ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4023381 · 2016-10-05 00:00:00 — Uppföljning av den nya tullagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp hur tillämpningen av den nya tullagen påverkar kostnaderna för små företag och tillkännager detta för regeringen. Företagare möter ofta onödiga hinder och höga administrativa kostnader för att driva sin verksamhet framåt. Vi vill förbättra förutsättningarna för våra företag och för att nya företag ska startas upp. Den nya tullagen innefattar i huvudsak förändringar för att möjliggöra införande av unionstullkodexen. En del av de ändringar som har gjorts i unionstullkodexen är av redaktionell och lagteknisk natur men den innehåller även väsentliga ändringar när det gäller elektronisk kommunikation, centraliserad klarering och andra särskilda förfaranden. Utredningen inför den nya lagen omfattade ingen uppskattning av företagens kostnader för att möta de nya kraven på elektronisk tullbehandling. Det är därför viktigt att följa upp konsekvenserna av lagens tillämpning. I synnerhet kan det vara betungande för små företag att investera i uppdatering av datasystem eller nya elektroniska system som krävs för att uppfylla de nya kraven. Vi anser även att det bör ses över vilka informationsinsatser som tillhandahållits berörda företag i samband med införandet av elektronisk tullbehandling. När nya lagar beslutas, är det viktigt att i så stor utsträckning som möjligt undvika nya hinder och ökade administrativa kostnader för företagen. Därför krävs grundliga konsekvensutredningar. Regeringens proposition gällande en ny tullag innefattade ingen sådan konsekvensanalys. En uppföljning av lagens tillämpning bör nu därför göras i syfte att utreda hur den påverkat kostnaderna för små företag. Per Åsling (C)
mot · H4023386 · 2016-10-05 00:00:00 — Vård av föräldrar – en rättighet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ett system med vård av förälder/nära släkting – oberoende av anställningsform – och tillkännager detta för regeringen. Ett samhälle mår bra av att man tar hand om varje generation utifrån deras respektive förutsättningar som gemenskap över generationsgränser är en förutsättning för ett gott liv. Samhället uppmuntrar äldre att bo hemma så länge det är möjligt. Detta innebär att barn och nära släktingar får hjälpa till i högre utsträckning. är frånvaro från arbetet möjligt för vård av barn men ett liknande system skulle behövas när det gäller vård av föräldrar. finns systemet närståendepenning som man kan få om man avstår arbete för att vårda en närstående person som är svårt sjuk. Denna förutsätter dock att man har en vanlig anställning i form av heltid och inte är timvikarie eller på annat sätt befinner sig i en otrygg anställning. Detta innebär att exempelvis en timvikarie inte kan ta ledigt med betalning för att ta hand om en svårt sjuk förälder utan hänvisas till att välja mellan inkomst och att vårda. Det behövs ett system som gör det möjligt både för den som har ett heltidsjobb och den som är timvikarie eller har ett tillfälligt jobb att kunna ta sig tiden att vårda sina föräldrar eller nära släktingar.
mot · H4023392 · 2016-10-05 00:00:00 — Vi bör skapa ett bra klimat för arbete och eget företagande, där kunskap om olika affärskulturer och personer med stora språkkunskaper, kan bidra till ökad export. bedömer att det finns utrymme för en justering av anslagen till de myndigheter som tillämpar pris- och löneomräkning (PLO). Lönekostnader svarar för en betydande del av myndigheternas utgifter. En nedjustering av PLO skulle bidra till effektivisering av myndigheterna, som det finansierar prioriterade satsningar. Justeringen är beräknad som en 30-procentig minskning av PLO-uppräkningen –2020, vilket innebär 1,9 miljoner 2017 och därefter 29 . Myndigheter inom utgiftsområde 4 och 6, såsom och Försvarsmakten, är undantagna från PLO-besparingen.
