mot · H4022225 · 2016-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional tillväxt ställer sig bakom det som anförs i motionen om hållbar tillväxt för företag och medborgare i landets alla regioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om transportbidrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om omlokalisering av statliga myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att trygga en god tillgång på offentlig service till medborgare från statliga myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bredband och tillkännager detta för regeringen. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Från sida ser vi positivt på landsbygdens möjligheter, som vi inte kan blunda för stora utmaningar, inte minst vad gäller avfolkning och ofrivillig urbanisering. 1,4 miljoner svenskar bor och verkar på olika sätt på landsbygden. Dessa möjliggör en stark handelsbalans genom sitt värv inom till exempel skogs-, gruv- och metallindustrin. Växande turism skulle ha positiv effekt både på sysselsättning och inflyttning (eller minskad avfolkning). Sysselsättningstillväxten inom turism uppgick till , som den generella sysselsättningen endast växte . God infrastruktur vad gäller fysiska transporter och internet är viktiga förutsättningar för regional tillväxt. anser att staten bör ha en aktiv roll vad gäller förutsättningar för regional tillväxt. Det kan finnas ett ömsesidigt positivt samspel mellan det offentliga och det privata och utmaningen ligger inte i att fördela en kaka utan i att få den att växa. anser att skapandet av en uthållig och bärkraftig tillväxt fordrar teknologiska landvinningar. Olika styrmedel såsom regleringar, skatter och subventioner kan mildra vissa problem på kort sikt, men kan inte lösa de stora utmaningarna på . För att både företag och medborgare ska ha möjlighet att verka i hela är tillgången till både privat och offentlig service en helt avgörande förutsättning. I alla delar av finns inte möjligheten att ha både ett postkontor, ett apotek eller en matbutik. En större samordning av offentliga och privata tjänster än vad sker kan därmed vara en väg att gå. En lokal matbutiks överlevnad kan vara avgörande av att den får tillhandahålla offentlig service kombinerad med annan form av privat service, vilket i sin tur även gynnar den privata servicen. Vår målsättning är att skapa förutsättningar för en kraftig men hållbar tillväxt för företag och medborgare att bo och verka i landets alla regioner. Att utjämna kostnader för transporter är avgörande i ett land som som präglas av stora avstånd. En väl utbyggd och fungerande infrastruktur för kommunikation utgör då grunden för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela landet. ser härvid ett ökat behov av såväl vidmakthållande som utveckling av statens transportinfrastruktur. Vi vill även införa en marknadspott för investeringar utöver den ordinarie budgetramen, och som bör uppgå till av utgiftsområdet för kommunikationer. Denna marknadspott ska snabbt kunna användas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar i näringslivet. Förslaget ligger i linje med vad som lyfts fram av Näringslivets Transportråd. Transportbidraget är ett regionalpolitiskt stöd som ska kompensera för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd, samt stimulera till höjd förädlingsgrad inom stödområdets näringsliv. Stödområdet omfattar , , och . Detta stöd har under vissa år haft ett större anslag än vad som har behövts för att täcka de ansökningar som har inkommit. Det finns dock, enligt handläggare, olika delförklaringar till att allt färre söker detta bidrag. Det beror till exempel på att företag flyttar eller lägger ner och det finns också företag som inte är medvetna om att de kan ansöka om stöd. I den mån företag inom stödområdet flyttar söderut inom är det en tydlig indikation på att transportbidraget inte fullt ut fyller sitt syfte och kan betraktas som för lågt. uppfattning är att det finns behov av att ökar informationsspridningen av möjligheterna att få bidraget till näringslivet inom det berörda stödområdet. En grundpelare i vår regionalpolitik är att delvis utlokalisera statliga arbetstillfällen från större städer till landsbygden, att nyetablera myndigheter och verk på landsbygden samt förhindra fortsatt flytt av statliga jobb från landsbygd till storstäder. Med dagens tekniska utveckling finns det goda möjligheter att förlägga statliga arbetstillfällen utanför storstäderna och det finns därför få godtagbara skäl att generellt centralisera statliga jobb till storstäderna. Denna omlokalisering är emellertid ett långsiktigt mål. Om den sker i för snabb takt innebär den ekonomiska, sociala, logistiska och organisatoriska problem. Utlokaliseringar ska alltså ske med försiktighet som ett komplement till de nyetableringar som i huvudsak ska ske på landsbygdsorter. Omlokaliseringar ger positiva effekter för de berörda kommunernas skatteunderlag, vilket innebär bättre välfärd i form av skola och omsorg. Detta i sig ökar i förlängningen attraktionskraften att bo på dessa orter. En förutsättning för en levande landsbygd är god tillgång till offentlig service. har en ond spiral inneburit att offentlig service dragits undan från landsbygden till följd av ett minskat befolkningsunderlag, vilket i sin tur bidragit till att försämra befolkningsutvecklingen än mer. För att kompensera för detta har myndigheter och kommuner satsat allt mer på att erbjuda information och service över internet och telefon, vilket är något som för många är ett fullgott alternativ. kan mer än 2 miljoner människor av olika skäl inte använda datorn för detta enligt SOU 2009:92. är oroade över denna utveckling och vill stärka medborgarservicen genom ökad samverkan för att bibehålla samt utveckla den offentliga servicen. Fysiska möten kan ibland av praktiska skäl inte åstadkommas, men man kan inom ramen för samverkanskontor genom teknik verka för personliga möten på distans, vilket kan ge alla medborgare en likvärdig tillgång till service. Mer och mer av våra liv förutsätter en snabb och stabil internetuppkoppling: från arbete där alltmer automatiseras med datorers hjälp till vår fritid där både underhållning och omvärldsrapportering fortsatt flyttar över till internetbaserade medier. Detta gör internettillgänglighet ytterst till en demokratifråga. Ett där alla medborgare inte har samma chans att delta i samhällsdebatten ser vi som skadligt och något som riskerar att polarisera samhället i landsbygd och stad. Infrastruktur handlar inte endast om transportmöjligheter utan omfattar även teknisk infrastruktur för kommunikation såsom bredband. Behovet av tillgång till god infrastruktur för kommunikation blir allt viktigare både för näringslivet och för den enskilda medborgaren. Den ambitionsnivå som finns om att av hushållen ska ha tillgång till snabbt bredband 2020 är inte tillräcklig och det noteras att landsbygden sannolikt kommer att vara kraftigt överrepresenterad bland de kvarvarande . Den parlamentariska landsbygdskommittén som är tillsatt av regeringen anser ”att hela befolkningen ska ha tillgång till digital infrastruktur med hög överföringskapacitet . Utan ett sådant mål blir det omöjligt att hävda att landsbygder ska leva. ", vilket de uppmanar regeringen att driva. delar mening om att av befolkningen ska ha tillgång till snabbt bredband 2025.