mot · H4022530 · 2016-10-05 00:00:00 — Med ökad konkurrens finns det chans till en välbehövlig positiv utveckling inom branschen såsom ökad innovation, effektivisering och lägre priser. För svensk infrastrukturs del kan ökad konkurrens bidra till det slutgiltiga målet att mer väg och järnväg kan byggas för varje satsad krona. För att få så mycket och så bra infrastruktur som möjligt för de pengar som investeras behövs en välfungerande konkurrens. gick infrastrukturminister ut med ett förslag som bara kan tolkas som en start av ett återförstatligande av järnvägsunderhållet. Det är en utveckling åt fel håll. Tack vare att järnvägens underhåll och investeringar upphandlas genom konkurrens har våra skattemedel kunnat användas effektivare. Enligt en rapport från VTI har konkurrensutsättningen genom upphandling lett till sänkta kostnader med , med bibehållen kvalitet. Trots att experter och regeringens egen utredare är positiva till den konkurrensutsatta upphandlingen har regeringen beslutat om ett återförstatligande av järnvägsunderhållet i vissa delar av landet. Regeringens beslut strider mot expertisen och innebär ett ineffektivt användande av skattemedel. Alliansen menar att regeringen bör främja fortsatt konkurrens vad gäller investeringar och underhållsentreprenader av järnvägen för att ge fortsatta förutsättningar för ökad kostnadseffektivitet. För att främja öppenhet och konkurrens på järnvägsspåren är det viktigt att det finns goda och enkla möjligheter att jämföra priser och tidtabeller. Det måste även vara enkelt att köpa resor över läns- och transportslagsgränser. Samtrafiken har påbörjat detta arbete men mycket kvarstår att göra. För att öka resenärsnyttan och förbättra konkurrensen bör det skapas en branschgemensam portal för öppna data så att nya tjänster och exempelvis appar kan utvecklas. Alliansen betonar vikten av konkurrensneutral tillgång till digital infrastruktur kopplat till biljett- och betalningssystem för ökad effektivitet på järnvägen. Den nya kollektivtrafiklagen trädde 2012 och innebar att kommersiella aktörer kan starta linjetrafik. Genom att öppna för konkurrens ökar dynamiken inom kollektivtrafiken och syftet är att bidra till ett större utbud och ett ökat resande. Omregleringen är till för att skapa ett större antal resealternativ och ökad valfrihet. Men det är långt kvar tills förutsättningarna för kommersiell linjetrafik är i nivå med de intentioner som kollektivtrafiklagen eftersträvar. Det finns fortfarande stora hinder för att nå stärkt konkurrens, öppenhet och transparens. Exempelvis finns det problem med trafikpliktsbeslut, tillträde till offentligt ägda terminaler och bytespunkter, informationssystem samt till betalsystem. Därmed bör regeringen utreda och utvärdera den nya kollektivtrafiklagen i syfte att stärka konkurrens, öppenhet och transparens. En annan viktig del är att överväga att stärka Transportstyrelsens tillsynsuppdrag för att granska huruvida regionala kollektivtrafikmyndigheter följer kollektivtrafiklagens intentioner och att de verkar för förbättrad konkurrens. saknas även en definition av begreppet ”Full tillgänglighet”. En definition av detta bör skapas för att kollektivtrafikens intentioner vad gäller tillgänglighet ska kunna uppnås. Teknikutveckling får ofta effekt på transportsystemet. Det är viktigt att politiken tar hänsyn till ny teknik och utvecklar en lagstiftning som anpassas därefter. Utvecklingen med autonoma fordon kan få en genomgripande effekt på hela vägtrafiksystemet. Den pågående testverksamheten med självkörande fordon i visar att ligger i framkant av teknikutvecklingen. Framtidens teknik för med sig såväl möjligheter som utmaningar för hur vi planerar transportinfrastrukturen. finns en rad frågor rörande de juridiska och trafiksäkerhetsmässiga aspekterna såväl som behovet av att utveckla ansvarsbegreppet. För att säkerställa att ligger i fortsatt framkant och främja samhällsutvecklingen bör regeringen därmed ta fram en strategi för