mot · H4023397 · 2016-10-05 00:00:00 — Åtgärder mot att straffade inom vården arbetar vidare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör låta införa ett automatiserat rapporteringssystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra en översyn av lagstiftningen som reglerar återkallande av legitimation för vårdpersonal och tillkännager detta för regeringen. Det är ett utbrett problem att vårdpersonal som tidigare straffats för grov brottslighet, av olika skäl, tillåts arbeta vidare inom vården. I samband med att patientsäkerhetslagen infördes tydliggjordes lagstiftningen så att även brott som inte har med vårdyrket att göra ska kunna leda till att legitimationen återkallas. Det har i media vid flertalet tillfällen uppmärksammats att detta inte fungerar tillfredsställande. Det finns två grundläggande problem. Ett problem är att och Inspektionen för vård och omsorg, , allt för ofta inte får information från domstolarna om när vårdpersonal har dömts för allvarlig brottslighet som skulle kunna påverka personernas fortsatta yrkeskarriär. En granskning som genomförde visade att 53 läkare och psykologer som dömts för brott som skulle ha meddelats till tillsynen aldrig rapporterades in. Domarna rör bland annat barnmisshandel, sexuellt ofredande av patient, narkotikabrott och våldtäkt av barn. Ett annat problem är bedömningsnivån som innebär att de allra flesta som rapporteras in till svenska myndigheter ändå tillåts arbeta vidare. Mordbrand, sexbrott och barnpornografibrott är exempel på brottslighet som inte resulterat i indragen läkarlegitimation . har haft en låg prioritering vad gäller rapporteringen av dömd vårdpersonal och ingen förändring har skett trots att och påpekat detta problem för . Ordföranden för har , senast , i media uttryckt sin frustration över att ännu inte infört ett automatiserat rapporteringssystem. Ett automatiserat rapporteringssystem skulle kunna åtgärda problemen och planer på detta finns även långsiktiga planering men bedöms inte införas i närtid på grund av andra prioriteringar. Regeringen bör skyndsamt uppdra åt att införa ett automatiserat system. För att råda bot på problemet med bedömningsnivån bör en översyn av lagstiftningen genomföras. Det är inte tillfredsställande att vårdpersonal som straffats för mycket grov brottslighet ändå tillåts arbeta vidare inom vården. En översyn av lagstiftningen bör genomföras som syftar till att införa ett mer restriktivt regelverk.
mot · H4023400 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att synliggöra arbetsgivaravgiften per anställd på månadsbasis för såväl kontrollmyndighet som arbetstagare och tillkännager detta för regeringen. Arbetsmarknaden förändras och det är viktigt för såväl den enskildes trygghet som för värnandet av skattebasen att myndigheter kan utföra sitt tillsynsarbete på ett tillfredsställande vis. Enligt nuvarande regler ska kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst lämnas en gång . Detta blir otillräckligt när arbetstillfällen, arbetstagare och företag är mer rörliga . Vi vill i stället att kontrolluppgifterna ska lämnas på månadsbasis och även synliggöras på månadsbasis för såväl kontrollmyndighet som arbetstagare. Det är viktigt att inte bara kontrollmyndigheter, utan även privatpersoner får ta del av uppgifter som angår dem själva. På så sätt ökar såväl egenkontrollen som tillsynsmyndigheters kontrollmöjligheter. Det är viktigt att för arbetstagaren synliggöra den totala kostnad som arbetsgivaren har för arbetstagaren. har, jämfört med snittet för , en mycket hög arbetsgivaravgift. Synlighet och transparens är viktiga för att skapa legitimitet för skattesystemet och har en viktig demokratisk aspekt. Per Åsling (C)
mot · H4023401 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det är angeläget att regeringen lägger fram ett förslag om hur regelverket för personaloptioner kan förbättras, förenklas och göras mer konkurrenskraftigt, och detta tillkännager för regeringen. Jobb skapas av företag som växer och anställer. Fler jobb i växande företag betyder ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar vår gemensamma välfärd. Det är angeläget att skapa långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt svenskt näringsliv. I syfte att stärka näringslivsklimatet, främja entreprenörskap och innovationer, underlätta kompetensförsörjningen och förbättra möjligheterna för företagande tog alliansregeringen initiativ till en bred översyn av förutsättningarna för att starta, driva, utveckla och äga företag i . Det kan vara en utmaning för entreprenörer att i ett tidigt stadium attrahera nödvändig kompetens. I många andra länder löser man detta problem genom olika incitamentsprogram där personer med nyckelkompetens erbjuds optioner, det vill säga rätten att köpa aktier i företaget för ett på förhand bestämt pris. Vår uppfattning är att det centrala är att regelverket förenklas och görs mer konkurrenskraftigt, som grundläggande skatterättsliga principer beaktas, så att det blir lättare för växande företag att attrahera och behålla centrala medarbetare. Det handlar både om företagens kostnader för incitamentsprogrammen och reglerna för individen, till exempel i vilken utsträckning incitamentsprogrammen ska beskattas som inkomst av tjänst samt beskattningstillfället. Det är tydligt att politiska åtgärder brådskar. Mot den bakgrunden och med grund i den utredning av beskattning av incitamentsprogram som presenterats är det angeläget att regeringen agerar skyndsamt och lägger fram förslag på förbättring av regelverket för personaloptioner. Per Åsling (C)
