ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4022692 · 2016-10-05 00:00:00 — Åtgärder för minskad sjukskrivning och psykisk ohälsa ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för minskad sjukskrivning och psykisk ohälsa och tillkännager detta för regeringen. Enligt för hälsa, arbetsliv och välfärds (Forte) rapport kring psykisk ohälsa, arbete och sjukfrånvaro konstateras det att psykisk ohälsa utgör den dominerande delen av antalet långtidssjukskrivningar. Denna bild bekräftas också av i psykiska diagnoser (2014) och folkhälsoenkät (2015). Enligt den sistnämnda rapporteras att av kvinnorna och av männen har nedsatt psykiskt välbefinnande. Den största gruppen bakom dessa siffror är kvinnor i så kallade kontaktyrken som till stor del återfinns inom välfärden. Nämnas kan exempelvis socialsekreterare, lärare, sjuksköterskor och vårdbiträden. Även om regeringen nu skriver ner sin prognos över hur mycket sjukskrivningarna väntas öka är trenden med en stigande sjukfrånvaro på grund av psykisk ohälsa oroande, och det är en utveckling som behöver brytas av flera anledningar. Det finns vetenskapligt bevisade samband mellan arbete, psykisk ohälsa och sjukskrivningar. Psykiskt ansträngande arbete, höga krav, låg kontroll, obalans mellan ansträngning och belöning samt rollkonflikter har pekats ut som riskfaktorer för att personal ska drabbas av psykisk ohälsa och sjukskrivas från arbetet. finns det ett behov av ökad forskning inom området psykisk ohälsa, och i sin kunskapsöversikt nämner Forte exempelvis att förebyggande arbete och arbetsledning är två områden som behöver studeras ytterligare. (En kunskapsöversikt – Psykisk ohälsa, arbetsliv och sjukfrånvaro, Forte, 2015) Regeringen bör se över detta för att återkomma med förebyggande åtgärder för att vända trenden med ökade sjukskrivningar. Utifrån Fortes slutsatser om sambandet mellan arbete och psykisk ohälsa behöver givetvis också arbetsmarknaden studeras närmre, och vikten av arbetsmiljöforskning kan inte nog betonas. LO:s rapport 2012 – Klass och kön (2013) konstaterar att situationen på arbetsmarknaden har försämrats , och dessa försämringar har framförallt slagit mot kvinnor. Det är i huvudsak de som uppger att de har psykiskt ansträngande arbeten utanför som de i större utsträckning har en större arbetsbörda i hemmet. Att sjukskrivningar på grund av psykisk ohälsa kan öka i den omfattningen vittnar om att det finns luckor i arbetsmiljölagen, vilket även bekräftas av det faktum att det dröjde innan det beslutades om föreskrifter när det gäller den organisatoriska och sociala arbetsmiljön. Hur dessa efterföljs och vilka effekter föreskrifterna får för den psykosociala arbetsmiljön bör därför noggrant följas upp . I yrken som är psykiskt påfrestande och där kontrollen över arbetet är låg bör också arbetsmiljön och arbetsvillkoren särskilt utvärderas. i (S)
mot · H4022694 · 2016-10-05 00:00:00 — Stöldgods som lämnar landet och befogenheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utöka befogenheter i syfte att förhindra att stöldgods förs ut ur landet och tillkännager detta för regeringen. Antalet anmälda villainbrott har ökat enligt information från företag inom larmbranschen som presenterades på ett seminarium i . Även stölderna av bildelar har ökat dramatiskt. Huvuddelen av de båtmotorer som stjäls i försvinner utomlands. I , men säkert även på andra ställen, har stölder av fyrhjulingar förekommit. har tidigare kartlagt och konstaterat att det finns ett antal ligor som opererar i och vidare konstaterat att stöldgodset skickas ut ur via fraktföretag eller via ligorna själva. får vid misstanke om att man funnit stöldgods varken beslagta godset eller frihetsberöva den eller de personer som transporterar godset. Med syfte att i större utsträckning minska möjligheten för ligor att föra ut stöldgods ur landet är det angeläget för regeringen att se över möjligheterna att ge – i väntan på polis – ökade befogenheter att stoppa personer som de misstänker vill föra ut stöldgods ur landet.
