mot · H4023419 · 2016-10-05 00:00:00 — är det antalet inte längre tillräckligt, och den utbyggnad med 1 500 poliser som rikspolischefen aviserat kommer inte att avhjälpa bristerna. När målet om 20 000 poliser formulerades hade 9 miljoner invånare. är antalet 10 miljoner och befolkningen växer snabbt. Antalet poliser per 100 000 invånare har därmed –2015 fallit från 216 till 202, vilket är en kraftig minskning. plan att öka antalet poliser med 1 500 kommer bara att leda till att minskningen bromsas upp, men antalet poliser per invånare förblir oförändrat. Liberalerna föreslår därför en betydligt mer ambitiös utbyggnad. Vi ökar anslaget till för att möjliggöra en förstärkning med 2 500 poliser till utgång. Detta gör att antalet poliser ökar till 212 per 100 000 invånare. Baserat på tidigare kostnadsberäkningar innebär detta att anslag 1:1 höjs med , , och jämfört med regeringens förslag. binds tusentals polisarbetstimmar av uppgifter som borde ha utförts av andra eller som alls inte borde ha legat hos polisen. Alliansregeringen tillsatte utredningen om en renodling av polisens arbetsuppgifter för att se vilka funktioner som kunde flyttas till andra myndigheter. Tyvärr gav den nya regeringen tilläggsdirektiv som kraftigt snävade in utredningens uppdrag. Regeringens förslag att låta ta ett större ansvar för brottsbekämpningen till sjöss och låta Kriminalvården i större utsträckning bistå med handräckning är visserligen steg i rätt riktning. Men mycket mer måste göras. En riktad satsning för att anställa annan personal kan frigöra värdefull polisarbetstid. Vi anser att polisens arbete med omhändertagande av djur ska begränsas enligt förslagen från utredningen om en renodling av polisens arbetsuppgifter. Övriga uppgifter flyttas till länsstyrelserna. Vidare finns det fler möjligheter att avlasta Polisen arbetsuppgifter vad gäller arbetet med handräckning i vissa fall. Vi utesluter inte heller att ytterligare ansvar gällande transporttjänst av redan omhändertagna kan flyttas från till Kriminalvården. förordnar polisen i vissa fall ordningsvakter för att vara polisens förlängda arm och bidra till ordning och trygghet. Detta sker till exempel på ett antal flyktingboenden runt om i landet. Polisen har så kallat förmanskap över ordningsvakterna, som ger en garanti för kvaliteten. Ordningsvakterna kan delta i polisens utsättningar och få del av polisens aktuella information och planerade insatser. För att öka tryggheten på utsatta platser, till exempel hotade byggnader eller platser med orosstörningar, vill vi öka polisens resurser så att fler ordningsvakter kan bistå under ledning av utbildade poliser. Liberalerna anvisar därför ytterligare medel till polisen för att anställa mer personal och upphandla tjänster för att renodla och avlasta polisen. Vi tillför därför till anslag 1:1 ytterligare , samt –2020. Vi beräknar att det därmed kan frigöras polisarbetstid motsvarande cirka 500 helårstjänster. Tillsammans med den satsning som ovan görs på 2 500 nya poliser motsvarar detta 3 000 fler polisårskrafter jämfört med . Att föra polisen närmare medborgarna har varit ett viktigt mål . Just nu går utvecklingen åt fel håll. På många håll i saknas till exempel områdespoliser helt. Områdespoliserna ska arbeta lokalt med att knyta kontakter i lokalsamhället, förebygga brott och bidra till trygghet i området. När dessa saknas, så försvinner också en viktig länk mellan polisen och invånarna. Det är av största betydelse att skyndsamt skapar full bemanning av områdespoliser, i ett första steg inom de utsatta och särskilt utsatta områdena. Arbetet med att få ut fler synliga poliser i yttre tjänst kräver poliser som är besjälade av att arbeta ute bland medborgarna. Inom svensk polis finns många sådana skickliga, engagerade poliser. Tyvärr möter dessa medarbetare alltför ofta en internkultur där det ses som mer prestigefyllt att arbeta i inre tjänst. Vi vill