mot · H3023404 · 2016-05-02 00:00:00 — En obligatorisk samhällsorientering bör införas, i syfte att asylsökande snabbt ska förstå hur fungerar. Sysselsättningen måste också stärkas. Och jobbstimulansen inom aktuella transfereringssystem måste öka. Antal asylsökande ensamkommande. Källa: (2016c). En av de största utmaningarna står inför är ensamkommande flyktingbarn. kom fler asylsökande barn utan vårdnadshavare än de femton föregående åren sammanlagt. I kombination med föråldrade system har det inneburit en oacceptabel kostnadsutveckling. För att få ned de skenande kostnaderna för mottagandet krävs handlingskraft. Bland annat bör HVB-hem snabbare och i högre grad ersättas av stödboenden och äldre asylsökande ensamkommande placeras på boenden för utsatta, tillsammans med barnfamiljer och personer . Det finns ett stort behov av att förbättra de lokala möjligheterna till, och ansvaret för, mottagande för att stärka kapaciteten och höja kvaliteten. Kommuner och civilsamhälle måste få bättre förutsättningar för att bidra mer. Det måste säkerställas att kommunernas kostnader för mottagandet ersätts av staten. Det är vidare av särskild vikt att förutsättningarna förbättras för , som befinner sig under stort tryck och omgärdas av många försvårande och fördyrande system. 9.1 En ansvarsfull migrationspolitik migrationspolitik grundar sig på övertygelsen att möjligheten att söka asyl är en förutsättning för att kunna erbjuda människor skydd för sina grundläggande fri- och rättigheter. värnar därför rätten att söka asyl. är vi beredda att ta ansvar, föreslå handlingskraftiga reformer och förhandla med andra partier för att få till stånd breda överenskommelser. Fortsatt ansvar för svensk migrationspolitik sökte över 160 000 människor asyl i . Det var en situation som saknar motstycke i modern svensk historia, vilket skapade stora påfrestningar på många håll i det svenska samhället. Det är tydligt att de system vi har i för mottagande och integration kräver ordentliga reformer. har varit öppet för samarbete och även föreslagit handlingskraftiga reformer för att klara av de utmaningar ställts inför. När regeringen värnar alla kostnadskrävande förmåner, men förvägrar människor deras rätt att söka skydd, värnar människors rätt att söka skydd, men inte alla förmåner. Höstens utveckling har krävt handlingskraft, ansvar och kompromissvilja. När regeringen bjöd in till blocköverskridande samtal valde att hålla en konstruktiv linje och ta ansvar för breda uppgörelser. fick igenom viktiga förhandlingssegrar på integrationsområdet, såsom en utvidgning av RUT-avdraget, fler YA-jobb och praktikplatser. Andra delar av migrationsöverenskommelsen innebar för svårare åtgärder, som till exempel en övergång till fler tillfälliga uppehållstillstånd och försörjningskrav för anhöriginvandring. Som ett ansvarstagande parti stödde kompromissen eftersom den sett i sin helhet förbättrar situationen. Efter uppgörelsen har regeringen föreslagit kraftiga begränsningar av möjligheten att söka asyl i . Det är förslag som inte bara begränsar öppenheten och försämrar för asylsökande och gränsregioner. De gör också mottagandet dyrare, mer byråkratiskt och riskerar att bli kontraproduktiva när det gäller integrationen. var emot stängningen av . Där fick vi även stöd av både Alliansen och regeringen, och förslaget avvisades. är bekymrat över konsekvenserna av id-kraven, både för flyktingarna och asylrätten, men också för näringslivet och pendlingen. Därtill var beredningen av ärendet grovt undermålig, vilket också lagrådet påtalade. Även de andra allianspartierna har kritiserat beredningen och anser att lagen enbart bör vara giltig . anser att de ytterligare stegen mot fler kategorier av TUT och kraftiga begränsningar av rätten till anhöriginvandring är djupt problematiska. En syn vi i allt väsentligt delar med Liberalerna och , och i princip även med alla remissinstanser. EU – behov av ökat samarbete Fler än 60 miljoner människor befinner sig på flykt runt om i världen. De flesta befinner sig i konflikternas närområden. Situation är mycket svår för de människor som flyr och söker sig till på farliga vägar, i synnerhet när allt fler länder stänger sina gränser för dem. har länge pekat på behovet av att EU tar ett betydligt större, gemensamt, ansvar för flyktingsituationen. Bara så kan vi få till ett mer solidariskt mottagande och erbjuda skydd till fler i EU. Det har EU hitintills misslyckats med. De system som var tänkta att hantera migrationsströmmarna har i hög grad fallerat eller övergivits. Det har i sin tur lett till en ohållbar situation. har tagit ett stort ansvar för att erbjuda människor på flykt en . EU som helhet, och andra rika länder i världen, har dock inte tagit sitt ansvar. Antal asylsökande per 1 000 invånare. Källa: (2016c). 2015 sökte 1 321 600 människor asyl i EU. [164] Om dessa hade fördelats jämnt i EU hade det motsvarat drygt 25 300 asylsökande i , det vill säga 2,6 flyktingar per 1 000 invånare. En sådan situation hade varit oproblematisk för såväl som resten av EU att hantera. Om det fanns en politisk vilja inom EU att fördela flyktingarna mer jämt hade migrationen kunnat hanteras på ett ordnat och ansvarsfullt sätt. Det är beklagligt att så ännu inte har skett. vill se ett intensifierat samarbete i EU för att hantera migrationen. Mekanismer för omfördelning av flyktingar måste komma på plats. värnar de öppna inre gränser som EU och Schengen medfört. De är viktiga, inte minst för handel och ekonomisk tillväxt. Öppna inre gränser kräver att EU i högre grad tar kontroll över sina yttre gränser, som asylrätten värnas. Det är en förutsättning för att kunna garantera ett ordnat mottagande till unionen som helhet. Den träffade överenskommelsen mellan är ett led i att hitta en gemensam migrationspolitik för EU. har dock ett antal invändningar mot överenskommelsens utformning. För det första har såväl som på olika sätt brustit i mottagande och hantering av asylsökande. För det andra är risken att legitimiteten för den politiska ledningen i stärks av överenskommelsen. I då den inrikespolitiska utvecklingen i går åt fel håll, exempelvis när det gäller behandlingen av landets kurdiska befolkning och inskränkningar av pressfriheten, vore det mycket olyckligt. Det hade varit bättre om EU gemensamt tagit ansvar för att möjliggöra ett värdigt mottagande av personer i behov av skydd. förväntar sig att den aktivt driver på för att åtgärda och uppmärksamma dessa problem när avtalet nu implementeras. 9.2 Höjd kompetens för fler jobb Flyktingar som vill arbeta möter exceptionella byråkratiska och ekonomiska hinder. Deras asylärende prövas ofta med mycket långa handläggningstider, deras kompetens fångas inte upp vid ankomsten och även akademiska kompentenser som det råder akut brist på tar att validera. När en nyanländ ska ta första steget in på arbetsmarknaden har den lägsta andelen enkla jobb i EU, vilket gör det svårare att ta sig in på arbetsmarknaden och lära sig svenska på jobbet. Lönebildningen gör det svårare att konkurrera på lika villkor utan goda språkkunskaper. [165] Arbetsrätten prioriterar dem med många tjänsteår, vilket nyanlända saknar. Därtill förekommer diskriminering, medvetet och omedvetet. [166] För att öka sysselsättningen och produktiviteten bland de nyanlända är det viktigt att ta vara på, utveckla och bygga vidare på de kompetenser som finns. För människor som flyttat till , oavsett skäl, finns ett stort värde i att tidigt förmedla bilden av det svenska samhället och hur det fungerar. Vart man vänder sig om man är i behov av hjälp, grundläggande kunskaper om svensk lag och rätt, värderingar om jämställdhet, hur arbetsmarknaden ser ut, vilka regler som gäller på densamma och liknande är information som snabbt måste förmedlas för att förbättra integrationen. Därför bör en obligatorisk samhällsorientering införas med bland annat föräldraskapsutbildning och hälsoundersökning tidigt i asylprocessen, även för ensamkommande i gymnasieålder. ges samhällsorientering