mot · H4022696 · 2016-10-05 00:00:00 — Utställning för att uppmärksamma demokratins införande i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i samband med redan fattade beslut om att uppmärksamma demokratins införande även uppmärksamma 100-årsminnet av införandet av kvinnors lika rösträtt och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. När införde allmän och lika rösträtt var vi bland de första staterna i världen som gav kvinnor lika möjlighet att i val göra sin röst hörd. Vi har historiskt haft några politiskt inflytelserika kvinnor i vårt land (såsom våra drottningar och Heliga ), men de var få. På sockenstämmor och vid borgmästar- och prästval hade kvinnor av och till haft möjlighet att delta. Utvecklingen mot full demokrati gick dock inte spikrakt. och det följande århundradet ser vi vissa framsteg men också att vunnen terräng förlorades. De patriarkala strukturerna motverkade effektivt ett reellt skifte i synen på kvinnors rätt till inflytande. Internationella influenser, inte minst suffragetterna i , mobiliserade ett starkt förändringstryck inte minst i de nordiska länderna. rösträtt samlade 1913 in över 350 000 namnunderskrifter. Tiden var mogen för att ta nästa steg. 1919 tog man så det första beslutet att män och kvinnor, på lika villkor, skulle kunna välja och bli valda till andra kammare i plenum. togs det konfirmerande beslutet och första valet hölls. När vi nu närmar oss 100-årsdagen för det första beslutet anser vi att det vore lämpligt att uppmärksamma detta. Ett sätt kan vara att skapa en permanent utställning som beskriver demokratins utveckling i vårt land. Det är viktigt att denna utställning förläggs så att den är tillgänglig för de många besökare som besöker .
mot · H4022697 · 2016-10-05 00:00:00 — Dragning av genom och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en dragning av genom och och tillkännager detta för regeringen. har kustkommunerna i och (, , och ) äskat om en omdragning av utan någon större framgång. sagt samtliga län har de stora Europavägarna dragna förbi städer och tätorter. Detta skapar problem då en större väg, i det här fallet E4:an, går rakt igenom städerna. Det innebär köbildningar som betyder mer farliga utsläpp. Det innebär också att vägen skapar en barriär mellan stadsdelar och försvårar den ”interna trafiken”. Cyklister och gångtrafikanter har svårt att ta sig fram. Det gör att städerna har svårare att utvecklas och bebyggas. Bostäder och fastigheter för näringslivet kan inte byggas intill för att inte ytterligare belasta staden med höga halter av avgaser och partiklar genom att byggnader konserverar den dåliga luften. Det finns åtgärdskrav på att förbättra luften i städerna. För allergiker börjar detta att vara ett stort problem, och de långsiktiga konsekvenserna för folkhälsan är mycket negativa. Det är inte rimligt att denna del av inte ska ha lika bra kommunikationsvillkor som andra delar. Vi är två län med en stor andel av basindustri. Många stora och tunga transporter används för att få ut produkter från gruvnäringen, stålindustrin, skogen och pappersindustrierna. Dessutom ska mycket material upp till dessa industrier. har företagen i princip inga lager, utan de flesta kör med långtradare genom landet med sina varor till och från kunder och beställare. Det säger sig självt att också vägarna i norr måste anpassas till dagens förändrade villkor inom industri- och servicesektorn. Det är dags att också dessa två län får ett modernt, väl fungerande vägnät som underlättar för människor, näringsliv och kommunerna att utvecklas och växa utan att det ska ske på bekostnad av befolkningens hälsa och miljö. Därför bör regeringen uppdra till att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att ge en som motsvarar dagens krav och behov.