vända denna utveckling och reserverar därför medel för en särskild lönesatsning på poliser i yttre tjänst. Hur dessa medel fördelas på enskilda poliser avgörs i den sedvanliga förhandlingsprocessen mellan parterna och mellan arbetsgivare och arbetstagare. Detta förslag innebär att anslag 1:1 tillförs ytterligare . En utbyggnad av poliskårens storlek behöver gå hand i hand med en förstärkning av den civila personalen. De civilanställda i polisen kan vara utredare med specialistkunskaper om brottstyper eller viss teknik, men det kan också handla om administrativ personal som stöder polisen i deras löpande arbete. Underbemanningen på den civila sidan har varit ett problem , och den förstärkning som aviserat kommer inte att avhjälpa den obalansen. Liberalerna föreslår därför en särskild satsning för att förstärka antalet civilanställda med ytterligare 1 100 civilanställda utöver den redan aviserade utbyggnaden. Förstärkningen genomförs stegvis och når full effekt . Baserat på kostnadsberäkningar innebär detta att anslag 1:1 höjs med ytterligare och . Liberalerna föreslår även att beredskapspolisen återupprättas. Beredskapspolisen, som fanns , ska kunna fungera som en reservpolis som kallas in vid kriser eller andra situationer när den ordinarie samhällsorganisationen är som mest ansträngd. Skogsbranden i , flyktingkrisen och de tillfälliga gränskontrollerna som vid det här laget pågått i närmare är tre aktuella exempel på situationer när det hade varit av stort värde att kunna utnyttja beredskapspolisen som en extra resurs. Liberalerna vill skapa en modern beredskapspolis på 5 000 personer, som ska kunna kallas in i fler situationer än förut. Tjänstgöringen ska bygga på frivillighet och tidsbegränsade kontrakt för personer som har detta som ett åtagande vid sidan av sitt ordinarie arbete. Beredskapspolisen ska vara tillgänglig i hela landet och ska stå under befäl av polis när den kallas in i tjänst. Liberalerna anvisar till anslag 1:1 ytterligare , samt för att återinföra beredskapspolisen. Detta finansierar en successiv utbyggnad till utgången av . Polisen har stora problem med att klara handläggningstiderna för vapenlicenser. Det är inte acceptabelt när licensärenden som är okomplicerade kräver nästan att handlägga, något som gör att laglydiga och ostraffade jägare inte hinner få licens för sina vapen till jaktsäsongen. Likaså är väntetiderna för nytt pass ett problem på många håll. Liberalerna anvisar därför till anslag 1:1 10 miljoner kronor för att korta handläggningstiderna för vapenlicensärenden, samt för snabbare handläggning av passärenden. Slutligen öronmärker Liberalerna ytterligare till anslag 1:1 för att förstärka bidrag till arbetet mot radikalisering till våldsbejakande extremism. Sammantaget innebär Liberalernas förslag att anslag 1:1 ökas med , , och jämfört med regeringens förslag. Det behövs en stärkt tillsyn över och Kriminalvården. Liberalerna har såväl i alliansregeringen som i arbetat för en sådan reform, och den parlamentariska polisorganisationskommittén har också i sitt slutbetänkande (SOU 2015:57) föreslagit en ny tillsynsmyndighet för , Säkerhetspolisen och Kriminalvården. I budgetpropositionen skjuter regeringen en sådan reform , med hänvisning till att det inrättas tillsynsorgan direkt under myndighetsledningen vid , Säkerhetspolisen och Kriminalvården och till att regeringen i särskild ordning kommer att analysera hur tillsynen inom rättsväsendet bäst kan bedrivas (prop. s. 49). Mot bakgrund av detta vill Liberalerna understryka vikten av att frågan om stärkt tillsyn över rättsväsendet får en ändamålsenlig lösning. Den interna tillsynen inom myndigheterna samt förstärkningen av den extraordinära tillsynen hos Justitiekanslern är inte långsiktigt tillräckliga. Liberalerna har drivit på för den nya lagstiftningen mot att ta emot utbildning i terrorverksamhet och mot terrorresor. Vi anser dock att ytterligare steg behöver tas, bland annat vad gäller att se över passlagstiftningen samt utvidga kriminaliseringen av medverkan i stödfunktioner knutna till terrorverksamhet. Det är av största vikt att reformer av lagstiftningen sker med full respekt för grundläggande rättssäkerhetsprinciper och de medborgerliga fri- och rättigheterna enligt . Vidare behöver ökade resurser för att förstärka kapaciteten vid riksenheten vid säkerhetsmål. Vidare kan det förutses att det svenska rättsväsendet därtill kommer att behöva hantera fler ärenden gällande krigsförbrytelser m.m., brottsformer som är extra resurskrävande att utreda och lagföra. Därför behövs också förstärkningar av internationella åklagarkammaren, som ansvarar för exempelvis brott som kan inrymmas i Romstadgans definition av folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Därför tillför Liberalerna till för resurser att utreda terrormål samt för att utreda krigsförbrytelser m.m. Sammantaget innebär detta en förstärkning av anslag 1:3 med . Liberalerna anser att rekryteringen till uppdraget som nämndeman i första instans behöver breddas, så att fler nämndemän har annan bakgrund än partipolitisk. Vi vill också tydliggöra nämndemännens funktion genom att de ska finnas i första instans, det vill säga tingsrätt och förvaltningsdomstol. Däremot bör målen i högre instans avgöras av lagfarna domare. Den kostnadsbesparing som det innebär att successivt avveckla nämndemännen i hovrätt och kammarrätt ska användas till att förbättra den ekonomiska ersättningen till nämndemän i första instans. Liberalernas förslag i denna del är därför budgetneutralt vad avser anslag 1:5 domstolar. För att förstärka barns och ungas rättigheter vid tvångsomhändertaganden enligt LVU i enlighet med förslagen i SOU 2015:71 behövs utökade anslag till domstolsväsendet samt ökade resurser för rättsliga biträden m.m. Vi anvisar därför till anslag 1:5 domstolar samt till anslag 1:12 Rättsliga biträden m.m. Kapaciteten vid är hårt ansträngd vad gäller forensiska undersökningar, som ofta är av avgörande betydelse för att säkra bevisning i brottmål m.m. Liberalerna gör därför en permanent förstärkning av anslaget till på . Vidare tillförs ytterligare för att skynda på uppbyggnaden av tillräcklig teknisk kapacitet för att genomföra åldersbedömningar såväl i brottmål som inom ramen för asylprocessen. Sammantaget innebär Liberalernas förslag att anslag 1:8 höjs med och jämfört med regeringens förslag. Det lokala brottsförebyggande arbetet behöver utvecklas genom bland annat ökad kunskapsspridning, förstärkt samverkan mellan olika aktörer och ökat stöd till olika brottsförebyggande projekt runt om i landet. Den förstärkning av anslag 1:15 som regeringen föreslår är i och för sig positiv, men alltför låg. Liberalerna vill därtill i lag förtydliga kommunernas roll för lokalt brottsförebyggande arbete inom sina ansvarsområden, och vi ökar också statsbidragen till detta. För att finansiera denna satsning avvisar Liberalerna regeringens förslag om att bygga upp regionala samordnare för det lokala brottsförebyggande samarbetet vid landets länsstyrelser. Vi anser att dessa medel gör större nytta om de används direkt på den lokala nivån. Liberalerna avvisar därför regeringens förslag om på regionala brottsförebyggande samordnare och ökar statsanslaget för stöd till lokalt brottsförebyggande arbete i kommunerna med . Därtill öronmärker vi ytterligare till lokala insatser mot radikalisering till våldsbejakande extremism. Sammantaget innebär Liberalernas förslag att anslag 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete ökar med . Liberalerna föreslår slutligen att pris- och löneomräkningen för åren 2017–2019 justeras ned . På detta område påverkas anslag 1:3, 1:4, 1:5, 1:6 och 1:8. Däremot är och Säkerhetspolisen undantagna från vårt förslag, vilket gör att anslag 1:1 och 1:2 inte påverkas. Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr , /2015, dnr 2016:1228, egna beräkningar dnr 2016:1228, egna beräkningar dnr 2016:1228, dnr 2016:1262 dnr 2016:1228, egna beräkningar Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete 2016/17:1, egna beräkningar Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Åtgärder mot radikalisering. 2 500 fler poliser 2020. Ytterligare 1 100 civilanställda. /2015, egna beräkningar Frigörande av 500 poliser. /2015, egna beräkningar Återinförande av beredskapspolisen. Lönelyft för poliser i yttre tjänst. Kortade köer för handläggning av pass. Kortade köer för handläggning av vapenlicenser. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Fler åklagare i terrormål. Fler åklagare i krigsbrott. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Genomförande av Barns och ungas rätt vid tvångsvård (SOU 2015:71). Justerad pris- och löneomräkning. Ökade medel till forensisk analys vid NFC. Ökade medel för åldersbedömningar. Justerad pris- och löneomräkning. Genomförande av Barns och ungas rätt vid tvångsvård (SOU 2015:71). Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Ökat brottsförebyggande arbete i kommunerna. Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Avvisande av regionala brottsförebyggande samordnare. Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Åtgärder mot radikalisering och våldsbejakande extremism. Utgiftsområde 5: Internationell samverkan Inom utgiftsområde 5 behandlas relationer och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Här ingår freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet och forskning, andra insatser som rör säkerhetspolitik och nedrustning samt samarbetet inom , , EU, Nato och FN. Två myndigheters verksamhet faller inom utgiftsområdets ram: och . backar demokratin globalt. I en värld där människor inte får välja sin ledare, sina livsplaner eller sin partner har en särskilt viktig uppgift. Det är framför allt demokratisering som driver på en ekonomisk, miljövänlig och feministisk utveckling. Liberalerna vill att i EU, FN och andra internationella organisationer ska vara en stark röst för demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet. Den europeiska unionen utgörs av ett stort antal demokratier. Bland dem återfinns också många av världens mest jämställda stater. EU måste därför fortsatt vara den viktigaste utrikespolitiska arenan för . Vi måste fortsätta att driva på för ett öppet, frihandelsinriktat och effektivt och för en effektiv gemensam utrikespolitik. Det är viktigt att EU fortsatt arbetar för att närområdet går i demokratisk riktning. Liberal utrikespolitik kan aldrig vara undantagslöst pacifistisk. Det gäller även ur ett feministiskt perspektiv, inte minst eftersom kvinnor alltid drabbas hårdast i konflikter. Friheten måste ibland försvaras med vapenmakt. Det finns ett fortsatt behov av internationell kris- och konflikthanteringsförmåga. I arbetet för global fred och säkerhet har FN en särställning. Dessvärre är organisationen ineffektiv och drabbad av motsättningar mellan demokratier och diktaturer. Vi vill reformera FN för att göra organisationen mer handlingskraftig och trovärdig – inte minst när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna. Vi vill att från platsen i verkar för fler militära interventioner i FN:s regi. Omvärlden måste ingripa när civilbefolkningar far illa i väpnade konflikter. Liberala demokratier ska alltid stå på rätt sida i både ideologiska och geopolitiska konflikter. Men trots att vi har ett väl utvecklat samarbete med försvarsalliansen , och trots att har utgått från att det är med Nato vill samarbeta i krig eller kriser, fortsätter regeringen att påstå att ”alliansfriheten har tjänat oss väl”. Vårt säkerhetspolitiska läge är därmed mycket farligt. Vi kommer definitivt att dras in ifall en konflikt utvecklar sig i . ser oss som en potentiell fiende – uppger att bedriver psykologisk krigföring mot . Man övar på väpnade angrepp mot . Vi har upplevt en bedömd ubåtskränkning. saknar vi de säkerhetsgarantier från Nato som följer med ett medlemskap. Inte minst mot bakgrund av utvecklingen i det alltmer aggressiva och traditionalistiska måste därför – under innevarande mandatperiod – ansöka om medlemskap i . Det krävs för att den ska kunna garantera sina medborgares säkerhet. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet Utgiftsområde 6: Försvar och samhällets krisberedskap Den verksamhet som finansieras under utgiftsområde 6 kan delas in i områdena försvar, samhällets krisberedskap, strålsäkerhet samt elsäkerhet. Vi lever i en säkerhetspolitiskt orolig tid. Den ryska militära aktiviteten i ökar och det ryska tonläget mot och våra grannländer blir allt högre. Under ett årtionde har satsat stort på att rusta upp sin krigsmakt. Den ökande ryska militära förmågan och brutaliseringen av det ryska ledarskapet är, i kombination med nedmonteringen av demokratiska strukturer inklusive de drastiskt försämrade möjligheterna för medier att verka fritt och repressionen mot det civila samhället och kränkningarna av hbt-personers rättigheter, en klar riskfaktor. Den ryska aggressiviteten nådde en ny gräns då gick in med militär i och annekterade . har aktivt bistått separatiststyrkor i östra . Det ryska agerandet förklarades med behovet att försvara den ryska minoritetens rättigheter. I själva verket handlade det om att säkra strategiska land- och kustområden och att förhindra integration med väst. Det ryska agerandet strider mot såväl internationell rätt som avtal ingångna av . Det kommer att få följder för säkerhetspolitik . De skäl som angav för inmarschen i och skulle lika väl kunna åberopas mot de baltiska länderna. Ryska stridskrafter uppvisar ett alltmer aggressivt militärt övningsmönster över och ökar ständigt sin militära närvaro. , liksom våra nordiska grannländer, har utsatts för upprepade kränkningar i luften och till sjöss. Bortom allt rimligt tvivel har vi upplevt en bedömd ubåtskränkning. genomförde simulerade kärnvapenanfall mot vårt territorium. har angivit som det största underrättelsehotet mot . Säkerheten i vårt närområde, i synnerhet i , har därmed kraftigt försämrats. Svensk försvarspolitik måste ställas om. Den nationella dimensionen ska prioriteras. Försvaret av måste vara Försvarsmaktens huvuduppgift. måste regeringen ansöka om Natomedlemskap. För Liberalerna är det givet att försvarsförmågan på flera sätt måste öka för att möta en ny och mer bister verklighet. Vi gör bedömningen att ytterligare medel behöver tillföras. Över den kommande femårsperioden avsätter vi totalt 10 miljarder mer än regeringen. Reformen innebär 2017 ett resurstillskott på för anslag 1:1, 1:3 och 1:6. Sammantaget satsar vi . Det stod redan från början klart att de medel som regeringen anslog för att stärka svensk försvarsförmåga var långt ifrån tillräckliga för att ska kunna leva upp till de krav som fred och säkerhet ställer. Denna bild har förstärkts. Trots att det bara har gått den så kallade försvarsöverenskommelsen träffades, är haveriet i inriktningsbeslutets försvarsekonomi redan ett faktum. Detta beror bland annat på att beställningen av nya Gripen 39 E inte valutasäkrats, och att valutarisken enligt avtalet ska tas av Försvarsmakten. Sedan beslutet om anskaffning togs har priset för en amerikansk dollar ökat från drygt sex till . Detta innebär en stor kostnadsökning eftersom bland annat motorn består av amerikanska komponenter. Utan godkännande har priset på anskaffningen av nästa generations ubåt (NGU) gjorts beroende av att export sker, något som framstår som osäkert. I värsta fall innebär detta stora kostnadsökningar för , eftersom vi då inte kan dela utvecklingskostnaderna med något annat land. har hävt sitt köp av de svenska artilleripjäserna . Köpare saknas och det framstår nu som oundvikligt att de tillförs och bekostas av det svenska