inom ramen för etableringsplanen, vilket då kommer den nyanlände till godo alltför sent som långt ifrån alla utnyttjar möjligheten att delta. [167] Under samhällsorienteringen bör nyanlända även få stöd med att inventera, validera och komplettera sin kompetens. Utifrån inventering av kunskap bör en nationell databas upprättas dit företag som söker personal kan vända sig. Den asylsökande som inte deltar i samhällsorienteringen ska få sänkt dagersättning. Handläggningstiderna för asylärenden har ökat kraftigt och uppgår nu ofta till . Med så långa handläggningstider har bristen på meningsfull sysselsättning på anläggningsboendena utvecklats till ett långt större problem . Sysslolösheten och passiviseringen bidrar till otrygghet och skapar ett allt längre avstånd till samhället. Människor som inte får möjlighet att använda sin färdigheter riskerar att tids nog förlora dem, med uppenbart försämrade förutsättningar för integrationen som följd. För att motverka detta anser att det bör skapas möjligheter till meningsfull sysselsättning på asylboendena. Ökad validering av nyanländas kompetens Många som kommer till har såväl utbildning som lång arbetslivserfarenhet. Inte sällan i yrken som svensk arbetsmarknad är i stort behov av, som läkare, ingenjörer och andra specialister. Processen med validering ska börja vid ankomst, med inventering av kompetenser . De myndigheter, främst högskolorna, som i nästa steg ansvarar för att validera och komplettera dessa kompetenser ska ha resurser och personal som möjliggör en snabb process. har föreslagit att resurserna för validering förstärks, genom stöd till validering av reell kompetens, resurser till UHR, stöd till branscher för validering och studievägledning. Den största kompetensen för att validera kunskaper ligger hos högskolorna. Ytterligare medel, utöver regeringens satsning, kommer troligen behöva tillföras för deras valideringsinsatser. kommer i framtida budgetmotioner att återkomma med sådana förslag. Enklare att komplettera sin utbildning Nyanlända med akademiska utbildningar kan ofta inte använda sig av sin utbildning, på grund av att deras språkkunskaper eller landspecifika kompetens är begränsande. Det är en stor vinst för samhället om dessa kan få sin utbildning kompletterad med tilläggsutbildningar. [168] Ändå får mycket få personer möjlighet att ta del av dessa kompletterande utbildningar. Kompletterande utbildningar är avgörande för personer med en utländsk akademisk examen eller yrkeserfarenhet som inte är direkt överförbar till svensk arbetsmarknad. Fler utbildnings- och yrkesområden än bör ges tillgång till kompletterande utbildning. Detta är mycket viktigt, särskilt i kombination med snabbare inventering och validering av kompetenser och utbildning. Utbildningen i svenska för invandrare (SFI) behöver bli mer yrkesanpassade. Flera kommuner och regioner bör samverka för att säkerställa att yrkesanpassad SFI finns att tillgå i hela landet. Här kan ny teknik och fjärrundervisning vara viktiga instrument för att tillgodose behoven. I inventeringen av kompetenser kan kvalificerade personer inom bristyrken, till exempel vårdpersonal, identifieras. De bör snabbt placeras i yrkesinriktad svenska, för att kunna börja arbeta . Därtill föreslås i denna budgetmotion att lärlingsjobben, eller YA-jobben, utvecklas samt breddas till att också omfatta nyanlända flyktingar, som därmed kan fortsätta att lära sig svenska i anslutning till arbetsplatsen. 