mot · H4023564 · 2016-12-14 00:00:00 — Däremot anser vi att principen med den resursfördelningsmodell som alliansregeringen använde har varit bra samt att systemet med omfördelning ska finnas kvar och att modellen bör föreskriva att av nya basanslag ska omfördelas baserat på väl kända indikatorer. Vi anser också att alla statliga lärosäten vid omfördelningen ska konkurrera i samma grupp, inklusive samt högskolan i . 5.6 Principer för resursfördelning Regeringen presenterar inte ett färdigt förslag till ramar avseende fördelning av framtida forskningsmedel. Regeringen definierar inte indikatorn ”samverkan”. Däremot vill de ge denna indikator samma viktning som de nu gällande indikatorerna: externa anslag samt citeringar och publiceringar. Regeringen behöver tydliggöra hur de avser att definiera samverkan samt varför den ska tillskrivas samma vikt som övriga indikatorer. Samverkan får inte ske på bekostnad av vetenskaplig och konstnärlig kvalitet och excellens. Regeringen måste återkomma med vilken modell de avser att resurser ska fördelas för . förändringar av resursfördelning till lärosäten har aviserats i forskningspropositionen. Regeringen underlåter att ge besked om hur resurser ska fördelas . Detta är allvarligt. Regeringen bör återkomma före nästa beslut och redovisa principerna för resursfördelningen. vill att den kommande utredningen om resurstilldelningssystemet ska pröva frågan om att tilldela lärosätena resurser för utbildning, forskarutbildning och forskning i ett anslag. Det tror vi skulle stärka sambandet mellan utbildning och forskning. 5.7 Kvalitetsuppföljning av svensk forskning och innovation saknar ett system för en samlad och oberoende analys av vilka resultat och effekter som statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation har. Det finns i de flesta jämförbara länder. För att lära mer om hur olika europeiska länder har organiserat sitt arbete på området gav Ingenjörs- och vetenskapsakademin (Iva) Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (NIFU), i uppdrag att studera frågan. Den färdiga studien bygger på ett tjugotal samtal med forskningsanalytiker från olika länder. För att säkerställa att investeringar i forskning, utveckling och innovation är effektiva krävs bättre uppföljning. föreslår därför att en utredning tillsätts för att lämna förslag om hur ett sådant system kan inrättas. 5.8 Fastställ kriterier för universitetsstatus Det är viktigt att möjligheterna för dagens högskolor att erhålla universitetsstatus klargörs. Det ska finnas tydliga kriterier för att undvika godtycklighet. Därför anser att regeringen bör återkomma med förslag på sådana kriterier. Optimera användandet av svensk forskningsinfrastruktur har investerat tungt i forskningsinfrastruktur av världsklass. , och är samtliga anläggningar med stor potential för framgångsrik forskning och innovation. Regeringen har utsett en samordnare för ESS men mer kan och behöver göras för att utveckla just den anläggningens förväntade potential, samt av det kompetenskluster som anläggningen kommer att utgöra ihop med . VR fick i uppdrag att utarbeta en strategi för ”att stimulera svenskt deltagande, utnyttjande och kompetensförsörjning kring uppbyggnaden och driften av den europeiska spallationskällan (ESS)”. Ett förslag till strategi lämnades till regeringen . anser att det nu är hög tid att flera av de förslag som lyfts fram i förslaget till strategi börjar genomföras så att ESS tillsammans med de andra stora forskningsinfrastrukturerna kan bidra till att göra än mer attraktivt för forskning och innovation. Se även delmål E. Behåll och attrahera ny kompetens 7.1 Ge alla meriteringsanställningar rätt till prövning Autonomireformen gav universitet och högskolor frihet att utforma sin interna organisation på det sätt som passar varje lärosäte. Det råder dock otydlighet och osäkerhet gällande vissa meriteringsanställningar. Det krävs en tydligare struktur. saknar ett sammanhållet system för meritering av unga forskare tidigt i karriären. Detta innebär osäkra anställningsförhållanden och utgör en stor risk att framstående forskare lämnar den akademiska banan för en annan karriär. föreslår att högskoleförordningen ses över i syfte att alla meriteringsanställningar ska kunna ge rätt till prövning för tillsvidareanställning. ”Rätten till prövning” bör ske mot i förväg uppställda krav. Meritering ska kunna förtjänas vetenskapligt och pedagogiskt. Även mobilitet bör vara meriterande. anser att ett enhetligt system för meriteringsanställningar vid svenska lärosäten bör övervägas. 