försvaret. Det kommer att medföra omfattande och icke förutsedda merkostnader. Regeringen föreslår att nu tar över de tjugofyra artilleripjäser, , som avbeställt. Regeringen redovisar dock ingen finansiering eller förslag för att dessa ska omvandlas till krigsförband. Oaktat det försämrade omvärldsläget vill man sälja dem eller lägga dem i malpåse. Behovet av indirekt eld inom markstridskrafterna är skriande. har 97 stridsflygplan, men planerar för endast tjugofyra artilleripjäser. Denna obalans måste avhjälpas och Liberalerna vill därför att de nya tjugofyra pjäserna organiseras i ytterligare två artilleribataljoner. För detta ändamål anslår vi på anslag 1:1 för driftskostnader . Vi lägger för anskaffning av fordon, ledningsmateriel med mera 2017, också det på 1:1. Liberalerna har länge betonat betydelse för ett effektivt försvar av . Mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget menar vi att strategiska särställning och geopolitiska betydelse har ökat. Vi välkomnar överbefälhavarens beslut att permanenta den militära närvaron. Återmilitariseringen av ön är nu ett faktum som omvärlden får förhålla sig till. Men försvar behöver ytterligare förstärkas. anslår vi därför för detta ändamål. 2018, 2019 och 2020 satsar vi ytterligare mer än regeringen. Denna satsning ingår i de vi tillskjuter 1:1 för utökad förbandsverksamhet och beredskap , 2018 och 2019. Med det allt mer osäkra läget i vårt närområde ökar behovet av att ha ett trovärdigt nationellt försvar med stark tröskelförmåga. Vid ett väpnat angrepp ligger vår bästa chans i att möta en fiende tidigt och innan han stigit i land. Detta har fått att prioritera flygstridskrafterna. Men i försvarsöverenskommelsen beslutades att flygvapnet, som består av knappt 100 stridsflygplan, skulle minskas . 60 stycken nya E ska ersätta 100 stycken JAS C/D, de sista levererade för mindre än . Det är beklagligt, särskilt med tanke på det aggressiva beteende det ryska stridsflyget uppvisar. Det kommer enligt Försvarsmakten allt närmare våra egna enheter, framför allt de svenska signalspaningsplanen. Att i det här läget skrota hundra nästan nya, fullt betalda och välfungerande stridsflygplan är både ett säkerhetspolitiskt risktagande och ett enormt slöseri med skattebetalarnas pengar. Antalet plan bör vara minst hundra också . Helst bör alla JAS C/D behållas, som de 60 nya planen tillförs. Det skulle innebära en kraftig – men mycket nödvändig – förstärkning av vårt flygvapen. Försvarsmakten måste då tillföras ytterligare cirka tre till , med början 2019. Detta kan ställa krav på ytterligare en flygflottilj i exempelvis , eller . Behålls endast fyrtio av planen krävs ingen nybyggnad. Vi anslår och . beslutade att göra värnplikten vilande i fredstid. Men man beslutade också att plikten kunde införas på nytt om läget i omvärlden drastiskt försämrades eller om försvaret inte kunde rekrytera frivilliga soldater. Vi står nu inför en situation där båda dessa scenarier blivit verklighet. Försvarsmakten upplever stora svårigheter med att rekrytera och utbilda yrkessoldater och soldaterna hoppar av . har läget i omvärlden snabbt försämrats. Liberalerna anser därför att processen för att aktivera värnplikten behöver påskyndas. En aktiverad värnplikt ska inte ersätta ett yrkesförsvar, utan komplettera den rekrytering av soldater som sker på frivillig väg. Vi vill ha ett system som är en kombination av yrkesförsvar och värnplikt, i likhet med vad som finns i till exempel och . Med värnplikten ser vi till att försvaret snabbt kan mobilisera. Anställda soldater säkerställer hög beredskap och gör att kan delta i internationella insatser. En återinförd värnplikt skulle innebära att vi aktiverar värnpliktslagen där en allmän och könsneutral mönstringsplikt ska ingå. Det är inte en fråga om att återställa plikten som den tidigare såg ut, med tiotusentals som kallades in för att genomföra allmän värnplikt.