mot · H4023424 · 2016-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslaget i tabell 1 i motionen. avslår regeringens förslag att bemyndiga regeringen att –2020 besluta om upplåtelse och överlåtelse av materiel under förutsättning att materielen kan avvaras med hänsyn till Försvarsmaktens operativa förmåga och att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet –2020 (avsnitt 3.5.12). Den verksamhet som finansieras under utgiftsområde 6 kan delas in i områdena försvar, samhällets krisberedskap, strålsäkerhet samt elsäkerhet. Vi lever i en säkerhetspolitiskt orolig tid. Den ryska militära aktiviteten i ökar och det ryska tonläget mot och våra grannländer blir allt högre. Under ett årtionde har satsat stort på att rusta upp sin krigsmakt. Den ökande ryska militära förmågan och brutaliseringen av det ryska ledarskapet är, i kombination med nedmonteringen av demokratiska strukturer inklusive de drastiskt försämrade möjligheterna för medier att verka fritt och repressionen mot det civila samhället och kränkningarna av hbt-personers rättigheter, en klar riskfaktor. Den ryska aggressiviteten nådde en ny gräns då gick in med militär i och annekterade . har aktivt bistått separatiststyrkor i östra . Det ryska agerandet förklarades med behovet att försvara den ryska minoritetens rättigheter. I själva verket handlade det om att säkra strategiska land- och kustområden och att förhindra integration med väst. Det ryska agerandet strider mot såväl internationell rätt som avtal ingångna av . Det kommer att få följder för säkerhetspolitik . De skäl som angav för inmarschen i och skulle lika väl kunna åberopas mot de baltiska länderna. Ryska stridskrafter uppvisar ett alltmer aggressivt militärt övningsmönster över och ökar ständigt sin militära närvaro. , liksom våra nordiska grannländer, har utsatts för upprepade kränkningar i luften och till sjöss. Bortom allt rimligt tvivel har vi upplevt en bedömd ubåtskränkning. genomförde simulerade kärnvapenanfall mot vårt territorium. har angivit som det största underrättelsehotet mot . Säkerheten i vårt närområde, i synnerhet i , har därmed kraftigt försämrats. Svensk försvarspolitik måste ställas om. Den nationella dimensionen ska prioriteras. Försvaret av måste vara Försvarsmaktens huvuduppgift. måste regeringen ansöka om Natomedlemskap. För Liberalerna är det givet att försvarsförmågan på flera sätt måste öka för att möta en ny och mer bister verklighet. Vi gör bedömningen att ytterligare medel behöver tillföras. Över den kommande femårsperioden avsätter vi totalt 10 miljarder mer än regeringen. Reformen innebär 2017 ett resurstillskott på över anslag 1:1, 1:3 och 1:6. Sammantaget satsar vi . Det stod redan från början klart att de medel som regeringen anslog för att stärka svensk försvarsförmåga var långt ifrån tillräckliga för att ska kunna leva upp till de krav som fred och säkerhet ställer. Denna bild har förstärkts. Trots att det bara har gått den så kallade försvarsöverenskommelsen träffades, är haveriet i inriktningsbeslutets försvarsekonomi redan ett faktum. Detta beror bland annat på att beställningen av nya Gripen 39 E inte valutasäkrats, och att valutarisken enligt avtalet ska tas av Försvarsmakten. Sedan beslutet om anskaffning togs har priset för en amerikansk dollar ökat från drygt sex till . Detta innebär en stor kostnadsökning eftersom bland annat motorn består av amerikanska komponenter. Utan godkännande har priset på anskaffningen av nästa generations ubåt (NGU) gjorts beroende av att export sker, något som framstår som osäkert. I värsta fall innebär detta stora kostnadsökningar för , eftersom vi då inte kan dela utvecklingskostnaderna med något annat land. har hävt sitt köp av de svenska artilleripjäserna . Köpare saknas och det framstår nu som oundvikligt att de tillförs och bekostas av det svenska försvaret. Det kommer att medföra omfattande och icke förutsedda merkostnader. Regeringen föreslår att nu tar över de tjugofyra artilleripjäser, , som avbeställt. Regeringen redovisar dock ingen finansiering eller förslag för att dessa ska omvandlas till krigsförband. Oaktat det försämrade omvärldsläget vill man sälja dem eller sätta dem i malpåse. Behovet av indirekt eld inom markstridskrafterna är skriande. har 97 stridsflygplan, men planerar för endast tjugofyra artilleripjäser. Denna obalans måste avhjälpas och Liberalerna vill därför att de nya tjugofyra pjäserna organiseras i ytterligare två artilleribataljoner. För detta ändamål anslår vi på anslag 1:1 för driftskostnader . Vi lägger för anskaffning av fordon, ledningsmateriel med mera 2017, också det på 1:1. Liberalerna har länge betonat betydelse för ett effektivt försvar av . Mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget menar vi att strategiska särställning och geopolitiska betydelse har ökat. Vi välkomnar överbefälhavarens beslut att permanenta den militära närvaron. Återmilitariseringen av ön är nu ett faktum som omvärlden får förhålla sig till. Men försvar behöver ytterligare förstärkas. anslår vi därför för detta ändamål. 