7.2 Rekryteringar ska vara transparenta I sin proposition Kunskap för samverkan framhåller regeringen det självklara i att lärosätenas rekryteringsprocess ska vara transparent och genomföras via nationella och internationella utlysningar. Vi i delar den uppfattningen till fullo och ställer oss naturligtvis bakom detta. Öka samarbetet mellan lärosäten och med arbetsliv Vi lever och verkar i en global värld. Arbetslivets förutsättningar och behov ändras snabbt. Det ställer krav på att lärosätena har och erbjuder ett relevant utbud av utbildningar. Enligt flera undersökningar anser arbetsgivare att de saknar förutsättningar att lokalt påverka utbildningsutbud och utbildningars innehåll. Det finns flera yrken där det råder arbetskraftsbrist. Dessutom finns det en matchningsproblematik. Studenter väljer i alltför låg utsträckning utbildningar som leder till arbete. En låg kompetensförsörjning riskerar att försvaga . Dialogen mellan arbetsgivare och lärosäten behöver stärkas. Regeringen bör därför verka för en ökad dialog mellan lärosäten, arbetsliv och branschorganisationer. Regeringen bör i dialog med lärosätena förbättra möjligheterna till fristående kurser. Det är viktigt för att stärka det livslånga lärandet. Om svensk utbildning och forskning ska kunna hävda sig i den globala konkurrensen finns det ett flertal faktorer som spelar roll, varav det internationella utbytet är en viktig del. Det gäller både internationella forskare som kommer hit för att arbeta och internationella studenter som väljer att läsa hela eller delar av sin utbildning i , eller för den delen svenska studenter som reser utomlands. Utan utbyte förlorar svenska lärosäten både kvalitet och mångfald. Vi behöver motivera fler svenska studenter att resa ut för att studera delar av sin utbildning i ett annat land, men då det gäller inresande studenter och forskare finns hinder som framför allt beror på långa handläggningstider hos svenska myndigheter. fick t.ex. betala tillbaka studieavgiften för runt 100 utländska studenter för att inte hunnit hantera deras ansökningar och kunnat utfärda visum för studier. Högskolor vittnar också om problem med samordningen i visumprocessen, där även intervjuer på ambassad och utförande av id-kort ingår. De olika momenten måste nämligen vara samordnade för att studenten ska få sitt visum , något som inte går att säkra. Stora problem finns även för gästforskare i samband med att deras visum ska förlängas . Då hinner inte med, och från att ha haft en handläggningstid uppger myndigheten att den nu uppgår till mellan . Ett annat problem är att masterstudenter och doktorander inte kan söka uppehållstillstånd för hela studieperioden utan måste söka nya tillstånd . Det skapar oro hos både studenter och forskare som det ger onödigt arbete. I sammanhanget kan även nämnas andra problem som rör doktorander som studerar på utbildningsbidrag. De har nämligen inte rätt till barnbidrag även om de har fått permanent uppehållstillstånd, något som andra invånare i med permanent uppehållstillstånd har. Och de har heller inte rätt att tillgodoräkna sig doktorandtiden om de senare vill ansöka om svenskt medborgarskap. Internationaliseringen av den högre utbildningen och forskningen och den fria rörligheten för studenter är mycket viktiga i dagens samhälle. Om vi inte kan garantera att antagna utländska studenter och forskare får stanna för att studera och forska i riskerar vi att förlora i