mot · H4022698 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inkludera HPV-vaccin för killar i det allmänna vaccinationsprogrammet och tillkännager detta för regeringen. I insjuknar knappt 450 kvinnor i livmoderhalscancer, och även yngre kvinnor drabbas. dör cirka 200 kvinnor. Livmoderhalscancer orsakas av en kronisk infektion med humant papillomvirus, HPV. Viruset överförs via samlag och är världens vanligaste sexuellt överförda infektion. Man räknar med att merparten av alla sexuellt aktiva män och kvinnor under sitt liv kommer att få infektionen. Hos de allra flesta läker infektionen ut av sig själv. För några få blir infektionen kronisk och utvecklas till livmoderhalscancer. I ingår HPV-vaccinet i det allmänna vaccinationsprogrammet för flickor. Alla flickor i årskurs 5 och 6 erbjuds två doser HPV-vaccin inom ramen för det allmänna nationella vaccinationsprogrammet. Det är en bra reform som kommer spara många människoliv. Problemet är att det enbart är tjejer som får möjligheten till att vaccinera sig gratis. Studier har visat att vaccinet kan förhindra förstadier till analcancer och peniscancer men även cancer i mun och svalg hos män. Framför allt skyddar det mot kondylom. Det finns tydlig forskning om de positiva effekterna av att HPV-vaccinet ges till alla oavsett kön i årskurs 5–6. måste killar bekosta vaccinationen till självkostnadspris, vilket gör att det är ytterst få som är vaccinerade. Andra länder har tagit till sig forskningen, och bland annat i får både pojkar och flickor vaccinet. Även och har tagit ett första steg där nu män som har sex med män får möjlighet att vaccinera sig. Inriktningen på homosexuella beror på att den gruppen löper extra stor risk för att få bland annat analcancer i jämförelse med heterosexuella. Det är bra att regeringen gett i uppdrag att utreda frågan om vaccinet ska ges även till pojkar. Bra är även att gruppen förutom den hälsoekonomiska analysen även ska titta på 13 andra faktorer som ska utredas enligt smittskyddslagen. Utredningen pågår , och ska ett beslutsunderlag med en rekommendation lämnas till regeringen. Regeringen bör besluta i riktningen att alla ska inkluderas i vaccinationsprogrammet ur både folkhälso- och jämställdhetssynpunkt.
mot · H4022700 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över samordningen av myndigheter som ansvarar för radon och tillkännager detta för regeringen. är det flera myndigheter som på olika sätt har ansvar för radonfrågan. fastställer riktvärden för radon i befintliga byggnader. ger ut föreskrifter och ansvarar för gränsvärden för radon vid nybyggnad samt har det generella ansvaret för radonbidrag. ansvarar för miljömålet ”God bebyggd miljö” med delmålet ”God inomhusmiljö” där radon ingår. ansvarar för miljömålet ”Säker strålmiljö”. och ansvarar för gränsvärden respektive riktvärden vad gäller uran och radon i dricksvatten. Länsstyrelserna har det regionala ansvaret för radonarbetet samt handläggningen av radonbidrag. utfärdar gränsvärden vad gäller arbetslokaler och gör tillsyn. geologiska undersökning (SGU) är en expertmyndighet under som tar fram geologiskt och geofysiskt underlag om radon och uran i mark och vatten. Det är önskvärt att myndigheterna samordnas för att ge bästa möjliga service och råd genom en myndighet när det gäller ansvaret för radon för att undvika problem på lokal nivå. Regeringen behöver se över detta.