2018, 2019 och 2020 satsar vi ytterligare mer än regeringen. Denna satsning ingår i de vi tillskjuter 1:1 för utökad förbandsverksamhet och beredskap , 2018 och 2019. Med det allt mer osäkra läget i vårt närområde ökar behovet av att ha ett trovärdigt nationellt försvar med stark tröskelförmåga. Vid ett väpnat angrepp ligger vår bästa chans i att möta en fiende tidigt och innan han stigit i land. Detta har fått att prioritera flygstridskrafterna. Men i försvarsöverenskommelsen beslutades att flygvapnet, som består av knappt 100 stridsflygplan, skulle minskas . 60 stycken nya E ska ersätta 100 stycken JAS C/D, de sista levererade för mindre än . Det är beklagligt, särskilt med tanke på det aggressiva beteende det ryska stridsflyget uppvisar. Det kommer enligt Försvarsmakten allt närmare våra egna enheter, framför allt de svenska signalspaningsplanen. Att i det här läget skrota hundra nästan nya, fullt betalda och välfungerande stridsflygplan är både ett säkerhetspolitiskt risktagande och ett enormt slöseri med skattebetalarnas pengar. Antalet plan bör vara minst hundra också . Helst bör alla JAS C/D behållas, som de 60 nya planen tillförs. Det skulle innebära en kraftig – men mycket nödvändig – förstärkning av vårt flygvapen. Försvarsmakten måste då tillföras ytterligare cirka tre till , med början 2019. Detta kan ställa krav på ytterligare en flygflottilj i exempelvis , eller . Behålls endast fyrtio av planen krävs ingen nybyggnad. Vi anslår och . beslutade att göra värnplikten vilande i fredstid. Men man beslutade också att plikten kunde införas på nytt om läget i omvärlden drastiskt försämrades eller om försvaret inte kunde rekrytera frivilliga soldater. Vi står nu inför en situation där båda dessa scenarier blivit verklighet. Försvarsmakten upplever stora svårigheter med att rekrytera och utbilda yrkessoldater och soldaterna hoppar av . har läget i omvärlden snabbt försämrats. Liberalerna anser därför att processen för att aktivera värnplikten behöver påskyndas. En aktiverad värnplikt ska inte ersätta ett yrkesförsvar, utan komplettera den rekrytering av soldater som sker på frivillig väg. Vi vill ha ett system som är en kombination av yrkesförsvar och värnplikt, i likhet med vad som finns i till exempel och . Med värnplikten ser vi till att försvaret snabbt kan mobilisera. Anställda soldater säkerställer hög beredskap och gör att kan delta i internationella insatser. En återinförd värnplikt skulle innebära att vi aktiverar värnpliktslagen där en allmän och könsneutral mönstringsplikt ska ingå. Det är inte en fråga om att återställa plikten som den tidigare såg ut, med tiotusentals som kallades in för att genomföra allmän värnplikt. I stället handlar det om att de luckor som finns i förbanden ska kunna fyllas upp och tillräcklig kompetens tillföras. behöver dessutom fler enheter som snabbt kan kallas in vid ett försämrat läge. Dagens yrkesförsvar har för få krigsförband. Fördelen med värnplikt är att man snabbt kan öka antalet förband. Försvarsuppgörelsen resulterade i ännu en bred utredning av personalförsörjningen, som föreslagit att värnplikten återinförs 2019, med militär grundutbildning för både kvinnor och män inom ramen för lagen om totalförsvarsplikt. Vi välkomnar detta, och anser att en pilotverksamhet bör sättas i gång så fort som möjligt. Vi anslår till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, 1:6, för att möjliggöra att ungefär 700 personer mönstrar på försök . Inom ramen för våra satsningar på anslag 1:1 finansieras den försöksverksamhet med start som föreslås. Liberalerna föreslår att pris- och löneomräkningen för åren 2017–2019 justeras ned . På detta område påverkas för anslag 1:3, 1:8, 2:1, 2:6 och 3:1. Däremot är Försvarsmaktens förbandsverksamhet och beredskap samt internationella insatser undantagna från vårt förslag, vilket gör att anslag 1:1 och 1:2 inte påverkas. Slutligen ser vi att det finns behov av ett tydligt rationaliseringskrav på den höga ledningen i Högkvarteret. Vi föreslår att 2018 minska kostnaderna med . sparar vi ytterligare på ett rationaliserat högkvarter. Tabell 1 Anslagsförslag 2017 för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Avvikelse från regeringen (L) Anskaffning av materiel och anläggningar Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Ersättning för räddningstjänst m.m. Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Anskaffning av materiel och anläggningar Anskaffning av materiel och anläggningar Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap