mot · H4023378 · 2016-10-05 00:00:00 — Ett särskilt förkortat förfarande för plan- och bygglovsprocesserna för studentbostäder, med tidsgränser kopplade till ekonomiska sanktioner. Dessa processer, hos kommunen, ska få ta max . Det bör gå att bygga mindre studentlägenheter än och det går att lätta på krav kring buller för att öka möjligheterna att bygga nära till exempel kollektivtrafik. Mer mark att bygga på. Gör en översyn av marktillgången nära universiteten och högskolorna för att kunna bygga fler bostäder. Stärk högskolornas och universitetens roll för att öka antal studentbostäder. De hinder som kvarstår för lärosäten att äga och bygga studentbostäder bör tas bort. Tydligare bostadsuppdrag till Akademiska Hus. Ett volymmål i bostadsbyggandet behövs för att öka deras byggande och ägande av studentbostäder. I kan antingen en kommun eller en byggherre ta initiativ till ett byggprojekt. Att initiativet kommer från privat håll är väldigt vanligt – i de större städerna är det så i en absolut majoritet av fallen. Byggherren har en lagreglerad rätt att lägga fram ett planförslag och få förslaget prövat av kommunen. Det finns tydliga fördelar med att stärka enskildas möjligheter att skapa förutsättningar för önskvärda exploateringar. Privat initiativrätt för detaljplaner möjliggör att det kan produceras fler detaljplaner och att processen kan gå fortare. När privata initiativ görs för att ta fram detaljplaner råder sannolikt också högre genomförbarhet. beslutade att uppmana regeringen att införa möjligheten till privat initiativrätt för detaljplaner. Privat initiativrätt bör införas så snabbt som möjligt mot bakgrund av det växande underskottet på bostäder. Därför bör även besluta om en tydlig tidsgräns. Regeringen bör lägga förslag om privat initiativrätt före . vill allt fler bo tätare med nära tillgång till kollektivtrafik och service. Med ny byggteknik kan det skapas goda ljudnivåer inomhus även i lägenheter nära till exempel tågstationer. Trots detta utgör riktvärdena för utomhusbuller ett betydande hinder for bostadsbyggande. Till exempel gjorde SKL en undersökning 2013 där av kommunerna ansåg att det hindrar bostadsbyggande. De förändringar som gjorts är otillräckliga. De gränsvärden som gäller borde kunna göras mer byggvänliga relativt snabbt med hänsyn till modern byggteknik och möjligheten att hantera buller samt med hänsyn till det stora bostadsbehovet. Genom en reformerad bullerlagstiftning ges ökade möjligheter att bygga små lägenheter vid vägar och i närheten till kollektivtrafik. Flera lagändringar kopplade till buller behövs, därför föreslår vi: Koncentrera allt regelverk kring buller till . Reformera bullerregelverken så att det går att bygga närmare vägar och järnvägar (upp till bör vara godkänt för bostadsbyggande). Jämställ allt buller (källa till buller ska inte ha betydelse). Inför bullerdeklarationer och flytta ansvar och valmöjligheter till enskilda (utöver minimikrav). Möjliggör bullerservitut för att kunna bygga exempelvis i närheten av tågstationer. I synnerhet är det angeläget att regeringen återkommer med förslag om ändrade gränsvärden, i enlighet med tillkännagivande, innan . finns möjligheten att i samband med nyproduktion uppföra ägarlägenheter som ny ägarform för boende. Upplåtelseformen ägarlägenheter är en relativt ny boendeform i men vanlig i andra länder. Med ägarlägenheter finns goda förutsättningar att öka mångfalden av upplåtelseformer i bostadsområden. Till skillnad från bostadsrätter där bostadsfastighetsstrukturen inte medger förutsättningar för ombildning, kan ägarlägenheter om det tillåts i befintliga bostäder införas, vägg i vägg med andra bostadsformer. Det ger möjlighet att i ett bostadsområde blanda både hyresrätter och ägarlägenheter, något som skulle bidra till att motverka boendesegregation mellan olika grupper i samhället. I reformen 2009 då ägarlägenheter möjliggjordes ingick ett krav om att ägarlägenhetsfastigheter skulle ingå i en sammanhållen