ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H402302 · 2016-09-29 00:00:00 — Europeiskt register för falska och stulna parkeringstillstånd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom EU bör driva frågan om att inrätta ett europeiskt register över falska och stulna parkeringstillstånd för rörelsehindrade och tillkännager detta för regeringen. Svenska och utländska parkeringstillstånd för rörelsehindrade är attraktiva på den svarta marknaden vare sig de är falska eller stulna. De ger oftast rätt till fri parkering utan avgift i attraktiva lägen i städernas centrala delar. När det gäller svenska utfärdade tillstånd avser regeringen inrätta ett nationellt register. För de utländska tillstånden är situationen den att det är i princip omöjligt att veta om de är korrekt utfärdade eller falska eftersom det saknas ett heltäckande europeiskt register. Polis och parkeringsvakter saknar därmed möjlighet att avgöra om ett utländskt tillstånd är äkta och giltigt, eller inte. De som drabbas hårdast av avsaknaden av ett EU-gemensamt register är givetvis de som är i behov av en parkeringsplats för rörelsehindrade. För att komma till rätta med problemet med falska tillstånd behöver regeringen driva frågan i EU, så att ett europeiskt register över parkeringstillstånd för rörelsehindrade tas fram.
mot · H402303 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över statligt stöd till projekt och organisationer som uppenbart vilseleder allmänheten, och detta tillkännager för regeringen. Staten har inga egna pengar, utan enbart de pengar som tas in via skatt, som trycks eller som lånas. Det kan diskuteras huruvida tryckta pengar har samma värde som de pengar som tas in via skatt, men det är tydligt att det bakomliggande värdet hos pengar skapas hos de människor som arbetar. På så sätt är det tydligt: pengar hör inte till staten från början, utan till de människor och processer där värdeskapandet skett. Därför vilar ett tungt ansvar på staten att pengar används till det vi gemensamt kommit överens om. har höjt skattetrycket på sina invånare mer än andra jämförbara länder – och har ett högre skattetryck än nästan alla andra länder i världen. För de medel som tas in betalas den gemensamma välfärden, vilken har ett relativt solitt stöd i . Åtminstone så länge befolkningen kan försäkra sig om att pengar används på ett effektivt och ansvarsfullt sätt – till det de är avsedda för. Tyvärr finns det flera exempel på projekt och organisationer som uppbär det offentligas medel, de pengar vi gemensamt arbetat ihop, men som arbetar för att vilseleda människor och försämra deras livsvillkor. Professuren i parapsykologi vid är ett exempel, eftersom att parapsykologins bristfälliga hypotesprövning reducerar grenen till pseudovetenskap. Även erhåller stöd – från – trots att vare sig eller den omfattande forskningen på området, kan hitta något orsakssamband mellan elöverkänsligas symtom och elektromagnetiska fält. Antroposoferna är ett annat sällskap som erhållit stöd för att tillverka läkemedel, trots att är tydligt med att deras medel varken erbjuder bot eller lindring. Lägg därtill stöd för elsanering som sker hos vårdinrättningar – och stöd till antroposofernas kliniker i flertal kommuner. Det bör tilläggas i detta sammanhang, att det är mänskligt att vilja ge lidande människor vad de upplever sig behöva. Men i dessa fall är det tal om björntjänster, inte bara eftersom det vilseleder allmänheten, utan också för att stöden leder till rent ohälsofrämjande åtgärder. Att direkt eller indirekt cementera exempelvis ”elallergi” som en verklig åkomma, leder till ohälsa och oro. som det är respektlöst mot de som lider av psykisk ohälsa. Hur är det försvarbart att man då betalat ut stöd till ? Det förefaller både rimligt och önskvärt att regeringen ser över stöden till dessa vilseledande projekt och organisationer. De medel som samlas in via skatt och är ämnade för hälso- och sjukvård bör även fortsatt fördelas med utgångspunkt i erkänd vetenskap.
