mot · H4021737 · 2016-10-04 00:00:00 — 6Ett hållbart skogsbruk för en stark skogsindustri 7.1Exportstöd för små och medelstora företag 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att berörda länsstyrelser bör ges ett förstärkt uppdrag att verka för en allsidig utveckling av gruvsamhällena så att de attraherar både kvinnor och män, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Bergsstaten, som handlägger ärenden som rör prospektering och utvinning av , inte ska kunna bevilja undersökningstillstånd i områden som är klassade som naturreservat, Natura 2000-områden eller världsarvsområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Bergsstaten inte, utan synnerliga skäl, ska kunna bevilja undersökningstillstånd, dvs. tillstånd för att prospektera , för att eventuellt kunna bryta i kärnområden för renskötsel och att fastighetsägare och innehavare av särskild rätt som berörs av ansökan om undersökningstillstånd, t.ex. berörd sameby, dessutom alltid ska ges rätt att yttra sig över ansökan, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med lagförslag om förbud mot projektering och brytning av olja, kol, naturgas och uran och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rätten att bryta malm i en fyndighet, s.k. bearbetningskoncession, endast ska ges om ekonomisk lönsamhet är möjlig när hela miljökostnaden, inklusive kostnader för efterbehandling, inkluderas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av transportbidraget bör genomföras för att undersöka kännedomen om stödet, om det går att styra det mot mer miljövänliga transportslag, hur procentsatserna i olika kommuner fungerar och om det ger industrier i norra likvärdiga möjligheter att konkurrera, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att demokratier ska prioriteras före diktaturer som handelspartner för som tydliga kriterier för mänskliga rättigheter ska tas fram och verksamheten kring exportfrämjande bli mer transparent, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta för att avskaffa gränskontroller gentemot nordiska länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Business verksamhet bör förstärkas och att möjligheten till ökad aktivitet för de regionala exportrådgivarna måste bli bättre över hela landet som utbildningen av exportsäljare på universitet och högskolor bör stärkas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att studera möjligheten att skattemässigt gynna företag inom basindustrin som väljer att förlägga förädlingen av råvarorna till , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att AP-fondernas placeringsregler bör ändras med syfte att möjliggöra strategiska och ekologiskt hållbara investeringar, i syfte att stärka långsiktiga tillväxtförutsättningar och att fler ska komma i arbete, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en nationell strategi för en klimatneutral basindustri till 2040 där industrins ansvar synliggörs, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta för att tillsätter ett program för ökat industrisamarbete, forskning och innovation i , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med syfte att se över sanktioner för företag som inte kan presentera en plan för jämställda löner, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur ett avskaffande av sjuklöneansvaret för företag med upp till tio anställda ska ske och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur företag ska finansiera sitt sociala ansvar i samband med utflyttning av produktion och tillkännager detta för regeringen. förespråkar en aktiv statlig industripolitik som bl.a. ska verka för att svensk industri ska producera samhällsnyttiga varor med riktigt låga utsläpp och exportera dem till världen. Tillverkningsindustrin i står för av BNP och av sysselsättningen. Omkring en miljon människor arbetar inom industrin och de industrinära tjänsteföretagen och det som sker inom industrin har en direkt påverkan på välfärdssystemet och resten av samhället. Den svenska ekonomin har genomgått omvälvande förändringar . Utvecklingen har framför allt drivits på av globaliseringen i form av ett ökat globalt arbetskraftsutbud från länder som och , ökad världshandel, ökad migration och teknologisk utveckling. Denna utveckling har ökat konkurrenstrycket på den svenska ekonomin i allmänhet och på tillverkningsindustrin i synnerhet. Inom tillverkningsindustrin har globaliseringen bidragit till att verksamheter med högt förädlingsvärde fått allt större andelar. Inom basindustrin går t.ex. exporten från massa och malm mot mer avancerade pappersprodukter och specialstål. har högteknologiska