anseende och därmed i framtida konkurrenskraft. uppmanar därför regeringen att undanröja de problem och hinder som begränsar internationella studenters och forskares möjligheter att studera och forska i . tillsatte alliansregeringen en utredning med syfte att utarbeta en strategi för rymdområdet. Syftet var att utarbeta en strategi för att använda rymdverksamhet som en strategisk tillgång, för att möta samhällets behov och för att stärka den svenska industrins konkurrenskraft. har varit förhållandevis framgångsrikt på rymdområdet, men det krävs fortsatt och systematiskt arbete för att tillvarata, samordna och utveckla denna position. Detta är viktigt då rymdforskning också påverkar andra samhällssektorer alltifrån utbildning/forskning till försvar och miljö. Inom EU pågår ett arbete med en ny strategi för rymdområdet. En rymdstrategi är därför mycket angeläget att få på plats. Trots att utredningen presenterades har den nuvarande regeringen ännu inte agerat. anser att regeringen senast ska presentera ett förslag till svensk rymdstrategi. vill att högskolor och universitet ska bli mer autonoma. Vi vill därför flytta makt från politiken till professionen. Det är professionen som bäst känner till verksamheten och vad den behöver för att utvecklas. Det är viktigt att lärosäten får möjlighet att profilera sig utifrån lokala och regionala förutsättningar och sina egna styrkor. Politiska regleringar ska därför begränsas till frågor där staten har ett tydligt intresse av att styra. Det gäller t.ex. uppföljning av resultat och kvalitetsgranskning, ansvarsutkrävande samt rättssäkerhet för studenter. Vidare vill ge lärosäten möjlighet att ombildas till stiftelser. De har lättare att inleda samarbeten, ta emot externa medel och bygga upp eget kapital. Det är möjligheter vi även vill förbättra för nuvarande lärosäten. För att skapa mer autonoma lärosäten är det viktigt att ge lärosätena bättre förutsättningar att själva bestämma över sina egna resurser. vill därför göra donationer till lärosäten avdragsgilla för att stärka lärosätenas ekonomi och möjliggöra satsningar på verksamheten. En viktig förutsättning för ökad autonomi är basanslagen. Svenska lärosäten har en låg andel basanslag i förhållande till externa anslag. Det skiljer från andra framgångsrika forskningsländer. Regeringens ökning av resurser till basanslag är välkommen, men riskerar att inte räcka för att öka andelen basanslag, utan endast bibehålla andelen på samma nivå. är positiva till att öka andelen basanslag till lärosätena för att stärka autonomin. Vi kommer därför följa utvecklingen noga och är beredda att göra resursförstärkningar för att stärka lärosätens andel basanslag . Vidare behöver det finnas en ökad långsiktighet i de externa statliga anslagen. Konkurrensutsatta medel är bra för att stärka kvaliteten, dock riskerar en för stor andel externa forskningsresurser få konsekvenser för hur mycket forskning som utförs. Exempelvis använder professorer ungefär en femtedel av sin forskningstid till ansökningar. Ökad långsiktighet i de externa statliga anslagen är därför viktigt för . 11.2 Forskning och högre utbildning i hela landet är garanten för att utbildning, forskning och innovation ska finnas i hela landet. Vi vill skapa de bästa förutsättningarna för att ge människor möjlighet att ta del av en akademisk utbildning av högsta möjliga kvalitet. Högre utbildning med forskningsanknytning bör därför finnas i hela landet. Att kunskap, forskning och innovativa miljöer finns över hela landet är centralt om ska klara sig i den globala konkurrensen. Lärosäten har en viktig roll att stödja lokala, regionala och nationella styrkeområden. Människor, organisationer och företag kan uppleva en tröskel för att komma i kontakt med forskning som kan utveckla den egna verksamheten; genom en ökad närhet till forskning kan den tröskeln sänkas. vill stärka lärosätens möjlighet att profilera sig utifrån sina styrkeområden samt lokala och regionala förutsättningar. Profilering och