ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4021027 · 2016-10-03 00:00:00 — Regelverket för småskalig vattenverksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bättre efterfölja intentionerna i energiöverenskommelsen och tillkännager detta för regeringen. Vattenkraften spelar en central roll för elförsörjning. En fortsatt hög produktion av vattenkraft är också en viktig del i arbetet för att uppnå en ökad andel el från förnybara energikällor såsom vind- och solkraft. I den energiuppgörelse som gjordes mellan partierna står bland annat: För vattenkraften gäller att ska leva upp till och dess krav på vattenverksamheter. ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men där prövningssystemet utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. Reglerna för omprövning av vattenverksamheter som vattenkraftverk och dammar bör förenklas så långt det är möjligt med hänsyn till behovet av att säkerställa en hållbar utveckling där våra vattenresurser inte kan betraktas som vilken resurs som helst. Småskalig vattenverksamhet är här viktig ur flera synvinklar. Dock kan krav om nya tillstånd och förändringar bli mycket kostsamma för ägarna. Detta riskerar att man i många fall vill riva ut och lägga ner ifrågasatta verksamheter. Vilket också kan medföra stora kostnader och svåra konsekvenser för miljön lokalt. Frågan är också mycket viktig regionalt med tanke på indelning i olika elnätsområden, där produktionen av el inom respektive elområde påverkar elpriserna inom det området. I till exempel finns varken storskalig vattenkraft, eller kärnkraft men gott om mindre vattendrag som skulle kunna utnyttjas effektivare . En smidigare hantering av tillstånd skulle därmed vara till hjälp för både ägare av mindre vattenkraftverk och för elkonsumenter. Regeringen har sagt sig vilja få en lagändring och nytt regelverk på plats för att framför allt hjälpa ägare av småskalig vattenverksamhet. Detta kan riskera dra ut långt och redan nu finns flera konflikter efter tillsyn och känslorna är upprörda. Möjligheter till dispens på krav på nya tillstånd och förändringar bör kunna ges i väntan på ett enklare regelverk. För att nå en bättre harmoniering av småskalig vattenverksamhet i hela landet och i väntan på ny lagstiftning är det önskvärt att ger till känna för regeringen att bättre efterfölja intentionerna i energiöverenskommelsen.
mot · H4021028 · 2016-10-03 00:00:00 — Enhetlig moms för digital kultur ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inkludera datorspel, applikationer, e-böcker och annan digital kultur i kulturmomsen och tillkännager detta för regeringen. I ligger den normala momsnivån på . Undantag från detta finns bland annat för kultur, resor och livsmedel. När det handlar om livsmedel gör man ingen skillnad på vad människor lägger i varukorgen – momsen för livsmedel ligger stadigt på . När det gäller kultur är situationen en annan. För biobesök, böcker och tidningar är momsen . Men när det gäller bland annat datorspel och e-böcker är momsen . Det är i grunden märkligt. Datorspel innehåller ofta filmiska effekter, musik och en välskriven historia. På så sätt innehåller datorspel flera komponenter som annars beskattas med den vanliga kulturmomsen. Ser vi till e-böcker och andra digitala kulturyttringar så är de ofta exakta kopior av samma skrift i fysisk form. Men beskattningen är annorlunda. Det digitala kulturlivet utvecklas lika snabbt som tekniken vi använder – de digitala upplevelserna är ett självklart inslag i kulturlivet. E-böcker tillåter oss ha ett helt bibliotek i fickan. Applikationer lär oss mer om oss själva och varandra. Datorspel knyter samman människor med liknande intressen världen över. Den digitala kulturen är med sin lättillgänglighet och mångsidighet en tummelplats för kreativitet, skaparglädje och eftertänksamhet. Ett rikt kulturliv berikar både människor och samhället, oavsett om kulturen är digital eller fysisk. Här behöver politiken ta ett steg tillbaka och låta kulturen utvecklas fritt utan pekpinnar. Ett viktigt steg i detta är att sluta definiera den digitala kulturen som väsensskild från den fysiska. Till exempel bör e-böcker, digitala musiktjänster och datorspel inkluderas i den enhetliga kulturmomsen, likt sina fysiska föregångare. Detta skulle på ett bättre sätt spegla vårt samtida och framtida kulturliv. Dessutom skulle en uppdatering av regelverket, för när den digitala ekonomin spelar en allt viktigare roll, skapa förutsättningar för nya och växande företag.