9.3 Sänkta trösklar för fler jobb En stor del av de nyanlända har kort utbildningsbakgrund. Av deltagarna i etableringsuppdraget har ungefär hälften enbart förgymnasial utbildning. [169] Utbildning har en viktig roll att spela för att fler ska bli anställningsbara, men utbildningssatsningar räcker inte. Som nyanländ utan kunskaper i svenska och referenser kan det vara svårt att hävda sig på den svenska arbetsmarknaden, där ingångslönerna är höga och arbetsrätten stel. [171] Dagens arbetsrätt ökar risken, och därmed den förväntade kostnaden, av att anställa. Det missgynnar särskilt personer vars kompetens är svårbedömd, till exempel utlandsfödda som inte har gått i skolan i . [172] För den som behöver stärka sin kompetens är det svårt att börja på en arbetsplats med lägre lön, vilket gör det svårt att klara konkurrensen på arbetsmarknaden. Parterna behöver därför ta ett större ansvar för att sänka trösklarna. Ingångsjobben, som beskrivs närmare i avsnitt 6.1, fyller här en viktig funktion. Not: SE1 avser , SE2 Handels och SE3 Hotell- och restaurang. EUR/SEK har antagits till 9,27. Lönenivåerna är de som gällde innan den pågående avtalsrörelsen. Källa: (2016b), (2016) och Hotell- och restaurangfacket (2014). Företagande är ytterligare ett sätt för många nyanlända att etablera sig. För att fler ska få chansen att försörja sig som företagare måste företagsklimatet förbättras. Minskat regelkrångel, rådgivning och möjligheter till startfinansiering är särskilt viktigt för dem som inte har svenska som modersmål eller som saknar kontaktnät i . Förslaget om ingångsföretag, som presenteras i avsnitt 6.1, är ett viktigt sätt att sänka tröskeln till företagande. fick i migrationsuppgörelsen igenom en breddning av RUT-avdraget till att omfatta trädgårdsarbete, flyttjänster och it-tjänster i hemmet. Att en tredjedel av alla anställda inom RUT-företagen är utlandsfödda vittnar om RUT-avdragets förmåga att bidra till integrationen. vill ytterligare utveckla för att fler, inte minst nyanlända, ska kunna få ett jobb. Utöver den generella politiken finns fler viktiga insatser för att nyanlända ska kunna jobba. Mindre regelkrångel och lägre trösklar behövs för att få bort de hinder som asylsökande möter när de vill arbeta. Flyttat etableringsansvar, från Arbetsförmedlingen till kommuner och civilsamhälle, krävs för att få en bättre fungerande etablering. Och jobbstimulanser i bidragssystemen måste förstärkas för att få ytterligare drivkrafter att hitta jobb. För att fler nyanlända ska få ett jobb krävs att arbete uppmuntras från dag ett, att det finns arbetsmarknadspolitiska åtgärder, inklusive anställningsstöd, tillgängliga, att ingångslönerna sänks, att arbetsmarknaden är flexibel och att egenföretagande underlättas. [173] Detta utgör tillsammans kärnan i politik för att sänka trösklarna till arbete för nyanlända. Alla asylsökande ska få arbeta Jobblinjen måste gälla redan från det att en person anländer till . Det finns byråkratiska hinder kring löneutbetalningar, arbetstillstånd och mycket annat som måste tas bort. När en person söker asyl får hen som huvudregel inte arbeta. Om rätt förutsättningar är uppfyllda kan personen i fråga få undantag från detta, ett AT-UND. vill att vägen ska vara den omvända. Alla asylsökande ska ha rätt att arbeta. gör svårigheten för asylsökande att öppna ett bankkonto, och för arbetsgivare att betala ut lön, att asylsökande som hade kunnat få jobb inte anställs. vill ge asylsökande möjlighet att få sin löneutbetalning digitalt, till exempel genom att möjliggöra för arbetsgivare att föra över pengar till de kort som asylsökande får sin dagersättning betald till. har flyktingar möjlighet att, inom etableringsplanerna, praktisera på svenska företag och lära sig svenska. Alldeles för få personer får dock tillgång till praktik och de som vill erbjuda praktik fastnar ofta i handläggningsköer. För att öka tillgången till praktikplatser och underlätta för asylsökande att få en fot in på arbetsmarknaden vill ta bort förhandsprövningen av praktikplatser. Alla som skaffar sig ett jobb ska kunna bli arbetskraftsinvandrare. måste den nyanlända vänta hen kan byta spår från asylsökande till arbetskraftsinvandrare. Genom att möjliggöra spårbyte från dag ett kan nyanlända med tillräcklig kompetens för att ta sig in på arbetsmarknaden snabbare integreras. Transfereringssystem bör generellt vara utformade för att gynna etableringen på arbetsmarknaden. Det ska alltid löna sig att gå upp i arbetstid. Det gäller inte minst nyanlända. och Alliansen införde