självkörande fordon. Åkerinäringen är en viktig näring för . Den binder samman landet, skapar jobb och bidrar till ekonomisk tillväxt. Det är viktigt att vi värnar svensk åkerinärings konkurrenskraft. Extra pålagor i form av till exempel en kilometerskatt som regeringen avser införa kommer att drabba åkerinäringen och jobben. Det är en ren straffskatt på avstånd som kommer att slå hårt mot vår basindustri och de flesta branscher som är beroende av goda transportmöjligheter. Genom att tillåta längre och tyngre lastbilar går det att minska utsläppen som effektiviteten och lönsamheten ökar eftersom längre och tyngre fordon kan frakta mer gods per lastbil. Alliansregeringen gjorde ett gediget förarbete för att kunna introducera tyngre lastbilar på upp till i . Svenska företag måste ges möjlighet att konkurrera på så goda villkor som möjligt. I skrivande stund har regeringen fortfarande inte lagt en proposition på bord om att tillåta tyngre lastbilar på upp till . Genom att även tillåta längre fordon kan vi nå ännu effektivare transporter. Exempelvis har det gjorts försök med så kallade ETT-fordon som är och försöken visar att antalet tunga fordon i trafiken har minskat, likaså miljöbelastningen och vägslitaget. Efter 62 månaders försök med ETT-lastbilen mellan och Munksund kunde man inom ramen för projektet konstatera att transportkostnaderna minskat med som utsläppen minskat med 8–. Det är därmed angeläget att regeringen tillsätter en utredning för att se hur vi även kan tillåta längre lastbilar på våra vägar. Åkerinäringens omsättning stod 2015 för av BNP. Svensk åkerinäring har dock svårt att hävda sig i en internationell konkurrens där lönerna är lägre och regelefterlevnaden likaså. Åkerinäringen är viktig för att koppla samman och försörja vårt land med varor, inte minst på de sträckor där tåget inte kan gå. Det är därför av yttersta vikt att regeringen tillsätter en utredning för hur vi kan stärka den svenska åkerinäringens konkurrenskraft. geografiska förutsättningar innebär att flyget spelar en viktig roll i vårt samlade transportsystem. I ett till ytan stort land med en relativt liten befolkning saknas det realistiska alternativ till flyget på vissa håll. Alliansregeringen inledde ett arbete med att ta fram en flygstrategi – en sammanhållen och långsiktig strategi för framtiden för inrikes- och utrikesflyget. Syftet med strategin var att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flygbranschen och säkra näringslivets och privatpersoners behov av transporter i hela landet. Den av regeringen aviserade flygstrategin bör fortsätta under dessa former och riktlinjer. De förslag som har presenterats av regeringen vad gäller flyg har inte haft som syfte att stärka flygets konkurrenskraft. Alliansen ser med stor oro att regeringens förslag i stället har handlat om ett införande av en flygskatt som gör resandet dyrare. Det vänder vi oss kraftigt mot. Goda villkor och förutsättningar för svenskt flyg gör att flygbolagen har råd att investera i framtidens tekniska lösningar som minskar miljöpåverkan och bidrar till ett hållbart resande. Flyget är av stor vikt för att dels binda samman , dels göra lättillgängligt för övriga världen. trädde den nya luftfartslagen i kraft som öppnade för möjligheten att den som driver en flygplats själv kan utföra flygtrafikledningstjänst för luftrummet i anslutning till flygplatsen eller ge någon annan än i uppdrag att ombesörja denna tjänst. Den dåvarande oppositionen valde dock att avskaffa denna möjlighet avseende luftrum i anslutning till en flygplats som ägs eller drivs av staten eller bolag i vilka staten har ett bestämmande inflytande. Många regionala flygplatser går med förlust och att flygtrafikledningstjänsten öppnades för konkurrens berodde på starka önskemål från ett antal flygplatser som menade att Luftfartsverkets priser var för höga och svåra att påverka på grund av brist på konkurrens. De regionala flygplatser som har upphandlat flygtrafikledning sänkte sina kostnader för flygtrafikledning , en mycket betydelsefull sänkning med hänsyn till att kostnaden för flygtrafiktjänst ofta är den enskilt största kostnadsposten i driften av en flygplats. Utan att statliga flygplatser får lov att upphandla flygtrafikledningstjänst är marknaden för liten för att kunna tillgodose de kommunala flygplatserna. De regionala flygplatserna liksom Kommuner och Landsting (SKL) framhåller att avregleringen, som trädde i kraft , har fungerat utan problem. Detta överensstämmer också med uppgifter från Transportstyrelsen, som är tillsynsmyndighet. Regeringen bör därmed pröva förutsättningarna för att återigen konkurrensutsätta flygtrafikledningstjänsten på statliga flygplatser för ökad effektivitet och med bibehållen säkerhet. Det europeiska flygtrafikledningssystemet hanterar runt 26 000 flygningar. Ineffektivitet inom det europeiska luftrummet beräknas kosta cirka två till . Flygtrafiken växer och till 2020 förväntas antalet flyg ha fördubblats enligt prognoser. EU:s program Single European Sky bidrar till ett effektivt användande av luftrummet genom att möjliggöra för flygbolag att frångå landsgränser och i stället flyga den rakaste och snabbaste sträckan. Det innebär även att man frångår dagens 67 flygtrafikkontrollcenter i för att i stället endast ha ett. Det skapar rakare flygvägar och ger kortare väntetid i luften innan flygen kan landa. Flygets utsläpp skulle minska med tio till genom att ha ett gemensamt luftrum. Vi är oroade över att arbetet med att få systemet på plats drar ut . Därmed är det av yttersta vikt att regeringen prioriterar arbetet med att få på plats Single European Sky. Tekniken för drönare utvecklas snabbt. Dock har lagstiftningen inte hängt med, vilket begränsar utvecklingen av nya drönartjänster som vore till nytta för samhället. Drönare kommer spela en allt viktigare roll . Det kan handla om leverans av paket, flygfoton, sjukvård, jordbruk och brottsbekämpning. Än så länge är marknaden för drönare relativt ung, men det är viktigt att politiken följer utvecklingen och inte blir en bromskloss. är ett land som ligger i teknisk framkant med många innovativa entreprenörer och företag. Därmed är chansen stor att nya användningsområden och ny utveckling av drönare sker i . Det finns utmaningar kopplade till användningen av drönare. Tekniken fortsätter att utvecklas i hög hastighet och därmed ökar också antalet radiostyrda och autonoma luftfarkoster i det svenska luftrummet. Detta kan innebära utmaningar, vilket noterats kring svenska flygplatser, när reguljär trafik och de så kallade drönarna ska samsas om utrymmet i luften. En översyn av för drönare relevant lagstiftning och införande av en testverksamhet för drönare kan säkerställa att samhället inte riskerar att gå miste om de positiva sidor tekniken för med sig som andra viktiga aspekter rörande exempelvis säkerhet beaktas. Alliansen anser därför att regeringen bör ta fram en nationell strategi och moderniserad lagstiftning för drönare som både bejakar möjligheterna med ny teknik och värnar flygsäkerheten. stora avstånd gör att vi är helt beroende av ett fungerande flyg och möjlighet för näringslivet att lätt kunna ta sig till och ut i världen. De regionala flygplatserna binder samman , skapar arbetstillfällen och ökar möjligheterna till turism i hela landet. Därför är det viktigt att regeringen systematiskt arbetar för att stärka villkoren för svenskt flyg. Då genomför granskningar av en rad regionala flygplatser som erhåller statsstöd råder en osäkerhet kring hur framtiden ska bli för dessa. Vi förutsätter att regeringen tar i beaktande de problem som de regionala flygplatserna upplever i sin kommande flygstrategi. Alliansen menar att regeringen bör värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad. Regeringen har aviserat att man avser att införa en nationell flygskatt i syfte att minska utsläppen från flyget. Införandet av en nationell flygskatt skulle märkbart försämra konkurrenskraft gentemot andra länder och försämra tillgängligheten i vårt land. Ökade kostnader skulle innebära att både flyglinjer och flygplatser riskerar att läggas ned. vet vi att nationella särlösningar är ett samhällsekonomiskt ineffektivt sätt att försöka minska utsläppen av växthusgaser då ett gram utsläpp har lika stor påverkan på klimatet oavsett var det sker. Både och har infört för att därefter avskaffa en nationell flygskatt eftersom de samhällsekonomiska konsekvenserna var mycket negativa. Alliansen tror istället på nya lösningar såsom biobränsle till flyg för att minska flygets klimat- och miljöpåverkan. Exempelvis finns det bioflygbränsle tillverkad på använd frityrolja som reducerar koldioxidutsläppet med i jämförelse med samma mängd fossilt jetbränsle. Det finns även en stor potential i form av ökad användning av skogsråvara som drivmedel och det bör därför forskas mer på området. Internationellt har varit ett föregångsland vad avser introduktionen av biobränslen, i synnerhet inom vägtransportområdet och värmesektorn. är exempelvis den första flygplatsen i världen med en stationär tankanläggning för bioflygbränsle. har även visat att ekonomisk tillväxt inte per automatik behöver leda till ökade utsläpp av växthusgaser, utan tvärtom en minskning. Ett globalt handelssystem för utsläppsrätter där flyget inkluderas är det mest rättvisa och effektivaste ekonomiska systemet för att minska flygets klimatpåverkan. Alliansen anser därmed att regeringen ska verka för att ett globalt system med utsläppsrätter för flyget kommer på plats inom . var antalet dödade i vägtrafikolyckor 259 personer, vilket är en minskning jämfört med . hade i genomsnitt 2,7 trafikdödade per 100 000 invånare. Därmed har en av de lägsta andelarna omkomna i vägtrafiken. Motsvarande genomsnitt för EU-länderna var 5,2. Vid en internationell jämförelse står sig starkt. är ett av de trafiksäkraste länderna i världen. är ett föregångsland när det gäller trafiksäkerhet och bland annat använder och den svenska modellen som förebild för att få ned dödstalen. fastställde ett etappmål för trafiksäkerhetsutvecklingen som innebär att antalet omkomna bör halveras och att antalet allvarligt skadade bör minskas . är tydliga med att det krävs ytterligare insatser för att nå etappmålen . En förutsättning är bland annat att cykelsäkerheten förbättras. Nollvisionen är grunden för trafiksäkerhetsarbetet i och däri slås fast att det är oacceptabelt att vägtrafiken kräver människoliv. Mer behöver dock göras. Frågan om trafiksäkerhet berör flertalet områden och risken är att den därmed hamnar mellan stolarna. Därför är det angeläget att frågan prioriteras och att berörda myndigheter ges tydliga uppdrag att arbeta strategiskt med förbättrad trafiksäkerhet. Många ska samsas på vägarna – bilar, lastbilar, kollektivtrafik, cyklister, fotgängare och motorcyklister. Det innebär att trafiksäkerhetsarbetet måste ta hänsyn till alla dessa variabler. Dock kvarstår det en del att göra, exempelvis är vajerräckena så som de är utformade en stor risk för motorcyklister. Trafiksäkerhetsarbetet går åt rätt håll men ökar exempelvis antalet skadade i cykelolyckor. Därför bör få i uppdrag att återkomma med en strategi för att i framtida infrastruktursatsningar göra vägarna säkra för alla trafikslag. har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att ta fram en nationell cykelstrategi. I skrivande stund har regeringen ännu inte presenterat någon sådan trots att de tidigare aviserat att den skulle presenteras . Alliansen anser att cykelstrategin bör betona cykelns roll i transportsystemet samt att den ska ses som ett eget transportslag. Trafikseparering är eftersträvansvärt av trafiksäkerhetsskäl och arbetet med regelförändringar som underlättar för cykling i våra städer bör prioriteras. Trafiksäkerhetsarbetet går åt rätt håll men ökar exempelvis antalet skadade i cykelolyckor. Antalet omkomna cyklister var 17 stycken vilket är en minskning jämfört med , variationer över åren är dock stora. För att fler ska våga använda sig av cykeln måste det bli säkrare att cykla. För att cykeln ska vara ett attraktivt alternativ till andra transportmedel är det viktigt att förutsättningar skapas för människor att kunna använda den oavsett årstid. Precis som på våra vanliga vägar är det centralt att upprätthålla en god framkomlighet på cykelbanor oavsett väderlek. Människor ska kunna lita på att exempelvis snöröjning fungerar väl och inte riskerar att utgöra ett hinder för de som väljer cykeln. Cykelpendling behöver underlättas genom planerande av snabbcykelvägar i tätort. Det är även viktigt med dialog och samarbete över kommungränser för att nå en sammanhängande infrastruktur. Sjöfarten har stor betydelse för det svenska transportsystemet. av utrikeshandel, mätt i volym, transporteras sjövägen, vilket innebär transporterat gods. Vid sidan av dessa godstransporter transporteras ungefär 30 miljoner passagerare med färja till och från grannländer. Alliansregeringen tog fram en handlingsplan för att stärka konkurrensförutsättningarna för den svenska sjöfartsnäringen och påbörjade även arbetet med en maritim strategi. För att uppnå klimatmålen måste utsläppen av växthusgaser minska. Det kräver naturligtvis många typer av åtgärder inom alla samhällssektorer, där minskade utsläpp från transportsystemet är avgörande. Genom att flytta över mer transporter till järnväg och sjöfart kan vi minska utsläppen. Alliansregeringen påbörjade ett viktigt arbete för att införa för inre vattenvägar i , vilket kan leda till mer godstransporter till sjöss. Ökad inlandssjöfart leder till att transportinfrastrukturen på land avlastas och att det finns kapacitet för den samlade godsvolymen att öka. Arbetet med att främja våra vattenvägar måste prioriteras för att öka andelen hållbara transporter, och det är mycket angeläget att inte svenska särregler införs som fördyrar eller försvårar användandet av de inre vattenvägarna. Människors entreprenörskap och företagande är avgörande för jobb och utveckling i hela landet. Statlig tillsyn och godkännande, till exempel genom Transportstyrelsen, är ibland en förutsättning för att företag ska kunna starta och verka. När taxor för den statliga tillsynen och godkännandet utformas är det viktigt att det görs ur ett effektivitetsperspektiv med utgångspunkt från brukaren. Den administrativa bördan för aktörer verksamma inom sjöfartsnäringen riskerar att hämma utvecklingen. Många i branschen upplever att myndighetskontakter är komplicerade och det bör därför införas en så kallad one-stop shop för myndighetskontakter, där det räcker med en enda kontakt in i myndighetsvärlden, för att i så hög utsträckning som möjligt minska den byråkratiska börda som drabbar branschen. Detta bör vara en del i ett större paket där regeringen även bör se över möjligheten att förenkla inflaggningsprocedurerna för de företag och fartyg som återigen vill flagga svenskt, i syfte att stärka svensk sjöfartsnäring. Sjöfarten är en global näring som sysselsätter miljontals personer världen över. Internationella sjöfartsorganisationen (, IMO) med över 170 medlemsstater, varav är en av dessa, bedriver arbete med bland annat sjösäkerhet, skyddet av den miljön och sjöfartsskydd. IMO bedriver också ett arbete för att öka kvalitetskraven på flaggstaters sjöadministrationer. Ett litet, exportberoende land som är beroende av goda konkurrensvillkor gentemot andra länder. Därmed har det avgörande betydelse att undvika nationella särlösningar i största möjliga mån och samarbete uppmuntras. Därför bör regeringen verka för att regler som rör sjöfarten framför allt ska tas globalt inom till exempel IMO och att gemensamma globala system för sjötrafikledning uppmuntras och understöds. I ett allt mer digitaliserat samhälle är tillgången till uppkoppling allt mer central för att samhället ska fungera. Goda uppkopplingsmöjligheter är en förutsättning för att det ska gå att bo och arbeta i hela . Alliansregeringen gjorde stora satsningar på bredband