mot · H4021029 · 2016-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla samverkan mellan kommuner när det gäller finansieringen av va-försörjning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa förnyelseplaner i kommunernas arbete med va-försörjning och tillkännager detta för regeringen. Det svenska va-systemet lider av ett betydande underhållsunderskott. Och trots att dricksvatten är något de allra flesta svenskar tar för självklart fortgår denna underfinansiering. Detta bådar illa för framtiden, eftersom klimatförändringar och allt mer extremt väder sätter ytterligare press på systemen. Det handlar om såväl torka som översvämningar. Kort sagt behövs fler verktyg för landets kommuner i arbetet med att säkra dricksvattenförsörjningen . Att va-nätet är undermåligt kostar svenska skattebetalare tid och pengar, som det medför en ökad risk för ohälsa till följd av otjänligt vatten. Va-organisationerna är skyldiga, enligt lag, att se över kort- och långsiktiga investeringsbehov i enlighet med den lokala va-planen. Va-taxan sätts därefter. Men många bedömare menar att dessa taxor inte ökat i den takt som krävs. En undersökning som gjorts av organisationen visar att av va-cheferna i efterfrågar ökad mellankommunal samverkan, vilket är ett delmoment i att komma tillrätta med problemet. Att förenkla sådan samverkan bör underlättas. Problemet med finansiering är ofta störst i kommuner där människor bor glest. Men skalfördelar kan åstadkommas, bland annat om kommuner får en mer flexibel självkostnadsprincip – så att gemensamma taxor blir möjliga mellan kommuner som samverkar. Som tillägg till samverkan bör insatser göras för att påskynda förnyelsearbetet i va-planerna. är kommuner skyldiga att ha en fungerade va-försörjning (bland annat enligt och vattentjänstlagen) – men det finns inte krav på hur va-försörjningen skall säkerställas . Inte heller finns nationella riktlinjer för hur va-planer skall avgränsas eller fokuseras, vilket leder till att de är tämligen olika över landet. För att höja takten på ett nationellt plan krävs att takten i arbetet med underhålls- och förnyelsearbete intensifieras. En tänkbar lösning är då att göra det obligatoriskt att komplettera översiktsplaner med förnyelseplaner för va-nätet, som en integrerad del. Detta i syfte att systematisera arbetet och säkerställa kostnadseffektivitet.
mot · H4021030 · 2016-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta att aktivt kräva frisläppande och tillkännager detta för regeringen. har svensken suttit fängslad av eritreansk polis, under mycket tuffa och svåra omständigheter. Officiellt heter det att han sitter frihetsberövad på grund av brott mot rikets säkerhet. Men hans enda brott är journalistiskt arbete och demokratiska ideal. Någon rättegång har aldrig ägt rum och han är den enda svenska medborgaren som av utsetts till en samvetsfånge. Fallet har, av goda skäl, engagerat många i . Journalister som bevakar icke-demokratier är frontsoldater i de mänskliga rättigheternas tjänst och när de råkar illa ut har vi ett ansvar att göra vad vi kan. har drivit på politiskt genom de plattformar vi förfogar över. antog exempelvis en resolution som krävde frigivning. uppmärksammade de flesta stora svenska medier 15-årsdagen av fångenskap. Inte långt hade vi också fått bekräftat att är vid liv. Det här är ingen partipolitiskt splittrande fråga. I råder det konsensus kring att fortsatt ska driva frågan om frigivning. Men frågan behöver hållas vid liv i den politiska sfären och bör också regelbundet uttala sin ståndpunkt i frågan. Vi får inte låta Isaaks fångenskap normaliseras. som går när han är i fångenskap innebär ett missförhållande som behöver uppmärksammas på högsta politiska nivå.