därför en jobbstimulans i etableringsersättningen, som innebar att en nyanländ kunde arbeta utan att förlora sin etableringsersättning. Det minskade trösklarna till arbetsmarknaden och gjorde det mer lönsamt att arbeta. Den jobbstimulansen har regeringen nu tagit bort. har tidigare föreslagit att jobbstimulansen återinförs och utvecklas. I kommande budgetmotioner avser att fortsatt föreslå att incitamenten för nyanlända att arbeta förstärks. I migrationsuppgörelsen kom Alliansen och regeringen överens om att föräldraförsäkringen ska ändras så att nyanlända föräldrar inte kan få stora mängder retroaktiv ledighet. Det är ett steg för en mer jämställd arbetsmarknad som får in fler i jobb. Det finns skäl att närmare studera även andra ersättningssystem och hur de kan utformas på ett bättre sätt för att stimulera arbete. Kostnadseffektiviteten i dagens system för migration och integration är oacceptabelt låg, med en betydande mängd resurser som spenderas med tvivelaktigt resultat. Med ett stort antal människor som söker asyl i har detta inneburit en ohållbar kostnadsökning. Ska öppenhet värnas finns det inget alternativ till att genomföra betydande besparingar inom migrations- och integrationspolitiken. Men kravet på att förbättra kostnadskontrollen bygger på mer än viljan att värna öppenheten. Oavsett hur migrationspolitiken utformas framöver finns det hundratusentals nyanlända som, om de inte snabbt kommer i arbete, kommer innebära en kostnad för det offentliga framöver. Att ta ansvar för statsfinanserna förutsätter, oavsett politisk inriktning, att man begränsar denna kostnad. föreslår därför flertalet reformer som sammantaget medför en väsentligt minskad kostnad för migrationen och integrationen. Tillsammans med förbättrad jobbintegration leder detta till bättre förutsättningar för en långsiktigt ansvarsfull och hållbar finanspolitik. De besparingar inom migrationsområdet som föreslår, men som antingen kan väntas vara tillfälliga eller som är särskilt svårprognostiserade, kommer inte att användas för att finansiera andra reformer. För det första har den kostnadsstegring som skett varit både ofinansierad och alltför brant. Ska de offentliga finanserna förbättras krävs att utgiftsbesparingar inte tas i anspråk för att finansiera andra utgifter. För det andra präglas nuvarande migrationsprognos av ännu mer osäkerhet än vanligt. Likt regeringen har vi följt prognos, men osäkerheten i prognosen innebär att den exakta besparingen av förslag som beror på antalet asylsökande är svår att förutse. Att då inte budgetera konservativt vore oansvarigt. Ett sätt att minska kostnaderna för mottagandet, utan att lämna människor utan försörjning, är att göra om vissa ersättningar till lån. På samma sätt som studenter försörjer sig med hjälp av studielån bör nyanlända kunna försörja sig med hjälp av lån under sin första tid i . föreslår därför att etableringsersättningen, som i normalfallet ges en etableringsplan gäller, görs om till ett etableringslån. Etableringslånet ska bestå av både en bidragsdel och en lånedel, med samma proportioner som dagens studiemedel. System där förmånliga lån ges till nyanlända för att hjälpa dem under sin första tid i sitt nya hemland finns i bland annat och . I etableringsuppdraget ges nyanlända samhällsorientering, svenskutbildning och andra typer av åtgärder ämnade att göra dem mer anställningsbara. Det är rimligt att den typen av kompetenshöjande insatser, precis som för studenter, delfinansieras med förmånliga lån. En lånefinansiering innebär också att incitamenten att göra sig anställningsbar och snabbt komma ut på arbetsmarknaden stärks. Prognostiserad kostnad för, och antal mottagare av, etableringsersättning. Källa: 2016:241. Viss återbetalning av etableringslånen bör ske även från annan inkomst än lön. Kombinerat med förstärkta jobbstimulanser i de aktuella ersättningssystemen innebär detta att marginaleffekterna av att komma i arbete sänks. Det faktum att etableringslån medför en förhållandevis