mot · H402304 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över om det allmänna vaccinationsprogrammet ska vara obligatoriskt och tillkännager detta för regeringen. I erbjuds alla barn vaccination mot en rad sjukdomar – bland annat kikhosta, mässling, polio och röda hund. För flickor ingår även HPV, som finns i över hundra olika typer men som i två typer orsakar livmoderhalscancer. Att har ett vaccinationsprogram är önskvärt. Det skyddar de barn som vaccineras och de människor som vistas i barnens närhet men kanske inte erhållit vaccinationer själva. Däremot är inte vaccinationsprogrammet obligatoriskt, utan det är vårdnadshavaren som tar beslutet. Det leder till att ett mindre antal barn förvägras sin vaccination och därmed inte får fullgott skydd mot dessa farliga sjukdomar. Med andra ord, vårdnadshavare agerar ohälsofrämjande när de utsätter både sina egna barn och andra människor för smittrisk – dessutom en smittrisk som är både farlig för människor och lätt att förebygga genom vaccination. Det allmänna vaccinationsprogrammet för barn är en viktig förebyggande åtgärd för att upprätthålla en god hälsa på såväl individ- som befolkningsnivå. Men för att det ska ha full effekt, krävs att alla deltar. Jag föreslår därför, med anledning av vad som anförts ovan, att det allmänna vaccinationsprogrammet ska vara obligatoriskt.
mot · H402305 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta no-show-avgifter i den högre utbildningen och tillkännager detta för regeringen. har flera anrika högskolor och universitet inom den högre utbildningen. På internationella topplistor återfinns ofta lärosäten som , , och . Det är av yttersta vikt att samtliga lärosäten håller hög kvalitet. I en allt mer globaliserad värld där konkurrensen tilltar är kunskap och humankapital det främsta konkurrensmedlet. Vill på allvar fortsätta vara ett innovativt land där tillväxten är god så är högre studier en viktig byggsten i det arbetet. Förslagen för att säkerställa detta är många som lärosätenas autonomi måste värnas. Ett förslag som ofta kommer upp i debatten är minskad byråkrati. Tyvärr är det inte lika ofta definierat vad man menar med detta. Ett tillfälle när lärosätena överhopas med oönskad byråkrati är i samband med antagning. I samband med antagningen finns det studenter som tackar ja till en utbildning men väljer att inte dyka upp på inskrivningsdagen, så kallade okynnesansökningar. Detta beteende bottnar säkert i att studenten inte får någon kännbar konsekvens för sitt agerande men lärosätet får göra ett stort jobb med reservlistor – där elever som inte antagits kanske tackat ja till en annan utbildning som enligt dem var mindre önskvärd. Okynnesansökningar är en förlustaffär, både för lärosätet som måste hantera reservlistor och för elever som inte antas till program de vill läsa eftersom andra sökande tar upp platser i första antagningen och sedan inte dyker upp. Det är lovvärt att den högre utbildningen i är öppen för alla, oavsett ekonomisk bakgrund. Det för att alla människor kan nå sina drömmars mål. Men för den som inte dyker upp för inskrivning borde konsekvensen bli mer kännbar. Därför borde man öppna upp för att ta ut no-show-avgifter i den högre utbildningen. Det hade minskat byråkratin för lärosätena och gjort att fler elever får läsa den utbildning de själva valt.
mot · H402306 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om gårdsförsäljning av alkohol och tillkännager detta för regeringen. Svensk gles- och landsbygd har stora möjligheter att växa och utvecklas, utan såväl bidrag från EU som den svenska staten. Det förutsätter att varken EU eller staten sätter käppar i hjulet utan istället låter gles- och landsbygden utvecklas efter egna villkor utan pekpinnar. Ett område där gles- och landsbygden skulle må bra av mindre pekpinnar är när det gäller förbudet mot gårdsförsäljning av alkohol. är det möjligt för en lantbrukare i att sälja egenproducerad cider, pommeau och på egen gård – men det är förbjudet för en svensk kollega att göra samma sak. Detta är så klart tråkigt för den enskilda livsmedelsproducenten och bidrar dessutom på det stora hela till att vi får en mindre levande landsbygd – med vikande turistnäring som följd. finns det möjlighet för enskilda svenska lokalproducenter av alkoholhaltiga drycker att sälja sina produkter på närmaste systembolag efter godkänd ansökan. utökades detta till att gälla de tre närmaste systembolagen. antogs nya riktlinjer som gör det möjligt för mindre bryggerier att uppgå i Systembolagets centrala sortiment, genom att de får skicka sina produkter till ett av Systembolagets centrallager. Därtill utökades antalet systembolag som producenterna får finnas i från tre till tio inom en tiomilsradie. För att fortsätta på den inslagna vägen krävs ytterligare steg mot att tillåta gårdsförsäljning av alkohol. Detta bör dock ske med god insyn från Systembolaget och berörda myndigheter. Ett välkommet steg vore om producenter av alkoholhaltiga drycker gavs möjlighet att bli utlämningsställen för Systembolaget. På så sätt får de möjlighet att verka inom monopolet, till skillnad från att verka utanför det. Med denna lösning utökas både tillgängligheten till Systembolagets produkter samt lokala producenters möjlighet att saluföra egna produkter på egen gård.
mot · H402307 · 2016-09-29 00:00:00 — Föräldrapenning till fler än två vårdnadshavare ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en reform som innebär att fler än två föräldrar tillåts ta del av föräldrapenningen och tillkännager detta för regeringen. I är antalet individer som har möjlighet att ta del av föräldrapengen till ett barn begränsat. Ur ett historiskt perspektiv är det inte svårt att föreställa sig hur det blivit så. Dagens verklighet ser dock annorlunda ut. Många barn växer upp i fler än en familj med fler än två föräldrar. Men nya extraföräldrar får svårt att agera förälder fullt ut när man inte har möjlighet att ta del av föräldrapengen. borde öppna upp möjligheten för fler att ta del av föräldrapenningen för ett barn, så att det istället för biologiska begränsningar blir barnens verklighet som sätter ramarna. Med anledning av vad som framförs i motionen föreslår vi fastslå att det finns ett behov av en reform som innebär att fler än två föräldrar ska kunna ta del av föräldrapenningen och tillkännager detta för regeringen.
mot · H402308 · 2016-09-29 00:00:00 — Export och försäljning av snus ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att avskaffa Europeiska unionens totalförbud mot export av svenskt snus och tillkännager detta för regeringen. Europeiska unionens förhållningssätt till det svenska snuset är en följetong som varit oregelbundet återkommande sedan medlemskapsförhandlingarna . hade den dåvarande socialdemokratiska partiledaren varnat för att förhandlingar med EG kunde leda till utmaningar om snuset , vilket var en helt korrekt prognos. brukar över 100 miljoner européer olika typer av rök-, oral- och muntobak som handlas fritt över gränserna. Det svenska snuset är den enda produkten som är totalförbjuden, vilket är den hårdaste av alla tillgängliga handelsregleringar, detta i strid med principerna om proportionalitet och värnandet om folkhälsan. är det så att svenska män har den lägsta dödligheten per capita inom Europeiska unionen vad gäller tobaksrelaterade sjukdomar. Vad gäller det generella tobaksbruket sticker inte ut nämnvärt mot övriga EU, varför snuset är en nära tillgänglig förklaring till situationen. Detta har bland annat uppmärksammats av () som i sin rapport ”The Scientific Basis of ” skriver detta: ”Among the smokeless tobacco products on the market, products with low levels of nitrosamines, such as Swedish snus, are considerably less hazardous than cigarettes, while the risks associated with some products used in and approach those of smoking.” Att Europeiska unionen undanhåller denna mindre farliga tobaksprodukt från övriga medlemsländer är verklighetsfrånvänt, delvis eftersom det förvägrar människor att själva välja vilka produkter de brukar, men också för att det ofrånkomligen leder till fler tobaksrelaterade sjukdomar när konsumenter utlämnas till sämre alternativ med skadliga bieffekter. Principiellt finns det goda anledningar för att återkommande påminna regeringen och kommissionen om att inte accepterar skälen som anges för totalförbudet. Fri handel med mer hälsovådliga produkter tillintetgör samtliga argument om stärkt folkhälsa. Att snuset används vid till exempel rökavvänjning bör i detta sammanhang också belysas. Så länge exportförbudet kvarstår bör regeringen hävda subsidiaritet i enlighet med fördragen; Europeiska unionens fördragsenliga kompetens att reglera ska överlämnas till medlemsstaten. Handelspolitiskt tillåter Europeiska unionen en särlagstiftning för en enda utpekad produkttyp. Detta gör svenskt snus till en symbol för särlagstiftning värd att återkomma till till dess att förbudet är avskaffat. Regeringen bör verka för att avskaffa Europeiska unionens totalförbud mot export av svenskt snus.
mot · H40231 · 2016-09-20 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bevara, levandegöra och officiellt erkänna språket älvdalska och tillkännager detta för regeringen. I norra finns ännu rester av språket älvdalska kvar. Det är ett urgammalt språk som skiljer sig på ett avgörande sätt från svenska språket och har anor från järnåldern. Detta språk talas fortfarande av en del människor i norra samt av ett 60-tal skolbarn. Älvdalskan är enligt språkforskare ett eget språk, som både talas och har urgamla anor. Bakgrunden är följande: Vikingatidens mer gemensamma nordiska språk har under tidernas gång sönderfallit i sex nordiska språk: svenska, norska bokmål, norska nynorsk, danska, isländska och färöiska. Svenskan har tagit emot många låneord, först främst från tyskan och senare främst från engelskan, men även från andra språk. har inte emottagit så många låneord och har därför behållit likheter i ord med isländskan och engelskan allt ifrån förhållandena som de var . tillhörde ju då . Även älvdalskans grammatik är vikingatida och mer komplicerad än svenskans och språket har fler bokstäver än svenskan, eftersom det har kvar ett par ljudande bokstäver som försvunnit i svenskan. Dessa betecknas med runor och det finns särskilda typsnitt för datorer som rymmer dessa runor. Tråkigt nog såg regeringsmakten i tidigare sekler dialekter som problem och älvdalska barn som råkade tala älvdalska i skolan fick stryk. Dialekten skulle hamras ut ur älvdalingarna. Lyckligtvis gick inte detta och är älvdalingarna tvåspråkiga: man dalskar och man swenskar (förklaring: man talar älvdalska och man talar svenska). Antalet som talar älvdalska är inte så många tusen och även älvdalskan förvandlas. Älvdalskan är ett eget språk eftersom det är så annorlunda att man måste lära sig det för att förstå det. Genom att förklara älvdalskan officiellt som eget språk vinner vi kulturellt, ett starkare samband med viktig historia demokratiskt, ett erkännande av älvdalsbornas kamp för sitt språk forskningsmässigt, en levande fördjupning i nordiska språk. Därför borde besluta om åtgärder för att erkänna älvdalskan som ett officiellt minoritetsspråk och tillförsäkra språkets fortlevnad. Vidare borde åtgärder vidtagas för att bevara och främja språket som en viktig del av vårt kulturarv. Staten och borde skjuta till medel så att alla skolbarn som vill läsa älvdalska också skall få möjlighet att göra detta. Även läroböcker borde tas fram i språket. Vårt kulturarv är viktigt och älvdalskan är något alldeles speciellt som aktivt borde bevaras och levandegöras.
mot · H402310 · 2016-09-29 00:00:00 — Miljöfrämjande grödor för ett hållbart jordbruk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att bli världsledande inom miljöfrämjande grödor och tillkännager detta för regeringen. Jordbruk har ofrånkomligt en betydande påverkan på miljö och natur och i strävan efter ett långsiktigt hållbart jordbruk är det nödvändigt med forskning och ny teknik. En av de viktigaste pusselbitarna att få på plats är nya miljöfrämjande grödor med egenskaper som mildrar och reducerar påverkan på naturen. Jag vill att skall bli världsledande inom forskningen på miljöfrämjande grödor. Ända sedan den yngre stenåldern, när människan först började bruka jorden, har vi påverkat egenskaperna hos de grödor vi odlat. Genom selektiv befruktning fick man fram större och mer välsmakande sorter. I och med den experimentella naturvetenskapens entré har metoderna för att få fram nya och livskraftiga grödor revolutionerats och har blivit en livsnödvändig vetenskapsgren för att bekämpa fattigdom och svält. Bland annat har man forcerat fram nya egenskaper hos grödorna genom mutationsförädling där man till exempel kan utsätta fröer för yttre påverkan av kemikalier eller strålning. I den naturliga kapplöpningen mellan olika organismer är människan ständigt beroende av nya sorter eftersom svampar, virus, insekter, med mera, utvecklas att angripa grödor som finns i stora kvantiteter. För att möta denna naturkraft har vi tyvärr också gjort oss starkt beroende av mer eller mindre skadliga bekämpningsmedel. Nya högteknologiska växtförädlingsmetoder inom bland annat gentekniken skapar dock nya möjligheter att få fram nya sorter som kräver mindre bekämpningsmedel genom resistens mot olika skadegörare. Med mindre bekämpningsmedel skapar man en bättre ekologi och besparar människor, djur och natur onödiga kemikalier. Vetenskapen stannar självfallet inte här och vad framtiden har att erbjuda inom genteknikens fält är omöjligt att säkert säga. Vad vi däremot med säkerhet kan säga är att högteknologisk växtförädling har en enorm potential att skapa ett hållbart skogs- och jordbruk och att skapa miljömässiga förtjänster på en rad områden. finns både forskning och tillämpning av nya egenskaper hos växter som, om de inte bromsas politiskt, kommer att revolutionera vår värld. Det arbetas på egenskaper så som till exempel bättre näringsutnyttjande, vilket gör att man kan gödsla mer effektivt och minska näringsläckage som annars leder till övergödning av sjöar och innanhav. Vidare finns projekt för att få fram grödor som innehåller högre halter av viktiga näringsämnen samt nya näringsämnen som man annars bara kan få via till exempel fisk. Vidare kan man skräddarsy egenskaper som gör dem tåliga för ofördelaktiga förhållanden genom att de är bättre rustade mot torka, kyla och salt. Det är därför viktigt att är en del i denna utveckling och satsar offensivt. Jag menar att samhället ska kunna gå in som beställare av särskilt viktiga egenskaper och kunna stödja framtagandet hela vägen till färdig produkt. Jag önskar också att skall vara med och konkurrera som världsledande på området Miljöfrämjande Grödor.
mot · H402312 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avbryta Sverigeförhandlingen och tillkännager detta för regeringen. tog , som då enda parti, tydlig ställning emot den planerade höghastighetsjärnvägen mellan , och . har varit avvaktande och uttryckt skepticism till projektet, men blev det övertydligt vilket vansinnesprojekt det är. I takt med att projektet planerats och fakta kommit på bordet så har bilden klarnat, och vid det här laget borde det vara helt uppenbart för var och en att detta prestigeprojekt är en helt orimlig satsning i ett glesbefolkat land som . är dessutom ett land med stora behov av investeringar i underhåll och flaskhalsar i de befintliga systemen. Den så kallade Sverigeförhandlingen är fler saker än bara höghastighetsjärnvägen och handlar om t.ex. bostäder och anslutande infrastruktur. Avbryter man planerna på höghastighetsjärnvägen faller dock de andra projekten i sin nuvarande form. Det är med andra ord rimligt att avbryta hela Sverigeförhandlingen. Vad det gäller höghastighetstågen så har kostnaderna redan från start varit höga och projektet har varit utdömt