mot · H4021031 · 2016-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av att bygga Ostlänken och tillkännager detta för regeringen. Ostlänken är namnet på den planerade dubbelspåriga höghastighetsjärnvägen mellan och . På denna sträcka, , planeras stationer på fem platser: , , , och . Ostlänken blir en del av det större nätet för höghastighetsjärnväg för persontåg i hastigheter /h. Fullt utbyggt kommer dubbelspårig höghastighetsjärnväg gå bland annat mellan och och därefter vidare till respektive . Ostlänken är ett eget järnvägsprojekt som ingår som en beslutad del i den gällande nationella infrastrukturplanen . I den planen är avsatta för att delvis täcka . Vid en pressträff föreslog att utbyggnaden av Ostlänken för hastigheter i /h ska fullföljas längs stambanorna. kommer regeringen att fatta beslut om en ny nationell plan för tiden –2029. Regeringen kommer fatta beslut om en ny infrastrukturproposition. I dessa dokument förväntas finansieringen av ingå. har det i debatten framförts tveksamheter mot höghastighetsjärnvägarna. Därför är det angeläget att understryka vikten av att planeringen för Ostlänken fortsätter oavsett vilka beslut som fattas kring övriga delar av höghastighetsnätet. När de snabba persontågen flyttas till Ostlänken blir det mer plats för godståg på Södra och Västra stambanan, där persontågen går . Ostlänken innebär nära en fördubbling av antalet järnvägsspår mellan och , vilket innebär förbättrade möjligheter till omledning av tågtrafiken så att järnvägssystemet blir mindre sårbart för störningar. Med Ostlänken på plats möjliggörs att resa snabbare, säkrare och smidigare. Det är angeläget att Ostlänken byggs, oavsett vad som beslutas om höghastighetsnätet i övrigt. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H4021032 · 2016-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska erkänna Somaliland som en suverän stat och tillkännager detta för regeringen. har haft tre uttalade kriterier som ska vara uppfyllda för att vi ska erkänna ett annat land som en självständig stat. Dessa kriterier är att det ska finnas ett folk, det ska finnas ett territorium och det ska finnas en regering som kan utöva kontroll över territoriet. Somaliland uppfyller alla dessa tre kriterier. Mot de flestas förväntan har Somaliland skapat en fredlig demokrati i en av världens våldsammaste regioner. Det faktum att Somaliland är en muslimsk fungerande demokrati har potential att tjäna som exempel för stora delar av den muslimska världen, likaväl som för resten av . Det är inte rimligt att Somaliland ska fortsätta stå utanför de självständiga staternas gemenskap. Det är svårt att se något skäl för att avvakta med ett erkännande. Att Somaliland de facto skulle ge upp sin politiska självständighet är osannolikt men framför allt moraliskt förkastligt. Somaliland har inte vunnit sin frihet genom separatism, våld eller i strid med internationella regleringar. I stället var det laglösheten och våldet i som lämnade landet utan styre, ett styre som man nu tagit i egna händer. Somaliland kan inte ses som en utbrytarstat eftersom landet blev självständigt före och därefter lät ansluta sig i en union. Det vore därför fel att säga att Somaliland har ”tillhört” ; det var två delar av en gemensam stat som kan fungera som en gemensam stat. Det är värt att nämna att unionen mellan och Somaliland 1960 aldrig undertecknades av parlamenten i de båda länderna, vilket var en förutsättning för avtalets giltighet. Detta innebär att den faktiska administrationen av 1960–1991 kan ses som ett informellt arrangemang som inte berövade Somaliland dess formella rätt som suverän stat. har erkänt ”stater” på betydligt mer tveksamma grunder än vad ett erkännande av Somaliland skulle utgöra. Underlåtenheten att erkänna Somaliland – som faktiskt vädjar om omvärldens erkännande – blir allt mer omotiverad ju går. Det är nu dags att genast erkänner Somaliland som en suverän stat.
mot · H4021033 · 2016-10-03 00:00:00 — Tillåt kameraövervakning av skogsmaskiner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda kameraövervakning av skogsmaskiner och tillkännager detta för regeringen. Under föregående och innevarande år har flera lokaltidningar rapporterat om ökande problem med dieselstölder på olika håll i landet. Det är bönder, skogsägare och ägare till entreprenadmaskiner som fått sina fordon och i vissa fall farmartankar länsade på drivmedel. Även utrustning, maskindelar och ibland hela maskiner stjäls. Som näringsidkare i glesbygden är det ofta långt till närmaste polis. Även om ägaren skulle lyckas ta en brottsling på bar gärning så vore det förenat med fara att ingripa. Det har hänt att renskötare misshandlats svårt då de försökt skydda sina renar. Som brottsling är risken för att åka fast mycket liten om man ger sig på att stjäla från renskötare, jordbrukare eller skogsägare. Av naturliga skäl är det svårt att vakta en skogsmaskin när den står ute i skogen . Men stölder förekommer också vid bebyggelse, exempelvis har Jälla lantbruksgymnasium utanför återkommande problem med stölder ur maskinerna. På Jälla har man inte byggnader till att låsa in de väldiga skogsmaskinerna som, när de inte används i undervisningen, normalt står på en grusplan omgiven av skog. I stället diskuterar man möjligheten att ha kameraövervakning. Dagens lagstiftning tillåter inte uppsättande av övervakningskameror i skogen. En lagändring med syfte att ändra på det behöver ses över. En invändning skulle kunna vara att den personliga integriteten kan inskränkas. Att värna personlig integritet är förvisso en viktig fråga. Att människor i stadsmiljö, där man en stor del av dygnet befinner sig i övervakade miljöer, känner skepsis inför ökat antal övervakningskameror kan man därför ha förståelse för. På landsbygden kommer dock kameraövervakningen aldrig bli lika intensiv som i städerna. Den mänskliga övervakningen är mindre på landet än i staden, varför behovet av att toppa upp den mänskliga närvaron med kameror egentligen är större för att landsbygdens invånare ska kunna ha motsvarande rätt till trygghet. Principerna för att sätta upp övervakningskameror i skogen och på landet bör därför vara mer tillåtande. Jag föreslår därför en förändring i detta avseende så att det blir möjligt att, utan onödig byråkrati, kameraövervaka bland annat skogsmaskiner både intill bebyggelse och i skogen.
mot · H4021034 · 2016-10-03 00:00:00 — Högre utbildning i hela landet genom kommunala lärcenter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till högre utbildning i hela landet genom kommunala lärcenter och tillkännager detta för regeringen. För mindre kommuner på landsbygden är den långsiktiga kompetensförsörjningen en av de största utmaningarna. Näringsliv och offentliga aktörer har svårt att hitta personal med rätt utbildning i många kommuner. Unga människor flyttar iväg till större städer och till högskole-/universitetsorter för att utbilda sig och återvänder i mindre grad som det är svårt att attrahera nya inflyttare. har antalet högre utbildningar på distans eller i utlokaliserad form minskat vilket har påskyndat denna negativa utveckling. Den kunskaps- och kompetensklyfta som just nu förstärks hotar i förlängningen såväl landsbygdskommunernas tillväxt som samhällsutvecklingen i hela landet. De utbildningspolitiska vägvalen har inte kunnat hejda den negativa trenden. Trots ett ökande söktryck har lärosätena svårt att svara upp mot behoven på mindre orter på grund av faktorer som urbanisering och generellt stegrande krav på den högre utbildningens arbetsmarknadsmatchning. Tillgången till högre utbildning i det egna närområdet och i relation till den lokala arbetsmarknadens behov är en nyckelfaktor för samhällsutvecklingen. I många kommuner har därför lokala lärcenter byggts upp. Till dessa har ett antal högskolor och universitet kopplats, vilka erbjuder studenter att läsa kurser och program via distansteknik. Dessa utbildningar är mycket populära och utgör ett bra komplement till traditionella utbildningar vid högskolor och universitet. Genom att finnas nära människor och erbjuda möjlighet att studera på hemmaplan sprids möjligheten för fler att skaffa sig en högre utbildning utan att behöva flytta. Ett bra exempel är Campus , ett lärcenter knutet till bland annat Linnéuniversitetet, samt . Utifrån ett kommunalt initiativ för att klara vårdsektorns behov startade man här en sjuksköterskeutbildning i samverkan med Linnéuniversitetet, och andra kommunala campus. Till sjuksköterskeutbildningen på Campus är det ungefär 20 sökande per plats med god genomströmning. Vi vill att regeringen överväger möjligheten att ge högskolor och universitet i uppdrag att utveckla samarbetet med kommunala lärcenter och andra parter för att möjliggöra högre utbildning i hela landet.
mot · H4021035 · 2016-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ratificera 94 och tillkännager detta för regeringen. I har arbetsmarknadens parter huvudansvaret för att reglera löne- och anställningsvillkoren. I kollektivavtal fastställs de villkor som skall skapa konkurrensneutralitet mellan såväl arbetstagare som företag. Genom EU:s fria rörlighet kan arbetstagare och företag komma till och dumpa anställningsvillkoren på arbetsmarknaden. Utländska tjänstetillhandahållare har möjlighet att komma till och betala löner som ligger under svenska kollektivavtal. På så sätt kan utländska företag konkurrera ut inhemska företag som betalar normala löner i arbetslandet. Situationen aktualiseras särskilt vid offentlig upphandling. Offentlig upphandling kan, och bör, användas som ett verktyg för att vidmakthålla och främja sociala förbättringar i samhället. sätts i allt för stor utsträckning ekonomiska faktorer framför sociala värden. Offentlig upphandling omsätter stora belopp och kan därför utgöra ett betydelsefullt redskap för att komma till rätta med oönskade beteenden och ekonomisk exploatering av människor och miljö. Det finns inget i som hindrar att social hänsyn tas vid offentlig upphandling. Regeringens utredare fastslår också att kan ratificera konvention 94 om arbetsklausuler i offentlig upphandling i slutredovisningen av utredningen om upphandling och villkor enligt kollektivavtal. Offentliga medel ska inte användas på ett sådant sätt att de bidrar till lönedumpning och osund konkurrens. I lagen om offentlig upphandling måste tydliggöras att villkor motsvarande svenska kollektivavtal ska ställas vid offentlig upphandling. Genom att ratificera konvention 94 om arbetsklausuler i kontrakt där offentlig myndighet är part bidrar det offentliga till att villkoren på arbetsmarknaden upprätthålls. Flera europeiska länder har ratificerat konvention 94, däribland våra nordiska grannländer. Dags att gå från ord till handling.
mot · H4021036 · 2016-10-03 00:00:00 — Förbud mot kärnvapen på svenskt territorium ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ställa sig bakom kravet på en lag mot kärnvapen på svenskt territorium och tillkännager detta för regeringen. ”Svensk säkerhetspolitik har som syfte att bevara vårt lands fred och självständighet, att trygga stabiliteten i vårt närområde och att bidra till stärkt internationell säkerhet. skall vara militärt alliansfritt. Den militära alliansfriheten är ett viktigt säkerhetspolitiskt verktyg. Den ger oss handlingsfrihet att driva en självständig politik i krislägen och den ger oss starkare möjligheter att vara pådrivande i det globala nedrustningsarbetet.” Så står det i partikongressen 2013 i beslut om säkerhetspolitiken. Där sägs också: ”skall fortsätta att spela en aktiv roll som medlare, brobyggare och samtalspartner vid internationella konflikter. I kampen mot massförstörelsevapen ska åter ta en ledande roll i det internationella arbetet för avspänning, nedrustning och icke-spridning.” Någon lag som förbjuder kärnvapen på svenskt territorium finns inte. En sådan lag kan enklast införas som ett tillägg till lagen om kärnvapenmaterial som gjort. En sådan lag garanterar kärnvapenfrihet för . En kärnvapenfri zon i har arbetat för och borde återta arbetet för. Liksom arbetet för en tidplan för det 13-punktsprogram för avskaffande av alla kärnvapen som såväl kärnvapenmakterna som icke-kärnvapenmakterna gemensamt antog vid . Att använda dialog som vapen har varit linje , också gentemot . När det var som kallast stod valet mellan å ena sidan kapprustning och isolering och å andra en principfast dialog om nedrustning och mänskliga rättigheter, men också gränsöverskridande samarbete och andra systempåverkande åtgärder inom handel och kultur. Vi argumenterade då att i stället för propagandakrig och utplacering av än fler massförstörelsevapen i borde och sätta sig ned för att diskutera nedrustning. Den linjen drev med sin ”Ostpolitik”. Huvudfrågan var att undvika en konfrontation mellan kärnvapenstaterna, en ”fredens realpolitik”. stödde och kompletterade ostpolitiken med doktrinen om ”gemensam säkerhet” i syfte att hejda kapprustningen. ”Den internationella säkerheten måste vila på samarbete för gemensam överlevnad i stället för på hot om ömsesidig förintelse.” Vi utgår ifrån att den framgångsrika utrikespolitik som hållit utanför krig också skall gälla . uppgift skall vara att söka lösa konflikter, inte utkämpa dem.
mot · H4021037 · 2016-10-03 00:00:00 — Kriminalisera rökning i bilar som barn färdas i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett rökförbud i bilar som barn färdas i och tillkännager detta för regeringen. Forskningsstudier har visat höga halter av skadliga ämnen från tobaksröken i en bil där någon röker och på allt fler håll i världen reagerar lagstiftarna på detta och vill skydda barns hälsa från denna farliga rökexponering. Lagar om rökförbud i fordon med barn i har införts i bland annat , , , en lång rad kanadensiska provinser/territorier, kommuner i , delstater i och , kommuner i samt i . Barns luftrör och lungor är inte färdigutvecklade och är därmed känsligare än hos vuxna. Därtill är barns immunsystem sämre utvecklat. Barn har också svårare än vuxna att säga ifrån om någon röker i bilen. Friheten för vuxna att kunna röka i sin bil tillsammans med barn kan inte anses vara större och viktigare än barns hälsa och rätten att inte behöva utsättas för skadlig tobaksrök. bör därför se över möjligheten att kriminalisera rökning i bilar och liknande fordon som barn färdas i.