mot · H4023402 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för generationsskiften och tillkännager detta för regeringen. Familjeföretag och ägarledda företag bidrar till långsiktighet. erbjuder de ett engagemang i staden eller bygden och ger därför stora värden utöver de jobb de skapar. Vi vill förbättra förutsättningarna för generationsskiften så att den som säljer sitt företag till sina barn inte missgynnas. Ett tilltagande konkurrenstryck och ett behov av fler växande företag ställer krav på att ständigt sträva efter ett gynnsamt företagsklimat som uppmuntrar till entreprenörskap och innovationer. Även i linje med detta är det önskvärt att regler kontinuerligt ses över och förbättras. Dagens regler kring generationsskiften i fåmansbolag riskerar att försvåra generationsskiften. Skatteeffekterna kan bli stora och riskerar att såväl fördröja motiverade generationsskiften som försämra hur kapital i bolag används. gav alliansregeringen en särskild utredare i uppdrag att se över reglerna gällande beskattning vid ägarskiften i fåmansbolag för att göra dem mer ändamålsenliga. Nuvarande regering har dock förlängt uppdragstiden samt gett tilläggsdirektiv som skulle kunna leda till att den skattemässiga situationen för ägarna av bolagen försämras. Det finns skäl att se över fåmansbolagsreglerna, men inte på ett sätt som försämrar villkoren för jobb, tillväxt och entreprenörskap. Utredningens ursprungliga uppdrag bör därför värnas. Per Åsling (C)
mot · H4023403 · 2016-10-05 00:00:00 — Konsekvensanalys avseende mervärdesskatteregler i fråga om posttjänster ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp och redovisa hur de nya mervärdesskattereglerna i fråga om posttjänster påverkar konkurrensneutraliteten och tillkännager detta för regeringen. behöver bli bättre på att uppmuntra och underlätta entreprenörskap. Företagare möter ofta onödiga hinder och höga administrativa kostnader för att driva sin verksamhet framåt. Vi vill förbättra förutsättningarna för våra företag och underlätta för nya företag att starta upp. En välfungerande postmarknad med god service i hela landet har stor betydelse för både enskilda, företag och den offentliga sektorn. Det statliga monopolet på postbefordran i avskaffades . Den avreglerade postmarknaden i har varit positiv för konsumenterna då priset har pressats nedåt. Det kan konstateras att prisstrukturen anpassats så att priserna för olika delprodukter bättre motsvarar kostnaderna samt att effektivitetshöjningar skett. En avgörande faktor i denna utveckling har varit den ökade konkurrensen. har kommit längre i avregleringen av posttjänster än andra länder inom EU. Utgångspunkten för konkurrensneutralitet är att alla aktörer bedriver sin verksamhet under lika villkor. Att vid lagstiftning analysera konsekvenserna för företag, och i synnerhet för små företag, är ett sätt att förebygga nya hinder och ökade administrativa kostnader. Regeringens proposition som behandlar de nya mervärdesskattereglerna på posttjänster innefattade ingen sådan konsekvensanalys avseende konkurrensneutraliteten. bör därför ge regeringen tillkänna att följa upp hur reglernas tillämpning har påverkat konkurrensneutraliteten. Per Åsling (C)
mot · H4023404 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att informera om jobbskatteavdraget och tillkännager detta för regeringen. Avdrag motsvarande jobbskatteavdraget används i ett stort antal länder för att öka sysselsättningen. Jobbskatteavdrag är utvärderade i bred internationell forskningslitteratur och har tydligt positiva effekter på sysselsättningen. Svenska bedömare som , , och är eniga om att jobbskatteavdraget har en tydlig sysselsättningsskapande effekt i . bedömer att jobbskatteavdraget ökar sysselsättningen med cirka 120 000 jobb. Ledande ekonomer menar att en avtrappning av jobbskatteavdraget har negativa effekter för ekonomin och inte bidrar till att förstärka de offentliga finanserna. Jobbskatteavdraget fortsätter även att stötta jobbtillväxten inte bara här och utan också . Jobbskatteavdraget underlättar inte minst insteget på arbetsmarknaden, eftersom det lönar sig bättre att arbeta. Det har visat sig ha gynnsamma effekter på kvinnors sysselsättning. Forskning visar att ökad information om jobbskatteavdraget ytterligare kan förstärka den positiva sysselsättningseffekten. Bland andra har därför gett regeringen rådet att uppdra till att öka informationen kring jobbskatteavdraget. har fortfarande bland världens högsta marginalskatter och mer måste göras för att minska skattetrycket. Information om skattenivåer och skatteförändringar är viktig för att uppnå transparens och förståelse för skattesystemet. Vi vill därför uppmuntra regeringen att följa råd och ge ett särskilt uppdrag att informera allmänheten om jobbskatteavdragets påverkan på den totala beskattningen av arbetsinkomster. Per Åsling (C)