samhällsekonomiskt. har prislappen fortsatt att stiga och lär så fortsätta att göra när kompletterande investeringar ska räknas in. Man kan argumentera för att man inte alltid kan ta hänsyn till modeller och samhällsekonomisk nytta. I viss mån stämmer detta. Hade man enbart sett till lönsamhetskalkyler så hade landsbygden varit än mer nedprioriterad. Satsningen på höghastighetsjärnväg är dock ett näst intill renodlat storstadsprojekt på bekostnad av nödvändiga investeringar i resten av . Infrastrukturen är under ständig utveckling, och därför är huvudregeln att finansiera satsningar med direktanslag. Detta är kopplat till att infrastruktur inte är en engångskostnad utan kräver ständiga investeringar. För höghastighetsjärnvägen hörs röster att avsteg måste göras och att projektet ska lånefinansieras, vilket obönhörligen skulle tränga undan andra viktiga satsningar . Vi lever i av skådad teknologisk utveckling. Teknikgenombrott som elektrifiering av våra bilar samt autonoma fordon står för dörren och vi har inte ens börjat se potentialen av digitaliseringen. Att då lägga alla ägg i samma korg, för att eventuellt få avkastning, är inte en ansvarsfull politik. Jämfört med kostnaderna för höghastighetsjärnväg så kan man med tämligen blygsamma summor väsentligt korta restiden samt utöka kapaciteten på befintliga stambanor. skulle utrymme finnas för viktiga investeringar inom såväl vägtrafik, flyg och sjöfart, både regionalt och nationellt. Allt utan att framtida generationer behöver stå med notan. mål är att skapa största möjliga samhällsnytta och tillväxt i hela landet. Vi vill att det utreds investeringar i hela som är genomförbara i närtid – men som inte är begränsade till järnväg. I sammanhanget kan nämnas att har ungefär lika många resenärer på en enda dag som SJ har på sträckan – på . vill därmed att tillkännager för regeringen att Sverigeförhandlingen ska avbrytas. Per Klarberg (SD)
mot · H402317 · 2016-09-29 00:00:00 — Skärpta straff för narkotikabrott ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av narkotikastrafflagen i syfte att skärpa straffen för narkotikabrott och tillkännager detta för regeringen. Efter ett antal vägledande domar i har straffen för narkotikabrott sänkts betydligt, inte minst vad gäller gränsdragningen mellan ett brott av normalgraden och vad som skall anses utgöra ett grovt brott. Reaktionerna från såväl poliser som tulltjänstemän har inte låtit vänta på sig. De nya riktlinjerna försvårar inte bara möjligheten att bedriva ett effektivt arbete mot narkotika, då hemliga tvångsmedel blivit svårare att använda i kampen mot langare, utan effekten har även varit att knarket blivit mer vanligt på gatorna. Detta är en utveckling som måste stävjas. skall fortsatt gå i bräschen för en effektiv narkotikabekämpning. Av denna anledning är det nödvändigt att se över narkotikalagstiftningen i syfte att skärpa straffen för narkotikabrott.
mot · H402318 · 2016-09-29 00:00:00 — Höjt straff för olaga hot ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa höjt maximistraff för olaga hot och tillkännager detta för regeringen. hot är ett brott som bland annat kriminella grupperingar på ett verkningsfullt sätt kan använda för att få gehör för sin vilja. Det leder ofta till stort obehag och otrygghet för den som drabbas och kan påverka hela livet för brottsoffret, även om hotelserna aldrig förverkligas. Det finns därför goda skäl att överväga en höjning av maximistraffet för olaga hot (4 kap. 5 § ), från dagens fängelse. Visserligen finns möjlighet att döma för grovt olaga hot, men att olaga hot av normalgraden endast kan ge fängelse och därtill har böter i straffskalan innebär inte ett tillräckligt tydligt avståndstagande från statens sida från detta potentiellt allvarliga brott. En kriminell gruppering som har investerat i våldskapital genom att begå allvarliga våldsbrott behöver ofta inte framföra annat än tämligen subtila hot för att få sin vilja igenom, och då är det inte säkert att hotet bedöms vara grovt. I betänkandet SOU 2014:18 föreslås en höjning av minimistraffet för grovt olaga hot från sex månaders till nio månaders fängelse. Vi ställer oss bakom det förslaget, men vill peka på att det finns skäl att utreda även maximistraffet för olaga hot av normalgraden. Finn (M)