en stark samverkan mellan akademi och näringsliv är en faktor som bör uppmuntras och premieras. Vidare är det viktigt att stärka högskolornas autonomi vad gäller lokalisering. har ett system för att fördela resurserna till högskolor och universitet som inte främjar kvalitet och koppling till arbetsmarknaden. Regeringen valde även att ta bort den inriktning mot fördelning av anslag efter kvalitet som och Alliansen tidigare baserat delar av fördelningen på. Nuvarande resursfördelningssystem bygger på två delar. Dels får lärosäten ersättning per helårsstudent, dvs. antal studenter som antas på utbildningarna. Dels får lärosätena ersättning per helårsprestation, dvs. antalet godkända studenter. Det nuvarande systemet styr därmed inte tillräckligt tydligt mot ökad kvalitet, samverkan eller koppling till arbetsmarknaden. vill i stället ha ett resursfördelningssystem där kvalitet, arbetslivsanknytning och regional samverkan premieras. Den högre utbildningen behöver vara nära kopplad till arbetsmarknaden med exempelvis praktik, samverkansprojekt och arbetsgivares delaktighet i utbildningens utformning. Det finns även ett behov av en större översyn av resurstilldelningssystemet, vilket varit mer eller mindre orört sedan det infördes i och med högskolereform. Exempelvis behöver resursfördelningen per område ses över för att skapa en bättre och jämnare kvalitet på landets alla utbildningar. Resursfördelningssystemet borde även kunna vara en del i att belöna mer relevanta sommarkurser t.ex. genom att fördjupningskurser premieras. Studenter skulle därmed tidigare kunna avsluta sina studier och fortare komma i arbete. tycker även att det är viktigt att stärka samverkan med det omgivande samhället inom forskningen. En liten del av den forskning som sker i leder till innovationer och samhällsnytta jämfört med andra länder. Vi behöver därför se över ekonomiska incitament för lärosäten att bidra till nyttogörande av forskning och innovation. Ett av de främsta verktygen för att styra den högre utbildningen är fördelningen av resurser. Vi välkomnar därför regeringens tillsättning av en utredning om resursfördelningssystemet av högre utbildning och forskning. Vi ser dock ett behov av att den utredningen tillsätts och att aspekter för att premiera kvalitet, arbetslivsanknytning, genomströmning och regional samverkan blir bärande i utredningen. 11.4 Excellens/kvalitet har antalet forskare ökat kraftigt i . Trots det har resurserna per forskare minskat. ligger även efter många andra länder vad gäller mobilitet och internationella rekryteringar. För att stärka kvaliteten inom forskningen och få mer excellens anser att det är viktigt att satsa på ökad mobilitet och internationalisering och att det sker en prioritering av mer resurser per forskare i stället för fler forskare. Det kräver bl.a. stabila ekonomiska förutsättningar för forskare genom basanslag och en ökad långsiktighet i de externa forskningsanslagen. Det är viktigt att transparens ökar vid lärosätena angående beslut om finansiering, rekrytering eller bedömning av vetenskapliga projekt. anser även att resultat från offentligt finansierad forskning ska bli tillgängliga för alla. Det är viktigt för att sprida forskningsresultaten, öka tillgängligheten och motverka forskningsfusk. 11.5 Unga forskare och doktorander För är det viktigt med ett mer transparent och tydligt karriärsystem som kan skapa trygghet och incitament för forskare och lärare att fortsätta sin karriär inom akademin. Det är även viktigt med bra villkor för att kunna locka de främsta studenterna till en forskarkarriär. Alliansen begränsade rätten att använda utbildningsbidragen och ändrade även reglerna så att statliga lärosäten måste ha försäkring för sjukdom och föräldraledighet för stipendiefinansierade doktorander. Vi kan konstatera att avskaffandet av utbildningsbidrag som regeringen föreslår och eventuella begränsningar av stipendier för forskarutbildning som regeringen öppnar för i propositionen leder till att