inom ramen för landsbygdsprogrammet och arbetet med att förbättra bredbandstäckningen måste fortsätta. På flera platser i landet har det uppmärksammats att kommunallagens lokaliseringsprincip sätter käppar i hjulet för kommunala stadsnät som vill erbjuda fiberlösningar till de som bor på andra sidan kommungränsen. Våra administrativa gränser är inte nödvändigtvis naturliga avgränsningar för ett fibernätverk och att hålla fast vid de principer som hindrar kommunöverskridande stadsnät riskerar att innebära ökade kostnader eller utebliven fiberutbyggnad. Därför är det av särskild vikt att arbetet med att göra nödvändiga justeringar i kommunallagen sker skyndsamt om det ska kunna bidra till uppfyllelsen av statens bredbandsmål till 2020. Lokaliseringsprincipen bör inte stå i vägen för att bygga bredband över kommungränser i de fall då det är den samhällsekonomiskt bästa lösningen och en regeländring liknande den som skett för kommunalägda energibolag bör införas. Kapaciteten i datanäten blir en allt större utmaning när nya tjänster tillkommer och vi blir allt mer uppkopplade med ständigt höjda krav på hög hastighet. såväl som samt ytterligare ett antal statliga aktörer har fiberoptiska nätverk som sträcker sig över . De används i huvudsak för att styra järnvägs- och kraftledningsanläggningar. Delar av dessa fibernät är inte fullt utnyttjade, vilket innebär att redan befintliga anläggningar skulle kunna bidra till att uppnå målet om att av hushållen ska ha tillgång till fiber. Utöver detta skulle det kunna skapas en mer driftsäker nätverksstruktur om dessa fibernät sammankopplades. Därmed bör de olika fibernäten i statlig ägo tillgängliggöras för marknaden. Med stor sannolikhet kan ett fritt flöde av data inom ramen för statens egen verksamhet skapa större effektivitet och bättre service till medborgarna. Det värde som skulle skapas i ekonomin om fler data släpptes fria för allmänheten skulle även med största sannolikhet vida överstiga kostnaden för att tillgängliggöra informationen. Därmed bör samtliga myndigheter få i uppdrag att strategiskt arbeta för att öka utbudet och tillgängligheten av öppen data, samt tillgängliggöra de offentliga handlingar som med liten eller ingen kostnad kan bli öppen data. Tack vare teknikutvecklingen ökar användningsområden för telefoner och surfplattor. Ökad täckning och allt högre överföringshastighet efterfrågas för att möjliggöra att de internetbaserade tjänsterna ska kunna användas överallt. Framförallt i glesbefolkade områden kan trådlös infrastruktur vara ett mer ekonomiskt sätt att nå ut till alla bostäder och verksamhetsställen i avvaktan på att fast fiber byggs ut. En väl utbyggd infrastruktur för mobil telefoni- och bredbandstjänster är en förutsättning för fortsatta möjligheter för människor att kunna bo kvar, driva företag, delta i undervisning, utöva kultur och sociala kontakter också på landsbygdsdelarna av vårt land. som den kommersiella delen kan säkerställa mobiltäckning på landsbygden är det viktigt att behovet av säker och tillgänglig, mobil, IP-baserad kommunikation för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa samt försvar tillgodoses. Aktörerna inom denna sektor använder , ett system som främst är anpassat för tal, men i teknikutvecklingens spår uppstår nu ett växande behov av exempelvis kommunikation av data. Säkra system för talkommunikation kombinerat med mobila bredbandslösningar är avgörande för att dessa aktörer ska kunna fullgöra sina uppdrag. Att 700 MHz-bandet auktioneras ut på marknadsmässiga villkor går helt i linje med Alliansens tidigare arbete med satsningar på bredband för landsbygden och säkra och stabila kommunikationsmöjligheter för samhällsviktig verksamhet. Det är dock viktigt att det i auktionsprocessen tas hänsyn till de behov som kommer behövas för att upprätthålla samhällstjänster av Försvarsmakten, och . Regeringen tillsatte via en utredning i syfte att analysera vilken lösning som är mest lämplig och delredovisa detta .