enhet om minst tre fastigheter. Denna regel bör ändras så att det är möjligt att bilda endast en ägarlägenhetsfastighet. Nuvarande ordning kräver också att en ägarlägenhetsfastighet i nyproduktion får del i en samfällighet som omfattar bland annat yttertak, fasader, trapphus, förråd och andra gemensamma anordningar. Samfälligheten ska förvaltas av en förening, en så kallad samfällighetsförening, i vilken ägarna av lägenheterna är medlemmar. Detta regelverk bör även omfatta ägarlägenhetsfastigheter som ombildas i befintliga bostadsbestånd. När propositionen lades 2009 angavs ett bristande kunskapsläge kring konsekvenser av ägarlägenheter på bostadsmarknaden till varför man inte tillät ägarlägenheter i befintliga fastigheter. Ägarlägenheter har etablerats som upplåtelseform varvid det numera bör vara rimligt att även inkludera dem som bostäder i befintliga bestånd. fattade beslut om ett tillkännagivande om att hyreslägenheter i flerbostadshus ska kunna omvandlas till ägarlägenheter. Det är angeläget att regeringen nu återkommer med förslag. Flexiblare hyressättning vid nyproduktion Hyressättningen bör i högre grad än återspegla läge och standard på bostaden. System med flexiblare hyressättning vid nyproduktion bör därför prövas. Om producenter kan differentiera hyrorna inom en byggnad kan det bli lönsamt att bygga mer anpassade lägenheter. Det är också viktigt att kunna anpassa hyresnivåer genom att ta ut en lägre hyra i nya bostäder i ett ofärdigt område och sedan kunna ta ut högre hyror när området är mer utvecklat och färdigt och det blir lägenheter lediga. Flexiblare hyressättning ökar också möjligheterna att få igenom hyresskillnader inom samma fastighet. För att stimulera bostadsbyggande vill vi stärka möjligheten att finansiera nybyggnation av hyresrätter genom att förändra reglerna om presumtionshyra så att ett hus med presumtionshyra stannar i systemet under sin livslängd. vill även förlänga tiden för presumtionshyra för nybyggnation till husets livslängd. Genom en sådan förändring påverkas inga befintliga hyresgäster som det blir mer lönsamt att bygga nytt. Öka rörligheten i det befintliga bostadsbeståndet Rörligheten på bostadsmarknaden måste öka. Det nuvarande fastighetsbeståndet nyttjas inte effektivt och flyttkedjorna är tröga på grund av inlåsningseffekter på den svenska bostadsmarknaden. Låg rörlighet ger också svårigheter för dem som står utanför bostadsmarknaden att ta sig in både i det hyrda och det ägda beståndet och verkar fördröjande på planeringsprocesser. Reavinstbeskattningen utgör en tröskel för människor att flytta från sin bostad. Dagens uppskovsbelopp för reavinsten är för lågt satt och räntan på uppskovet är så pass mycket högre än marknadsräntan att det i många fall inte lönar sig att skjuta upp beskattningen. Regeringens förslag om ett slopat uppskovstak är därmed tandlöst, vilket också många remissinstanser beskrivit. föreslår ett permanent slopat uppskovstak samt att uppskovsränta sänks till för att öka rörligheten på bostadsmarknaden. Lättare att hyra ut privatbostad Människor ska kunna flytta dit där jobben finns. I grunden är lösningen att långsiktigt öka byggandet, men på kort sikt behövs också andra åtgärder för att öka nyttjandet av det befintliga beståndet. Från gäller ny lagstiftning om förenklad andrahandsuthyrning av bostadsrätter och småhus. Reformen beskrivs även i regeringens budgetproposition som lyckosam. Fler uthyrningar har skett utan att priserna påverkats av reformen. Det är bra, men mer behöver göras för att ytterligare förbättra förutsättningarna att hyra ut privatbostad. Inte minst bör bostadsrättsinnehavarens rätt att hyra ut i andra hand stärkas. När människor vill flytta till en annan stad finns det ofta inga lägenheter att tillgå. Unga människor som vill flytta hemifrån, eller till en större stad, får inte den chansen. kan någon behöva flytta till en storstad för jobb. framförs synpunkten att bostadsbristen bara kan lösas genom byggande av