doktorander i kan bli dyra vid internationell jämförelse, vilket riskerar leda till färre doktorander. Externt finansierade stipendier som ger resurser till svenska lärosäten och utbildningar bör uppmuntras. Det är förstås motiverat att förbättra doktorandernas villkor. Men om kostnaderna för att utbilda doktorer höjs kraftigt riskerar antalet nya doktorer att minska, något som riskerar att försämra svensk konkurrenskraft. Regeringen bör ta det i beaktande vad gäller vidare förslag för stipendiedoktorander. För att möta de samhälleliga utmaningarna och främja forskning och innovation i världsklass måste jämställdhet inkluderas i högre utbildning och forskning. Lärosätena är också enligt högskolelagen skyldiga att främja jämställdhet mellan kvinnor och män i hela sin verksamhet. är därför positiva till regeringens fokus på jämställdhet och de åtgärder de presenterar i propositionen. Jämställdhet ska vara en tydlig del i alla delar av lärosätenas verksamhet, från rekrytering och tillsättning av styrelser och ledningar till fördelning av forskningsresurser. Utvecklingen av fler kvinnliga professorer går för långsamt. Alliansregeringen satte 2012 upp rekryteringsmål för professorer för perioden –2015. Resultatet visade att en dryg majoritet, av lärosätena, uppnådde målen. Utvecklingen går åt rätt håll men för långsamt. Trots att fler kvinnor söker sig till högre utbildning och nära hälften av lektorerna är kvinnor är fortfarande av professorerna män. Tydliga kvantitativa mål bör därför sättas för en mer jämställd rekrytering. Vi anser även att jämställdhet ska vara ett starkt fokus vid tillsättning av styrelser och ledningar. En viktig del är att göra både utlysningar av tjänster och medel mer transparenta. Vidare är det viktigt att forskningsanslag i större utsträckning än kommer kvinnliga forskare till del samt att en plan tas fram för hur medlen som går till kvinno- respektive mansdominerade fält kan jämnas ut. För att genusperspektiv ska få ett starkare genomslag i forskning, utbildning och forskningsfinansiering anser att jämställdhetsintegrering på högskolor och universitet ska vara självklart samt att forskningsmedel ska fördelas mer jämställt i regeringens forskningsproposition. För att de jämställdhetspolitiska målen ska nås behöver vi arbeta strukturerat med jämställdhetsintegrering, vilket innebär att jämställdhet blir en del av det ordinarie arbetet. Jämställdhet är en vinst både för invånarna och för t.ex. kommuner och landsting. Det är bra för samhällsekonomin och det främjar högre kvalitet i alla verksamheter. Könsuppdelad statistik förenklar jämställdhetsintegrering och möjliggör att vi ser hur beslut, åtgärder och bemötanden faller ut för kvinnor och män så att vi kan upptäcka skillnader och göra något åt dem. Jämställdhetsintegrering säkrar att väntetider, resursfördelning, behandling och bemötande utgår från individen, utan att snedvridas av fördomar, okunskap eller vana. Det handlar om rättvisa för kvinnor och män, flickor och pojkar, men det är också en fråga om effektivitet och kvalitet. Arbetet med jämställdhetsintegrering behöver stärkas. Jämställdhetsbudgetering handlar om att synliggöra människorna bakom siffrorna i en budget. Det synliggör hur de offentliga resurserna fördelas mellan könen, hur det möter kvinnors och mäns, flickors och pojkars behov och vilka effekter det ger. Budgetprocesser inom stat, landsting/regioner och kommuner kan lämpligen utformas så att metoder för jämställdhetsbudgetering tillämpas. I årsberättelser och övrig budgetuppföljning i offentlig sektor syns då utfall utifrån jämställdhetsbudgetering. Arbetet med jämställdhetsbudgetering behöver stärkas även inom forskning och högre utbildning. ser ett tydligt behov av att regeringen utvecklar analysen av den ekonomiska jämställdheten. ligger i topp på flertalet internationella jämställdhetsindex, men en hel del ekonomiska och karriärmässiga skillnader mellan kvinnor och män kvarstår. ligger på plats 38 på () rankning av länder