mot · H4022701 · 2016-10-05 00:00:00 — Åtgärder i syfte att stärka rättsväsendet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga åtgärder i syfte att stärka rättsväsendet och tillkännager detta för regeringen. I , precis som på andra håll i landet, finns områden i stadsdelar som har varit utsatta för bilbränder och kriminalitet. För att vända utvecklingen krävs både långsiktiga välfärdssatsningar och kraftfulla åtgärder mot kriminalitet. Det är angeläget att stärka rättsväsendets förmåga att hindra dessa brott. Långsiktigt krävs en politik som förmår bekämpa brottsligheten, knäcka långtidsarbetslösheten, lyfta skolorna och elevernas resultat, stärka samhällsservicen och minska bostadssegregationen och trångboddheten och inte minst stödja civilsamhället och arbetet för demokratiska värderingar. Regeringen har lagt flera förslag med detta innehåll, och i våra kommuner görs ett omfattande arbete på både lång och kort sikt. Regeringens satsningar på välfärden är ur detta perspektiv väldigt viktiga. Ett samhälle där arbetslösheten tillåts bita sig fast och där våra ungdomar inte får tillräckligt stöd i skolan är en grogrund för oroligheter. med regeringens omfattande arbete för att fortsätta pressa ner arbetslösheten och stärka skolan behövs också en fortsatt politik för att stärka rättsväsendet. Regeringen bör överväga åtgärder för snabbare lagföring, skärpta straff för attacker mot blåljuspersonal och tydliga ungdomspåföljder vid upprepade brott samt se över straffskalan för skadegörelse.
mot · H4022702 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga cykelväg utmed i samband med dess utbyggnad och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har i den nationella planen för transportsystemet 2014–2015 inrymt en satsning på genom med fem nya etapper utöver redan tidigare beslutade utbyggnader. Satsningen har möjliggjorts genom att flera lokala och regionala intressenter inom och utanför – kommuner, kommunalförbund, regioner, handelskammare och banker – beslutat medverka till finansieringen. Vid dessa utbyggnader är det lämpligt att också undersöka möjligheten att anlägga cykelväg utmed de delar som byggs ut, för att i en förlängning komplettera dem med möjlighet till cykelväg utmed hela sträckningen mellan och . För väldigt många är cykeln såväl ett viktigt transportmedel som en motionsform. För andra är det ett behagligt sätt att njuta av vårt land under semestern. När nya vägar anläggs eller rustas upp är det viktigt att man tar hänsyn också till cyklisterna och skapar en säker trafikmiljö för alla på vägen. När nu E20 ska byggas ut ser vi det som naturligt att man också tar hänsyn till cyklisterna och tittar på förutsättningarna att anlägga cykelväg utmed de vägsträckor som byggs ut. I en förlängning bör ambitionen vara att man ska kunna färdas tryggt på cykel hela sträckan mellan och . 2007 presenterade Per Kågesson en studie på uppdrag av om ”Förutsättningar för cykelturism i ”. Han konstaterade då: Samutnyttjande av ny infrastruktur Utbyggnaden av cykelvägar primärt avsedda för lokalbefolkningens behov fortsätter. Vägar som anläggs för skol- och arbetspendling kan också användas för turism och rekreation om de utformas på ett sätt som gör dem attraktiva. håller på att genomföra en schablonmässig totalinventering av behoven av bilfri cykelväg längs det statliga vägnätet i tätorter, mellan närbelägna tätorter och till tätortsnära utflyktsmål som badplatser, naturreservat och ridstall. När resultaten föreligger bör man få en god bild av möjligheterna att utnyttja sådan infrastruktur som delar av turistleder. 2012 presenterade sin utredning för ökat säkert cyklande mellan städer och i städer och samhällen. Han konstaterade att det behövs fortsatta satsningar på cykelinfrastruktur. I den mån det är möjligt bör utformningsmöjligheter av trafikmiljön användas framför regeländringar för att förbättra förutsättningarna för cykling och göra den säkrare. E20 går igenom ett landskap som gör det möjligt att skapa en attraktiv cykelled mellan landets två största städer. Vägens dragning går nära en rad orter på sin väg över landet, och lämpliga dagsetapper kan utformas. skulle också skapa trafiksäkra valmöjligheter för barn och vuxna på väg till sina aktiviteter.