fler bostäder. Det är naturligtvis sant att fler bostäder är helt centralt, men det är också angeläget med bättre hushållning av de resurser som finns i form av bostäder. Det är viktigt för ekonomin, miljön och för att få snabba effekter på bostadsmarknaden. Möjligheten att bygga snabbt, effektivt och miljövänligt har aldrig varit bättre än . En väl fungerande marknad stimulerar att ny och effektiv teknik för att bygga används. Som ett komplement bör även innovativt byggande främjas genom att möjliggöra och stimulera till fler undantag från PBL för nytt innovativt byggande. Syftet ska vara att främja utveckling eller användning av en ny eller väsentligt förbättrad vara, tjänst eller process och som främjar ett innovativt byggande. Det finns regelverk som gör det onödigt svårt att bygga om lokaler till bostäder. Det borde vara särskilt angeläget att snabbt förändra lagstiftningen så att trösklarna för ombyggnation sänks. Fler lokaler än bör kunna omvandlas till lägenheter. Undantag i tekniska egenskapskrav och utformningsregler bör därför tillfälligt göras vid ombyggnation till bostäder. Fler lättnader bör göras för snabb ”återbostadisering” genom förtydligande som innebär att ombyggnadsreglerna inte behöver tillämpas vid återföring från lokal som varit bostad. Harmoniserade byggregler och fler regelförenklingar bör ha mer gemensamma byggregler och standarder med våra grannländer för att skapa förutsättningar för att fler byggföretag bygger i . Detta för att främja konkurrens och lägre byggpriser. En översyn för att så snabbt som möjligt ta fram förslag på hur svenska byggregler kan bli mindre av ett hinder än för utländska aktörer inom EU och behövs. Dessutom bör byggreglerna utredas för att hitta nya möjligheter att sänka trösklar för byggande. Hyrköp innebär att den boende från början hyr huset men att denne efter eller när som helst har rätt att köpa huset. Om vilja finns att köpa huset så har denne vanligtvis rätt att få hyreskostnaden tillbaka. Själva syftet med ett hyrköp är att äganderätten slutligen ska övergå till den som hyr/köper. Hyrköp är en mycket utbredd och vanligt förekommande affärsuppgörelse när det gäller köp/hyra av lösöre, men fortfarande mycket ovanlig när det gäller uthyrning och försäljning av bostäder. har det införts eller är på väg att införas på några få ställen i , till exempel , och . Det finns inga särskilda regler för hur ett avtal om hyrköp av bostad ska skrivas. En utredning bör tillsättas om hur man kan främja mer hyrköpsystem så att fler på lång sikt ska få möjlighet att äga sitt boende. Detta har givit regeringen tillkänna . Det är angeläget att regeringen efterkommer tillkännagivande. behöver en mer industrialiserad byggprocess än . Fler hus än ska kunna byggas med standardiserade komponenter och fler typgodkända hus måste kunna byggas i hela landet. Inte minst flerbostadshus. Typgodkända hustyper bör kunna ha snabb planprocess. Utredningen om bättre konkurrens för ökat bostadsbyggande beskriver att större volymer och möjligheter att bygga bostäder för hela landet skulle kunna underlätta för utländska byggentreprenörer att etablera sig och/eller lämna anbud vid allmännyttans upphandling av bostäder. Självklart ska det kunna finnas olika krav på exempelvis gestaltning beroende på var byggnationen skall uppföras. Men det vore en stor fördel om sådana krav i ökad utsträckning kunde koordineras mellan kommuner så att ett typhus som kan uppföras i en sorts område i en stad också kan uppföras i motsvarande typ av område i en annan stad. Exempelvis skulle förslaget kunna innebära att varje byggnadsnämnd inte behöver detaljgranska serietillverkade hus. får så kallade Attefallshus ha en yta på max . Det är möjligt att både ha en friggebod och Attefallshus på tomten. Bygglov behövs inte men det krävs bygganmälan och att byggnaden uppfyller regler i PBL. Attefallshus kan fungera som bostad, exempelvis för uthyrning. Vi föreslår att reglerna som gäller för Attefallshus () ska gälla för komplementbyggnader . finns möjligheter för bostadsföretag att ha särskild uthyrningspolicy. Uthyrningspolicyer skiljer sig i omfattning och innehåll bland bostadsföretagen. De så kallade grundkraven består av krav angående ålder, inkomstnivå, inkomsttyp, hyresskulder, betalningsanmärkningar, boendereferenser, hemförsäkring, hur många personer som högst får bo i en lägenhet samt folkbokföring Uthyrningspolicyer som anger inkomstkrav kan innebära problem då många med små ekonomiska marginaler inte kan få bostad i befintliga beståndet. I Hans Linds bok beskrivs exempel där hushållen måste ha inkomster på 3-4 gånger hyran. Grundkraven i olika uthyrningspolicyer handlar oftast om att den bostadssökande vid kontraktsskrivning ska ha en viss lägsta ålder, en viss lägsta inkomstnivå, en viss typ av inkomst och skötsamhet när det gäller ekonomi och tidigare boende. Vi menar att man behöver göra det enklare för människor med låga inkomster att få en bostad i existerande bestånd, vilket är viktigt i synnerhet eftersom kostnaderna för nyproducerade bostäder ofta av nödvändighet är höga. Vidare innebär dagens system med långa bostadsköer att unga, som kanske behöver billig bostad mest, inte har möjlighet att få en hyresrätt inom överskådlig tid. Därför bör nya system prövas för att göra hyressystemet mer tillgängligt i kombination med åtgärder för att motverka diskriminering. Regelverket kring uthyrningspolicy behöver förbättras, därför föreslår vi: Att utreda bostadsföretagens användning av inkomstdiskriminerande uthyrningspolicy. Att pröva system för att göra hyresrätten mer tillgänglig. Stärkt arbete för att motverka diskriminering på bostadsmarknaden. Stärkt koppling mellan infrastruktur och bostadsbyggande För att möjliggöra för kommuner och byggbolag att bygga även på mark som är otillgänglig är det viktigt att staten använder infrastrukturinvesteringar effektivt och kopplat till bostadsbyggande. En översyn bör göras av den antagna infrastrukturplanen med omprioriteringar till projekt som möjliggör avtal med kommuner för bostadsbyggande. Även stadsmiljöavtalen bör ha en bindande klausul vad gäller bostadsbyggande. Dessutom bör en förhandlingsperson tillsättas i varje län för att möjliggöra nyproduktion med en modell som liknar Stockholmsförhandlingen. Det är angeläget att förbättra möjligheterna att göra till- och frånval för hyresgäster i hyresrätter vid renoveringar. Ett mer flexibelt system främjar renoveringar i enlighet med människors önskan. Det leder även till ett mer flexibelt hyressättningssystem. Vidare bör man undersöka incitamentsstrukturen för energieffektiviserande åtgärder. Det finns många nationella och internationella studier som menar på att energieffektiviseringsåtgärder genomförs i lägre omfattning än vad som är privat- eller företagsekonomiskt lönsamt. En utredning bör se om och hur incitamentsstrukturen för inblandade aktörer kan förbättras, exempelvis för att se över s.k. delade incitament. Åtgärder som har en subventionsliknande karaktär bör inte vara vägen framåt då dessa tenderar att påverka marknaden negativt. Ekonomiska stöd som främst går till fastighetsägare som inte renoverat, medan de som redan renoverat riskerar att gå miste om stödet, kan uppfattas som orättvist och skapar dåliga incitament. Signalen riskerar bli att det inte lönar sig att vara proaktiv. Kostnaderna för energieffektiviseringsåtgärder riskerar dessutom att drivas upp om efterfrågan styrs av tillfälliga politiska beslut snarare än kundernas efterfrågan. Regelverket bör göras om så att större valfrihet och tydligare incitament förs in i hyressättning och renoveringarna. Med anledning av det föreslår vi följande: Större möjlighet för hyresgäster att påverka renoveringars omfattning och, genom till- och frånval, därmed hyresnivåer. Att energieffektiviserande åtgärder och visst underhåll ska kunna kopplas till hyresnivå. Förtydligande av krav kring energi – för komponenter och installationer.