mot · H4023406 · 2016-10-05 00:00:00 — Vissa statsstödskrav på bränsleskatteområdet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör följa upp hur de nya bestämmelserna i lagen om skatt på energi (1994:1776) påverkar företagen i form av ökad administrativ börda och ökad offentlighet av känslig företagsinformation, samt vilka effekter begränsningar i möjligheten att ge stöd till företag som är i ekonomiska svårigheter får och tillkännager detta för regeringen. Vissa fall av bränsleskattebefrielse utgör statligt stöd enligt . Som ett led i förändringsarbete för ökad insyn, effektiv utvärdering och kontroll av statliga stöd har ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi samt lagen (2015:750) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi gjorts. Regelförändringarna gäller bränslebeskattningen och har till syfte dels att genomföra regler om offentliggörande och information om de företag som ges statligt stöd på en webbplats, dels att införa begränsningar i möjligheterna att ge stöd till företag som är i svårigheter eller föremål för återkrav av olagligt statsstöd. behöver bli bättre på att uppmuntra och underlätta entreprenörskap. Företagare möter ofta onödiga hinder och höga administrativa kostnader för att driva sin verksamhet framåt. Vi vill förbättra förutsättningarna för våra företag och för att nya företag ska startas upp. Att vid ändring av regler analysera konsekvenserna för företag, och i synnerhet små företag, är ett exempel på hur nya hinder och ökade administrativa kostnader kan undvikas. Regeringens proposition som behandlar här aktuella regelförändringar innefattade ingen genomgripande konsekvensbeskrivning ur ett företagarperspektiv. Vi vill därför att regeringen nu följer upp hur reglernas tillämpning påverkar företagen i form av ökad administrativ börda, ökad offentlighet av känslig företagsinformation, samt vilka effekter begränsningar i möjligheten att ge stöd till företag som är i ekonomiska svårigheter får. Per Åsling (C)
mot · H4023407 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att föreslå åtgärder för att minska skatteadministrationen och tillkännager detta för regeringen. Trots alliansregeringens åtgärder som sänkte företagens administrativa kostnader med upplever många företag att regelverken är krångliga och att mycket tid går åt till administration. Detta är både ett konkurrenskraftsproblem och en tröskel för att starta, driva och expandera företag. En politik för jobb och tillväxt går hand i hand med en politik för företagande och entreprenörskap. Med gynnsamma förutsättningar för företagande och entreprenörskap kan fler jobb växa fram. För många företag innebär dagens skatteadministration en påtaglig börda. Mycket tid och pengar går åt till att hantera skatteadministration i stället för att investeras i kärnverksamheten. bör därför ges i uppdrag att föreslå åtgärder för att minska skatteadministrationen. Per Åsling (C)
mot · H4023409 · 2016-10-05 00:00:00 — I finns inga sådana undantag och det är därför felaktigt av regeringen att endast godta yrkeserfarenhet som bevis på högre kvalifikation. Direktivet ger medlemsstater rätten att laglig anställning ge den anställde tillträde till arbetsmarknaden på samma sätt som medlemsstaternas egna medborgare. menar dock att uppehålls- och arbetstillstånd enligt blåkortsdirektivet inte är skäl för att likställas med inhemsk arbetskraft. Så länge arbetskraftsinvandrare befinner sig i som följd av en ansökan om blåkort, ska också regler i enlighet med blåkortsdirektivet gälla. Regeringen bör därför få i uppdrag av att genomföra villkoren enligt detta. Grunden i blåkortsdirektivet är arbete och en ansökan för att få blåkort godkänns för en högkvalificerad tredjelandsmedborgare om denne uppfyller vissa krav. Den hitresta migranten ska då kunna visa upp ett bindande anställningskontrakt som visar på att syftet med resan är arbete. Av den anledningen anser att det är orimligt med likabehandling gällande stipendier, studiemedel, andra bidrag och lån som avser sekundärutbildning, högre utbildning och yrkesutbildning samt förfaranden för att erhålla bostad. bör ge regeringen i uppgift att föra in en begränsning för innehavare av blåkort, vilket är helt i enlighet med direktivet.
