreditgivare skulle skärpa sina utlåningsvillkor, vilket skulle medföra incitament för kreditgivare att förbättra sina metoder för hur de bedömer kunders betalningsförmåga och annan riskbedömning. En annan möjlig effekt av ett räntetak som man diskuterar är att det kan bidra till ett ökat informationsutbyte och bättre transparens kring kreditupplysningar. Det skulle försvåra för kunder att ta lån från flera olika kreditgivare på samma gång som kreditgivarnas möjlighet att bevilja flera lån till samma kund, skulle minska. Beroende på hur högt man sätter räntetaket blir det olika svårt att hålla sig inom den tillåtna gränsen och kombinera flera räntekostnader och avgifter. Vidare skulle kreditgivare fokusera mer på befintliga kunder med lägre risk istället för att rikta in sig på nya kunder. Utlåningen skulle i en lägre utsträckning rikta sig till kunder som har en benägenhet att inte betala tillbaka kortfristiga lån , exempelvis ensamstående föräldrar, personer med låg inkomst samt kunder som har svårigheter med räkningar och andra ekonomiska åtaganden. Konsumentundersökningen visar att kunder som inte fick sin låneansökan beviljad skulle söka finansiellt stöd hos närstående alternativt låta bli att ta lån. Vidare konstaterar man att en överväldigande majoritet av dessa utesluter att söka lån på olagliga vägar vid ett avslag på låneansökan. Trots att det finns en möjlighet att nya kreditprodukter skulle utvecklas om ett räntetak skulle införas är det emellertid mer sannolikt med en minskad, snarare än ökad, mångfald av kreditprodukter. *”The impact on business and consumers of a cap on the total cost of credit 2013.”
mot · H402274 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utse försökslän för en pilotstudie av en kundvalsmodell i kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. tillträdde kollektivtrafiklagen som öppnade marknaden för kollektivtrafik. Lagen gjorde det möjligt att bedriva buss- och järnvägstrafik på kommersiella villkor. Dock har endast några få kommersiella nyetableringar tillkommit, vilka endast utgjort ett komplement för en avgränsad resenärsgrupp. En av orsakerna till denna högst begränsade effekt av marknadsöppningen är att huvuddelen av kollektivtrafiken upphandlas och skattesubventioneras till drygt hälften av kostnaderna, vilket utestänger kommersiella operatörer från marknaden. , , har studerat möjligheterna att övergå från dagens offentliga subventionering av trafiken efter upphandling till att istället tillämpa en kundvalsmodell, där ersättning utgår per resenär till den operatör som bedriver trafik. Enligt VTI:s studie Marknadsöppning – och sen? Samhällsekonomisk analys av förutsättningarna för en stärkt kollektivtrafik (2013) finns det skäl att anta resandet kan öka med en kundvalsmodell. Med en sådan modell får entreprenören full frihet att utforma trafiken, vilket kan leda till lägre kostnader och en högre lönsamhet för kollektivtrafiken. Vidare blir det tydligt för marknaden om vad som är viktigt för samhället, det vill säga att fler reser kollektivt. VTI föreslår därför vidare studier och genomförandet av kontrollerade försök, att pröva en kundvalsmodell i någon del av landet, för att utvärdera de praktiska erfarenheterna av en sådan kundvalsmodell. Därför föreslår jag att regeringen tillsätter en utredning att utforma en kundvalsmodell och konsekvenserna av att införa en kundvalsmodell i kollektivtrafiken, först och främst i form av en pilotstudie i ett eller flera län. Utredningen och tillhörande pilotstudie bör göras i nära samverkan med företrädare för de regionala kollektivtrafikmyndigheterna och ett statsbidrag för pilotstudien bör undersökas.