mot · H4022703 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om var den nya jämställdhetsmyndigheten ska ligga och tillkännager detta för regeringen. är ett av världens mest jämställda länder. I den årliga genomgång som görs av hamnar på fjärde plats, strax efter , och . Men mycket återstår att göra. Bland annat är löneskillnaderna mellan män och kvinnor fortfarande stora. Under ett helt arbetsliv tjänar kvinnor i genomsnitt mindre än män. Likaså är mäns våld mot kvinnor fortfarande mycket utbrett. saknas ett helhetsgrepp om insatserna för jämställdhet i . Vi har helt enkelt inte tillräcklig kunskap om vad som gjorts och vilka insatser som är meningsfulla på jämställdhetsområdet. Därför föreslår regeringen att en jämställdhetsmyndighet skapas. Myndigheten ska skapa sig en helhetsbild av jämställdhetspolitiken och effektivisera genomförandet av politiken. Det handlar också om att möjliggöra ansvarsutkrävande när det brister. slår den nya myndigheten upp portarna. Jämställdhet är en bärande pelare i den svenska modellen. Ett jämlikt samhälle är ett stabilt samhälle. När vi nu bygger framtidens anser vi att den nya myndigheten ska placeras i . Det skulle också bejaka regeringens ambition att inte placera alla myndigheter i . Regeringen har i avsaknad av en myndighet lagt ut jämställdhetsintegreringsuppdrag i . På så vis finns en stor kunskap för processtöd som bygger på praktisk erfarenhet och forskningsbaserad kunskap. Vi ser det som ett naturligt steg att därför förlägga den nya jämställdhetsmyndigheten till . Myndigheten behövs för att ge jämställdhetspolitiken samma förutsättningar som andra politikområden. Att inrätta en myndighet medför därmed en normalisering av området för att ta det bort från den projektifiering som har präglat arbetet. Det skapar en grund för långsiktighet och systematik.
mot · H4022704 · 2016-10-05 00:00:00 — Skärpta regler för gode män ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga behovet av skärpningar av reglerna för gode män och tillkännager detta för regeringen. Systemet med gode män är tänkt att hjälpa och skydda människor som är i ett mycket utsatt läge. Tyvärr händer det allt för ofta att uppdraget inte sköts på ett korrekt eller tillräckligt professionellt sätt. inträffar det att gode män avsiktligt eller genom oskicklighet missbrukar det förtroende de givits. och behandlade i betänkande 2014/15:CU6 motion 2014/15:2191, en i stora drag likalydande motion som denna. Motionen avslogs med hänvisning till att system och lagstiftning setts över . Trots den översyn och de regelförändringar som skett kan det konstateras att det finns allvarliga brister i dagens system. Systemet har ytterst låga krav på redovisning, vilket skapar en stor risk för att misstag inte uppmärksammas, och för den som vill fuska finns det stora möjligheter. Det går inte att blunda för detta faktum, utan det behövs verkligen ytterligare översyn och regelskärpning. Allt för ofta uppstår det frågor och konflikter kring hur ekonomin sköts för de personer som en god man är ansvarig för att hjälpa. I vissa fall är det så allvarligt att det handlar om ren förskingring. I många fall har personer runt den som har fått en god man utsedd misstankar om att allt inte sköts som det ska. Eftersom kraven på ekonomisk redovisning för en god man är ytterst låga leder det både till att oklarheten ger en grund för misstänksamhet och till att den som inte har seriösa avsikter enkelt kan förskingra pengar. Kraven på både vilka som kan vara gode män och hur verksamheten ska skötas och redovisas måste ses över för att reglerna ska kunna skärpas. Det är därför viktigt att regeringen ser över verksamheten med gode män och hur den kan regleras tydligare, bland annat avseende vilka som kan utses och hur uppdraget ska redovisas.