mot · H4023410 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda följderna av att helt ta bort det generella flerbarnstillägget samt se över hur resurserna bättre kan komma resurssvaga barnfamiljer till del och tillkännager detta för regeringen. Förutom barnbidrag får alla föräldrar som har fler än ett barn ett tillägg, kallat flerbarnstillägg. Tillägget betalas ut från barn två och ökar för varje barn fram till barn nummer sex, för att sedan ligga på samma nivå för barn sju, åtta och så vidare. Som exempel kan sägas att den familj som har ett barn får sammanlagt i barnbidrag medan en familj som har sex barn får , i det närmsta tio gånger så mycket, i barnbidrag och flerbarnstillägg sammantaget. Människors rätt att bestämma över hur stora familjer de under sina unika möjligheter och förutsättningar vill leva i är naturligtvis självklar, det är och ska vara upp till varje familj att råda över detta. Det är dock stor skillnad mellan en självklar rättighet och en ekonomisk stimulans. Vi tror att flerbarnstillägget kan vara väldigt viktigt för många, särskilt unga familjer, och vi tycker att det är bra att samhället stöttar resurssvaga familjer ekonomiskt. Detta inte minst på grund av att barnafödandet är alarmerande lågt och att genomsnittsåldern för förstföderskor är relativt hög. Däremot menar vi att det är rimligt att begära att den familj som skaffat ett barn, och planerar för att eventuellt skaffa fler, faktiskt i högre utsträckning förväntas väga in familjens samlade ekonomi som en faktor i detta beslut. Den nuvarande utformningen av tillägget fordrar ingen behovsprövning, vilket naturligtvis leder till att ekonomiska medel avsedda för att stötta behövande i många fall betalas ut till familjer med stark ekonomi som saknar behov av ekonomiskt stöd. Vi kan inte se någon samhällsnytta i att subventionera välbeställda familjers konsumtion. Ännu en anledning att betrakta dagens system med kritiska ögon är att det är utformat på ett sätt som stimulerar familjer att skaffa tre eller fler barn, detta eftersom tillägget är tämligen blygsamt för barn nummer två, medan det är väl tilltaget för ytterligare barn. Vårt förslag är att utreda följderna av att helt ta bort det generella flerbarnstillägget samt se över hur resurserna bättre kan komma resurssvaga barnfamiljer till del, till exempel via bostadsbidraget eller ett behovsprövat flerbarnstillägg.
mot · H4023412 · 2016-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslaget i tabell 1 i motionen. bygger säkerhet tillsammans med andra. ser med allvar på det alltmer utmanande säkerhetsläget i vårt närområde och i EU. När och vår närmiljö möter en ökad militär aktivitet i , och våra baltiska grannar känner sig allt mer utsatta, krävs nya åtgärder. har mot bakgrund av behovet av en tydlig, solidarisk och hållbar säkerhetspolitik föreslagit att ska gå med i Nato. Frågan behandlas i en särskild motion. Det nya säkerhetspolitiska läget ställer skärpta krav på den svenska försvarsförmågan. Oroligheterna kryper närmare. vill att den svenska försvarsförmågan ska stärkas. Detta innebär bland annat att försvaret ska finnas i hela landet och att försvaret ska vara tränat för att kunna agera i alla väderförhållanden som finns i vårt land och där vi gör insatser. Tabell 1 förslag till anslag för utgiftsområde 6 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Anskaffning av materiel och anläggningar Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Ersättning för räddningstjänst m.m. Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Tabell 2 förslag till anslag till 2020 för utgiftsområde 6 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Anskaffning av materiel och anläggningar Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. –5,0 –10,0 –10,0 –10,0 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Ersättning för räddningstjänst m.m. Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Anslag 2:1 föreslås minska med 2017 och till följd av att regeringens förslag om att ska överta vissa uppgifter från sjöpolisen avslås. Anslag 1:1 på utgiftsområde 4 ökar med motsvarande belopp.