utifrån deras andel kvinnliga chefer. För att tydliggöra detta behöver politiska beslut analyseras mer ingående, inte bara i tilldelade resurser utan även av utfallet, dvs.vilka effekter, som besluten antas ge. 12.3 Systematiska utvärderingar och handling I sin proposition skriver regeringen att ”Uppföljning och utvärdering av verksamheterna är viktiga verktyg för regeringens styrning. Universitet och högskolor har ansvar för kvaliteten i den egna verksamheten, men det behövs även viss uppföljning och utvärdering på nationell nivå som underlag för regeringens styrning och utveckling av forskningspolitiken”. delar regeringens uppfattning, och vi menar att arbetet med systematiska uppföljningar och utvärderingar är ett viktigt inslag vid allt strategiskt beslutsfattande. Men det är också viktigt att politiken inrättar en kultur där vi inte bara kräver in utvärderingar utan också visar att vi tar till oss av resultaten och ger väl motiverade svar på desamma. Så anser att ett seriöst strategiskt förbättringsarbete ska bedrivas. Detta är en viktig princip som ankommer på en regering att efterleva. Nuvarande regerings hantering av de strategiska forskningsområdena (SFO:erna) är inget gott exempel på detta. Tvärtom skapade deras brist på besked osäkerhet kring SFO-satsningens framtid, något som bl.a. ledde till att framstående forskare sökte sig till mer finansiellt säkra forskningsprojekt. I samband med att satsningen på SFO infördes beslutades nämligen att satsningarna också skulle följas upp. De statliga forskningsfinansiärerna med () i spetsen fick i uppdrag att genomföra en större utvärdering . Denna ledde till att regeringen bl.a. rekommenderades att omfördela medel mellan lärosäten, råd som regeringen inte hörsammade och inte heller tog ställning till. I stället hänvisade regeringen till den nya forskningspropositionen, vilken inte förelåg för beslut i förrän . Detta var ett mycket olyckligt agerande och medförde inte att forskningsresurserna användes effektivt. Med den snabba teknikutvecklingen som sker finns stora möjligheter till smarta och innovativa lösningar på vardagliga utmaningar särskilt inom offentlig sektor. I en miljö som i många fall präglas av resursbrist är potentialen för effektiviseringar stor. vill att offentlig sektor bättre ska stimulera innovationer. För att dra nytta av den tekniska utvecklingen är det därför viktigt att myndigheter och politiken kontinuerligt ser över aktuella regelverk för att garantera att dessa inte hindrar utvecklingen. Med den snabba teknikutveckling som sker finns stora möjligheter till smarta och innovativa lösningar på vardagliga utmaningar inom exempelvis vården. I kraften av digitaliseringen dyker det även upp disruptiva innovationer som kan förändra vår syn på vårdens tillgänglighet och metod, exempelvis genom att få chans att möta en allmänläkare digitalt i en mobilapp eller möjligheten att mäta hjärtljud på distans. Ett innovationsfrämjande arbetsklimat bidrar inte bara till nya affärsidéer utan kan även stimulera s.k. intraprenörer, innovatörer inom verksamheten, som får möjlighet att göra verklighet av sina idéer och bidra till vardagliga förbättrande åtgärder. vill skapa mekanismer för att stärka incitamenten att ta in innovativa produkter, tjänster och arbetssätt. Mekanismer som uppmuntrar innovationer kommer att förbättra kvaliteten i välfärden. Inom ramarna för offentlig upphandling finns möjligheter för bredare kravställning för att stimulera nytänkande, exempelvis genom innovationsupphandling. Nya smarta lösningar växer fram när företagare och innovatörer ges frihet att tänka och arbeta fritt, utan detaljreglerade kravspecifikationer från politiken. vill ge kommuner och landsting stöd att ta fram handlingsplaner för ökade innovationsupphandlingar. Attraktiva forsknings- och innovationsmiljöer Attraktiva forskningsmiljöer är avgörande för att klara den internationella konkurrensen om forskare och talanger samt om investeringar till forskning och utveckling i .