mot · H4022705 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla elever har rätt till en undervisning som är fri från religiös eller politisk påverkan och tillkännager detta för regeringen. Friskolors – i likhet med alla andra skolors – verksamhet och utbildning ska syfta till att ge barnen kunskap och utveckling som gör att de fostras till att bli goda samhällsmedborgare med demokratiska värden. I ett land som är det helt avgörande att människor lär sig leva sida vid sida och fungera tillsammans. Då krävs både en gemensam bas och att barn får kunskap om och förståelse för andra människor med ett annat slags bakgrund än den egna. Religiös eller annan livsåskådande fostran får föräldrar stå för, och den sker . Om föräldrarna skulle få styra både barnens hela utbildning och deras fostran, skulle det i förlängningen inte finnas någon anledning att ha vare sig skolplikt eller en gemensamt finansierad förskola eller skola. Friskolan ska i teori och handling lära ut demokrati samt en varierad och balanserad sammansättning av olika ämneskunskaper för att fostra barnen till att bli goda samhällsmedborgare. Friskolor ska vara fria från religiösa eller politiska inriktningar eller påtryckningar. Det är stor skillnad mellan att gå i en friskola som har ett kulturarv som inriktning men som fortfarande ger en allsidig och mångfasetterad utbildning och en friskola med politisk eller religiös inriktning. Ett kulturarv är inte per automatik kopplat till en specifik religion eller politisk ideologi. Därför inkluderar denna motion inte de fastslagna svenska minoriteterna där judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar tillhör med språken: jiddisch, chib, samiska, finska och meänkieli. Att gå i en friskola som belyser och värnar om de svenska minoriteternas kulturarv och språk är långt ifrån att påtvingas en religion eller en politisk ideologi. Alla barn och unga ska själva få välja religiös och politisk inriktning och inte påtvingas detta via föräldrar, förskola eller skola. Skolans pedagogiska verksamhet ska rusta barnen för ett samhälle där alla inte tänker och tycker lika. Skolans verksamhet och den givna utbildningen ska inte splittra eller försvåra möjligheten till möten eller acceptans för andras bakgrund eller levnadsförhållanden. Arhe Hamednaca (S) Lawen Redar (S)
mot · H4022706 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ytterligare insatser för att skolbiblioteken bättre ska leva upp till skollagen och bibliotekslagen och tillkännager detta för regeringen. finns skolbiblioteken inskrivna i skollagen. Där står att varje skolenhet ska ha tillgång till ett skolbibliotek. Kraven på skolbibliotek förtydligas i den nya bibliotekslagen (2013:801) som gäller från . Lagen omfattar det allmänna biblioteksväsendet och där ingår också skolbibliotek. Enligt statistik saknar av alla skolelever tillgång till ett bemannat skolbibliotek. Avsaknaden av skolbibliotek är inte förenlig med målet att skapa en likvärdig skola, och det ska gälla oberoende av var man föds i landet eller av vilka föräldrar man har. , som ansvarar för all skolbiblioteksstatistik, definierar /2015 ett skolbibliotek ”som en organisation med minst 20 timmars bemanning ”. Minst 20 timmars bemanning med utbildad personal är alltså det minimum som krävs för att den viktiga verksamheten ska kunna leva upp till skollagen och bibliotekslagen. I lagarna står det inte att skolbiblioteken ska vara bemannade, och det står inte heller att det krävs utbildning för uppdraget. Men själva uppdraget, som det är formulerat i lagarna, förutsätter bemanning av för ändamålet utbildad personal. Tillgång till ett skolbibliotek med bemanning gör skillnad för elevernas skolarbete och resultat visar forskning. Skolbibliotekens ställning som kunskapsområde i lärar- och bibliotekarieutbildningarna är svag och i det närmaste obefintlig. Skolbibliotekens och skolbibliotekariernas uppdrag är bland annat att stödja elevers lärande och stimulera intresset för läsning och litteratur. Detta understryks i aktuella lagar, kursplaner och läroplaner. Skolbiblioteken är, trots detta, inte ett prioriterat område inom de högre utbildningarna. Det visar aktuella undersökningar som genomförts av och Nationella skolbiblioteksgruppen. är den myndighet som bör tilldelas uppdraget att ansvara för att skolbiblioteken utvecklas vid skolenheterna i landet. saknas det uppdraget. Lawen Redar (S) Arhe Hamednaca (S)