branscher inom t.ex. kemi, läkemedel och maskinindustri växt i betydelse och vissa branscher, som varvs- och textilindustrin, har i princip försvunnit. Parallellt med denna utveckling har den privata tjänstesektorn vuxit kraftigt och har svarat för merparten av den svenska ekonomins sammanlagda sysselsättningstillväxt. En annan trend i det svenska näringslivet är att industriföretagen i allt större utsträckning fokuserar på sin kärnverksamhet. Detta har resulterat i att de har lagt ut stora delar av den tjänsteproduktion som tidigare skedde inom företaget på externa tjänsteföretag. Exempel på sådana tjänster som i allt högre grad har outsourcats är konsulttjänster inom it, forskning och utveckling, juridisk rådgivning, reklamverksamhet, byggteknik och design. Denna utveckling har inneburit att industrin blivit alltmer integrerad med tjänstesektorn men också att tjänstesektorerna blivit mer beroende av utvecklingen inom industrin. Industrin befinner sig också i en digitaliseringsprocess där det krävs ett aktivt förändringsarbete för att inte hamna på efterkälken. Hur långt man har kommit i det arbetet varierar dock stort mellan olika delar av industrin. På vissa håll ligger man redan i framkant vad gäller digitalisering och automatisering, på andra håll är det fortfarande långt kvar. Behovet av en hållbar industri måste tydliggöras. vill se kraftigt ökade investeringar i det som ställer om . Vi vill se en övergång till förnybar energi och smarta elnät, satsningar på järnvägar, utbyggd cykel- och kollektivtrafik, energirenoveringar och nybyggnation av lokaler och klimatsmarta bostäder. Det är satsningar som i hög grad kommer att påverka industrin. De statliga bolag som verkar inom industrin ska användas aktivt för att bygga tryggare, mer jämlikt, ekologiskt hållbart, öka konkurrenskraften och inte minst för att jämna ut orättvisa skillnader mellan stad och landsbygd. Staten bör ta ett större ansvar för styrningen av sina bolag och ägardirektiven till flera av de statliga bolagen bör utvecklas. Vi ser att konkurrensen mot svensk industri inte avgränsas till produktion med relativt lågt förädlingsvärde utan även betydligt högre upp i förädlingskedjan. Vi vet också att produktivitetsökningarna inom olika sektorer och produktionsgrenar inte sker isolerat från varandra utan i ett systematiskt samspel, där såväl fysisk som social infrastruktur spelar en avgörande roll. Strukturomvandlingen liksom klimatförändringarna ställer krav på helhetstänkande och en medveten, strategisk industri- och näringspolitik. Det är ingenting som kan överlämnas till marknaden att sköta. Den förre statsministern sa på i att svensk industri var ”basically gone”. tror inte det, utan ser i stället svensk industris stora betydelse för vårt land. Vi är därför positivt inställda till den nya regeringens nyindustrialiseringsstrategi som presenterades och dess arbete med att utveckla testbäddar och innovationer. 4 En hållbar mineralpolitik Gruvindustrin är en strategiskt viktig näring för . Inte minst i regioner som tidigare drabbats av hög arbetslöshet och utflyttning. En modernisering av det svenska samhället, där vi möter de miljö- och klimatutmaningar vi står inför, måste dock innebära att även gruvnäringen utvecklas i samklang med övriga delar av samhället. Behovet av att ställa om till ett hållbart samhälle kommer att kräva nya ämnen och material. har med sin gruvindustri goda chanser att gå före i den utvecklingen, inte minst vad gäller ny teknik för energilagring. Utanför har t.ex. en fyndighet med världens mest högkvalitativa grafitmalm hittats – ett ämne som kan spela stor roll för den framtida energilagringen. En ökad batterianvändning kommer att bli nödvändig, inte minst när trafik och transporter behöver ersätta fossila bränslen med hållbara alternativ. För att möjliggöra en kommersiell användning krävs dock fortsatt utveckling. Där kan svensk industriforskning spela en viktig roll. Nya gruvprojekt kan spela en stor roll för berörda lokalsamhällen, i synnerhet om en sådan fyndighet som den i också leder till en tillverkning av batterier i länet. Här skulle en förändring av mineralavgiften i syfte att främja lokal vidareförädling kunna vara avgörande för en större acceptans för brytningen. Den framtida kompetensförsörjningen måste säkerställas om gruvnäringen och de lokala samhällena ska kunna utvecklas, i synnerhet som gruvindustrin verkar i områden med litet befolkningsunderlag. Gruvföretagen måste i högre grad kunna attrahera både män och kvinnor för att vara livskraftiga. vill se ett integrerat jämställdhetsarbete i allt utvecklingsarbete kring gruv- och mineralindustrin. Berörda länsstyrelser bör ges ett förstärkt uppdrag att verka för en allsidig utveckling av gruvsamhällena så att de attraherar både kvinnor och män. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Genom nya gruvetableringar skapas framtidstro i regioner som tidigare drabbats av hög arbetslöshet och utflyttning. har gruvbrytning stor påverkan på miljö och omgivning. Mot nya exploateringar står andra intressen som måste tas på allvar. Detta ställer stora krav på att gruvnäringen tar till vara och värnar gemensamma miljöutrymmen, ligger i framkant när det gäller att använda miljövänlig teknik och tar ansvar för det lokala och regionala samhället. Detta innebär också att stora krav måste ställas på tillståndsgivande myndigheter. har goda förutsättningar för en framstående gruvforskning. Vi har en högteknologisk industri med hög kompetens. En nedlagd gruva kan ofta få svåra konsekvenser för det omgivande lokalsamhället och innebära en drastisk minskning av arbetstillfällen. Genom att i stället skapa en attraktiv forsknings- eller utbildningsmiljö kan den kompetens och de resurser som redan finns komma till stor nytta, både för lokalsamhälle och industri. Gruvor med avslutad produktion kan t.ex. i stället fungera som anläggningar för både svensk och europeisk forskning, eller som testanläggningar för gruvdrift i extremt klimat. Genom att använda de maskiner och den kompetens som redan finns på plats skulle en nedlagd gruva också kunna bli intressant för utbildning och vidareutbildning. Liknande tankar har t.ex. lyfts gällande Kaunisvaaragruvan utanför . menar att den tidigare regeringens antagna mineralstrategi är otillräcklig för att skapa en hållbar mineralbrytning. Den svenska minerallagen är exceptionellt förmånlig för gruv- och prospekteringsbolag men alltför lite hänsyn tas till dem som påverkas av verksamheten. Både de människor och den natur som påverkas av gruvindustrin måste ges en större vikt i processen, där miljöfrågorna behandlas grundligare och i ett tidigare skede än . All verksamhet inom gruv- och mineralindustrin ska, som för annan industri, ske med största möjliga miljöhänsyn. En ökad andel av vinsterna från gruvnäringen ska också återföras till de regioner där de skapats. Det logiska vore att gruvnäringen prövas enligt , som övrig miljöfarlig verksamhet, utan den särlagstiftning som råder. Detta förutsätter att nuvarande minerallag integreras med . En sådan ordning skulle dessutom minska antalet led i processen vilket sannolikt skulle vara mer samhällsekonomiskt lönsamt. Därför bör inom närtid minerallagstiftningen utredas med ett bredare grepp. De åtgärder som föreslås i (RiR 2015:20) är ett viktigt första steg. Vi hänvisar till vår motion med anledning av skr. 2015/16:165 om ekonomiska risker för staten i fråga om gruvavfall (motion 2015/16:3402) för ytterligare konkreta förslag. Redan projektering och provborrning kan medföra negativa effekter på naturvärden och renskötsel. För att värna miljön och skydda unika naturområden bör lagstiftningen skärpas. Bergsstaten, som handlägger ärenden som rör prospektering och utvinning av , ska inte kunna bevilja undersökningstillstånd i områden som är klassade som naturreservat, Natura 2000-områden eller världsarvsområde. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Bergsstaten ska inte heller, utan synnerliga skäl, kunna bevilja undersökningstillstånd, dvs. tillstånd för att prospektera för att eventuellt kunna bryta i kärnområden för renskötsel och dessutom ska fastighetsägare och innehavare av särskild rätt som berörs av ansökan om undersökningstillstånd, t.ex. berörd sameby, alltid ges rätt att yttra sig över ansökan. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Den svenska gruvnäringen har i en internationell jämförelse låga utsläpp, som dock måste ha fortsatt snabb utsläppsminskning. En ökad gruvbrytning får inte heller minska våra ansträngningar för att skapa ett mer resurssnålt samhälle. För att nå klimatmålen måste de flesta av de globalt sett kända fyndigheterna av fossila bränslen stanna i marken. Regeringen bör därför återkomma med ett lagförslag om förbud mot projektering och brytning av olja, kol, naturgas och uran. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Ett ifrågasättande om gruvprojekt och prospekteringsbolag blir allt vanligare bland lokalbefolkning och miljöengagerade och det är förståeligt med tanke på ett flertal projekt i nutid. menar att ett tidigt involverande av alla berörda är ett krav som måste tillgodoses för att helhetssynen ska bli så bra som möjligt. Även andra näringars synpunkter ska synliggöras och vägas in i helhetsbedömningen. Det är av avgörande betydelse att de som berörs får stärkta möjligheter att påverka och att skydd av unika natur-, turist- eller renbetesområden säkerställs. Vid efterbehandling av nedlagd gruvverksamhet ska finansieringsformer säkerställa att branschen, inte staten och skattebetalarna, står för de ekonomiska kostnaderna. Gruvbrytning har en mycket stor påverkan på miljö och omgivande samhällen. Därför bör aktiebolagslagen ändras så att det ekonomiska ansvaret alltid tas av moderbolaget. Gruvbolag ska vid en konkurs inte kunna smita från sitt långsiktiga ansvar för de omfattande ingrepp i naturen som gruvor innebär. Rätten att bryta malm i en fyndighet, s.k. bearbetningskoncession, ska endast ges om ekonomisk lönsamhet är möjlig när hela miljökostnaden, inklusive kostnader för efterbehandling, inkluderas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. är ett attraktivt land för mineralprospektörer. I är dock ersättningen till staten och fastighetsägare mycket liten i internationell jämförelse vid eventuell gruvdrift. Den uppgår till endast av det beräknade värdet av de som omfattas av koncessionen (dvs. av staten tilldelad rätt att bedriva verksamhet) och som har brutits. gruvnäring har enligt statistik från lägst beskattning av samtliga gruvländer i världen. Den effektiva skattesatsen uppgår enligt statistiken till . I ytterst få länder understiger skattesatsen . har tillsammans med regeringen kommit överens om att tillsätta en utredning om en ny minerallagstiftning där frågor om regelverk rörande gruvnäringen och frågan om mineralersättningens utformning bör ingå. 5 En hållbar stålproduktion Svensk stålindustri är världsledande på flera områden och en viktig exportindustri. Det mesta av de tillverkade stålprodukterna säljs till utlandet och den största delen, , går till länder inom EU. 2015 exporterade vi handelsfärdigt stål till ett värde av . I finns tre anläggningar där stål framställs ur malm. Vid tio anläggningar utgörs i stället råvaran av skrot och därutöver finns det 15 anläggningar för bearbetning. Stålindustrin bär på en mycket stark värdekedja där alla steg återfinns inom gränser. Genom att förädla råvarorna till personbilar, järnvägsmateriel och andra produkter skapas ytterligare arbetstillfällen. Eftersom svensk stålindustri är högt specialiserad kräver behovet av standardkvalitativt stål att vi också importerar stål. Balansen mellan export och import genererar dock ett stort handelsöverskott. Den europeiska stålindustrin befinner sig under hård press. Företag runt om i har varslat om neddragningar eller nedläggningar och även svenska stålverk har drabbats. En ökad export från i huvudsak till följd av överproduktion har ökat konkurrensen och dumpat priserna. Prispressen drabbar även högförädlade stålprodukter där traditionellt har haft en stark position på marknaden. Svensk stålindustri kan omöjligen tävla om låga priser med på en global marknad och framtiden för svenskt stål måste trots allt fortsätta att handla om just nischade och högkvalitativa produkter med förhållandevis låga utsläpp. Det är genom kunskap, teknikutveckling och behovsanpassning som svenskt stål kan fortsätta att konkurrera. Ståltillverkning kräver stora mängder energi. Processerna sker oftast vid mycket höga temperaturer och eftersom produktionen pågår kontinuerligt krävs en stabil tillgång till högvärdig energi. Stålverken är huvudskälet till att är kolberoende. Frågan om energieffektivisering inom stålindustrin är därför särskilt viktig. Även om det ofta visar sig vara ekonomiskt lönsamt att hitta lösningar för energieffektivisering kan vi inte sätta vår tilltro till att företag ska välja att ställa om av rent marknadsekonomiska skäl. Järn- och stålindustrin är också en av de branscher som släpper ut mest koldioxid och enligt står branschen för runt en fjärdedel av koldioxidutsläppen inom industrin. Trots att branschen har bland de lägsta utsläppen i en global jämförelse är det avgörande att utsläppen från svensk stålindustri minskas för att klara uppsatta miljömål. Det måste dock ske på ett sätt som inte flyttar produktionen utomlands och därmed riskerar att generera större utsläpp än vad som redan sker. I det är tydliga och långsiktiga spelregler för industrin en nyckelfaktor. För att lyckas ställa om och energieffektivisera stålindustrin i den omfattning som krävs för en långsiktigt hållbar produktion måste forsknings- och utvecklingsarbetet kring den energiintensiva industrin intensifieras. Det finns tekniska lösningar för att minska utsläppen betydligt, t.ex. genom att ersätta