liten lånestock, har en lång avbetalningstid och låga räntor innebär, i kombination med att återbetalning ska ske även från annan inkomst än lön, att sannolikheten att en stor andel av lånen återbetalas får anses vara relativt stor. Etableringslån medför en ekonomisk besparing genom att vad som var utgifter omvandlas till lån som ska återbetalas. Av de etableringslån som antas ställas ut förväntas återbetalas. [174] har motsvarande summa växt och förväntas uppgå till . Att den besparing etableringslån medför är avhängig lånens återbetalning innebär att inte kommer att ta besparingen i anspråk för att finansiera reformer. Ensamkommande placeras i boenden för utsatta grupper Mottagningssystemet för ensamkommande flyktingbarn är oerhört kostnadskrävande. Så länge det endast anlände ett mindre antal ensamkommande till var systemets bristande kostnadseffektivitet inte av stor betydelse. Men givet det stora antal unga som söker skydd i är reformer nödvändiga. Äldre asylsökande ensamkommande, , bör som grundregel kunna placeras i nya, mindre kostnadskrävande, boenden för utsatta grupper, tillsammans med barnfamiljer och personer . Detta innebär att de är asylsökande så bör de äldre ensamkommande inte längre bo i kostnadskrävande HVB-hem eller dylikt. I stället bör de bo på lugna och trygga boenden med större tillgång till vuxna förebilder. kommer att återkomma med förslag om detta i kommande budgetmotioner. Boendekostnaderna för ensamkommande flyktingbarn är fortsatt högt även efter att de fått uppehållstillstånd. De flesta placeras i HVB-hem, som är en av de största kostnadsdrivande faktorerna för mottagandet. Dessa hem är inte bara dyra, med kostnader på per person och dag, utan även dåligt anpassade till barnens och ungdomarnas behov. De är i grunden konstruerade för personer med mycket svår problematik och stort stödbehov. var det första parti som föreslog att merparten av de som bor på HVB-hem istället bör bo i så kallade stödboenden, där de har löpande tillgång till hjälp och stöd från vuxna men inte samma strikt organiserade miljö och krav på handledning som på ett HVB-hem. Det skulle dels förbättra kostnadskontrollen i systemen och dels förbättra situationen för de ensamkommande. Prognostiserad kostnad för boende för ensamkommande barn med uppehållstillstånd (mdr). Källa: (2016b). Regeringen har sakteliga påbörjat övergången från HVB-hem till stödboende. Men ambitionen är för låg och takten för långsam. Därtill har regeringen underlåtit att förändra relevanta förordningar, varför ensamkommande som placeras i stödboenden inte räknas in i kommunernas kvoter. Det har gjort kommunerna mindre samarbetsvilliga och försenar nödvändiga besparingar. föreslår att stödboenden i högre grad ersätter HVB-hem. bör merparten av de ensamkommande som ges uppehållstillstånd bo på stödboenden. Förslaget väntas leda till en besparing på 2017. [175] Besparingen växer därefter kraftigt och uppgår till . Beredskap att föra över ansvaret för bostad till de asylsökande kunde inte erbjuda alla asylsökande tak över huvudet. mottagningskapacitet var uttömd. föreslog då att ansvaret för boende borde flyttas, från till de asylsökande. Det var en rimlig åtgärd, inte minst mot bakgrund av att dagersättningen föreslogs höjas samt att ändå räknar med att av asylsökande hittar eget boende givet den låga ersättning de får . [176] Ett större eget ansvar för boende innebär också att mer småskaliga lösningar, exempelvis att en enskild person hyr ett rum i en befintlig lägenhet, som inte har möjlighet att organisera, tillgängliggörs. Därtill gällde förslaget inte vissa utsatta grupper, exempelvis barnfamiljer och äldre, som föreslogs få hjälp med boende. Mottagningssituationen är mindre pressad än . Givet en fortsatt hanterbar mottagningssituation förslår därför inte att boendeansvaret ska flyttas till de asylsökande. Det bör dock kontinuerligt övervägas och, om återigen får problem att lösa sin uppgift, finnas beredskap för att genomföra en sådan förändring.