koks med vätgas men det krävs fortsatt utvecklingsarbete innan tekniken kan användas fullskaligt. ser med intresse på industrins egna försök att minska den fossila användningen där stora aktörer såsom , och gått ihop för att driva utvecklingen framåt. Genom en aktiv statlig industriforskning och en långsiktig energipolitik kan förutsättningar skapas för liknande projekt. har en elektrifiering av processerna sett ut att vara den potentiellt bästa vägen för att minimera stålproduktionens klimat- och miljöpåverkan. Det är dock en lösning som kräver en hög teknisk utveckling och en långsiktigt trygg elförsörjning till relativt låga kostnader. Det är viktigt att en ökning av elförbrukningen kommer från hållbara energikällor. Det finns ingen vinst i att ersätta ett utsläpp med ett annat. Tekniska lösningar har potential att minska industrins utsläpp betydligt och bör vara ett av fokusområdena för svensk industriforskning. Industrin måste själva åläggas ett större ansvar för klimatomställningen. har goda förutsättningar att vara ledande i en global omställning av stålindustrin. Vi har en samlad stålindustri, tekniskt kunnande och tillgång till en hållbar elproduktion. Det bygger dock på en politisk vilja och en samverkan mellan statliga myndigheter, forskningsinstanser och industrin. Klimatarbetet måste vara långsiktigt och innehålla tydliga målsättningar så att industrin klarar en omställning även i tider av lågkonjunktur eller ökad global konkurrens. 6 Ett hållbart skogsbruk för en stark skogsindustri är ett land med rika tillgångar på skog. Så mycket som , över hälften av landytan, är täckt med skog. Skogen utgör komplexa ekosystem av stor betydelse genom allt ifrån ekosystemtjänster till natur- och kulturvärden och ekonomiska värden. Skogen spelar också en stor roll i klimatomställningen och har potential att ge oss byggstenar för att skapa ett ekologiskt och socialt hållbart samhälle. De stora skogsarealerna ger oss ett specifikt ansvar och ska vara ledande i utvecklingen av hur vi hållbart brukar våra skogstillgångar. Skogsnäringen och närliggande branscher är viktiga arbetsgivare och på många orter är skogsindustrin dominerande för sysselsättningen. Liksom gruvindustrin är skogsindustrin platsbunden och spelar därför en särskilt betydande roll ur ett regionalt perspektiv, inte minst för landsbygdens utveckling. Skogen är en viktig exportkälla. är världens tredje största exportör av sågade trävaror, massa och papper. Skogsindustrin svarar för cirka 10–av industrins produktionsvärde, förädlingsvärde, sysselsättning och av varuexport. Dessutom finns det stor kapacitet att öka vidareförädlingen av industriprodukter och därmed också exportvärdet från skogen. Därtill spelar skogen en allt viktigare roll för turismen, som i sig är en betydande näring med en kraftigt växande ekonomisk omsättning. De stora skogsarealer som finns i ger möjlighet till en stark industri utifrån långsiktigt hållbara klimatmål. Tillväxten i de svenska skogarna är större än den avverkning som görs. Det gör det möjligt att på ett hållbart sätt öka produktionen av trävaror och behålla en livskraftig skog. Avverkning måste dock ske så att både sociala hänsyn tas och biologisk mångfald bevaras. För att kunna öka produktionen av timmer och biomassa som mer skogsmark skyddas för andra ändamål, kan tillväxten ökas på avverkningsytor där trakthyggesbruk används. Det finns en stor potential i att använda skogen som en viktig faktor i klimatomställningen. Vi behöver dock se till att använda skogen för att binda kol från atmosfären på klokast möjliga sätt. Behovet av att minska det fossila användandet kommer att öka marknaden för t.ex. bioplaster och industriellt byggande i trä. Där spelar den svenska skogen en viktig roll och svensk skogsindustri ska vara ledande i den utvecklingen. För att det ska bli möjligt krävs en stark industriforskning i nära samarbete med industrin. Bioenergi är ett av största energislag och står för av all energi som används. Användningen av bioenergi har ökat stadigt , både vad gäller el och värmeproduktion samt inom transportsektorn. För att skapa ett hållbart energisystem som helt baseras på förnybar energi är det dock nödvändigt med en betydande ökning av bioenergi i olika former. Det är ett behov som dessutom kommer att öka i takt med att kärnkraften fasas ut. Ju snabbare vi ställer om till en ökad hållbar produktion av förnybar energi desto snabbare kan kärnkraften avvecklas. Trafik och transporter kommer att behöva bli elektrifierade i en betydligt större utsträckning och ju högre andel, desto mer biogas frigörs för kraftproduktion.