mot · H4023126 · 2016-10-05 00:00:00 — Jobb skapas av företag som växer och anställer. Fler jobb i växande företag betyder ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar vår gemensamma välfärd. välstånd byggs genom öppenhet och handel. utmanas företag och jobb i ständigt av entreprenörer och innovationer från hela världen. För att ska kunna konkurrera på den globala marknaden behöver villkoren för företagsamhet och entreprenörskap bli bättre. En ambitiös politik för företagande, entreprenörskap och innovationer är en förutsättning för att klara jobben och välfärden. Men mer måste till. För att säkerställa fortsatt goda villkor för företagande behöver vi kontinuerligt utvärdera och förbättra de system vi har. finns många områden där fortsatt kan och bör bli bättre. Tillgången på kapital är ofta avgörande för om ett företag ska kunna starta och växa eller ej. Vi behöver mer av offentlig-privata lösningar där statligt riskkapital kan samverka med privata investeringar. Därför föreslår att en fond-i-fond-lösning om inrättas för att stärka det privat-offentliga riskkapitalet. anser att alla gymnasieelever i ska erbjudas läsa UF. Det är också angeläget att i samband med detta göra ett kvalitetslyft av UF-verksamheten. För båda dessa ändamål avsätter vi för UF . En annan viktig del av ökad företagsamhet sker på yrkeshögskolorna runt om i landet. Vi vill därför ge Drivhuset i uppdrag att etablera närvaro och verksamhet på landets yrkeshögskolor för att ge fler elever möjligheten och hjälp med att starta och driva fler nya företag. För att åstadkomma detta avsätter vi . Möjligheten att integrera nya medborgare i det svenska samhället bygger ofta på möjligheten till arbete. Vi menar att den bästa integrationsåtgärden är ett arbete. Därför vill vi satsa ytterligare 20 miljoner på IFS-rådgivning via såväl som . En ny bransch som öppnar nya möjligheter för svenskt vidkommande är datacenters. Att datacenterindustrin ska få samma nivå på elskatt som basindustrin är rimligt och bör genomföras. anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en fond-i-fond-lösning om bör inrättas för att stärka det privat-offentliga riskkapitalet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att UF ska erbjudas på alla gymnasieprogram i hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett kvalitetslyft bör genomföras inom gymnasiets yrkesprogram som bl.a. innebär att kopplingen till arbetslivet stärks med hjälp av UF och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Drivhuset bör få ett utökat uppdrag att etablera sin verksamhet på yrkeshögskolor och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor) Anslagsförslag 2017 för utgiftsområde 24 Näringsliv Avvikelse från regeringen (M) Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer För att människors inneboende kraft, kreativitet och entreprenörskap ska ha möjlighet att förverkligas är det grundläggande med ett gott företagsklimat. Att företag startar och växer är grunden för jobb och finansieringen av vår gemensamma välfärd. Fler företag och fler i arbete betyder fler händer i vården och fler lärare på våra skolor. vill därför skapa bättre förutsättningar för att fler företag ska kunna anställa och växa. Det förutsätter bland annat tillgång till kompetent arbetskraft, kapital som kan investeras i företagen och att företagens regelbördor minskar. Förbättra tillgången på kapital har en internationellt sett stor finansiell sektor i förhållande till ekonomins De ger ett viktigt bidrag till den svenska tillväxten och säkerställer att många branscher och företag har god tillgång till kapital. För att nya företag ska skapas och växa till är tillgången på kapital centralt. entreprenörer behöver goda förutsättningar för att kommersialisera innovativa affärsidéer och utveckla växande företag. I relation till jämförbara länder är dock mindre kapital i fördelat till de allra tidigaste utvecklingsfaserna av nya produkter eller tjänster, och riskkapitalet har också minskat . Här har statliga finansieringsinsatser en viktig marknadskompletterande roll att spela. Det offentliga riskkapitalet har dock visat på begränsade resultat i detta avseende. av det offentliga riskkapitalet når företag i uppstartsfasen, och i såddfasen. har en utredning av det statliga riskkapitalet skett. Förslaget är remitterat och under beredning. Vi kommer att återkomma med förslag kring detta . Men det finns redan nu indikationer på att statligt riskkapital tränger undan privat kapital i senare faser, och de statliga fonder som finns är på många sätt överlappande vad gäller mål och mandat. Vårt ingångsvärde är att privat kapital ska vara utgångspunkten för företagsfinansiering. Offentliga insatser ska kunna komplettera privat riskkapital om särskilda behov finns och bör då i huvudsak ha inriktningen av att användas för att få mer privat kapital på marknaden. Vi anser även att det bör inrättas en offentligt–privat fond–i–fond-lösning inom ramen för det statliga riskkapitalet. Fonden ska vara inriktad på det tidigaste och mest riskfyllda faserna och ha en omfattning om där privat kapital står för minst hälften. Anslag 1:5 Näringslivsfrämjande åtgärder Det är önskvärt om fler människor väljer att starta eget företag. Få att nå dit är det viktigt att jobba med attityder. En undersökning från visar att av unga i åldrarna 18–kan tänka sig att starta ett eget företag, däremot är det som gör det i slutändan. Vidare har undersökningar av Ung Företagsamhet (UF) visat att bortåt var fjärde elev som går igenom UF senare i livet startar företag. Man vet också att de som genomför UF också i högre grad är chefer, får högre lön och har kortare arbetslöshetsperioder än de som inte går UF. Det är därför rimligt att anta att fler företag skulle startas om fler elever erbjuds och väljer att gå UF. Det finns därutöver stora skillnader i hur stor andel elever som går UF på olika gymnasieprogram. Nio av tio elever på Handels- och administrationsprogrammet läser UF, medan under en av tio elever på Byggprogrammet gör det. Rimligen finns möjligheter att erbjuda fler elever en chans att läsa UF, inte minst då många elever på yrkesprogram ofta senare i livet starta eget företag och genom UF torde stå bättre rustade för livet som egen företagare. Därför anser att alla gymnasieelever i ska erbjudas läsa UF. Det är också angeläget att i samband med detta göra ett kvalitetslyft av UF-verksamheten. För båda dessa ändamål avsätter vi för UF 2017. En annan viktig del av ökad företagsamhet sker på yrkeshögskolorna runt om i landet. Drivhuset har en etablerad verksamhet med goda resultat vars idéer skulle lämpa sig väl även på yrkeshögskolorna. Vi vill därför ge Drivhuset i uppdrag att etablera närvaro och verksamhet på landets yrkeshögskolor för att ge fler elever möjligheten och hjälp med att starta och driva fler nya företag. För att åstadkomma detta avsätter vi . Företagande är en väg för många utrikes födda att komma in på arbetsmarknaden. Andelen företagare bland utrikes födda, och framför allt utrikes födda från , är högre än bland inrikes födda. ger stöd till företagare med utländsk bakgrund genom lån, rådgivning och riskkapital. En del av verksamhet, IFS Rådgivning, riktas särskilt till denna målgrupp. IFS Rådgivning ger personlig rådgivning och praktiskt stöd i frågor gällande hur man startar och driver ett företag i . IFS Rådgivare har själva utländsk bakgrund och rådgivning kan erbjudas på ett tjugotal språk. Enligt IFS startas vart femte företag av en person med utländsk bakgrund. Särskilt unga invandrare är benägna att satsa på eget företag. Det finns över 95 000 företag i som ägs av invandrare och tillsammans sysselsätter de över 300 000 människor. För att kunna skala upp och få fler framgångsrika utrikes födda entreprenörer satsar vi 19 miljoner extra till och 1 miljon extra till . Minskad uppräkning av förvaltningsanslag För att finansiera prioriterade satsningar görs en justering av de anslag som berörs av PLO-uppräkning som börjar gälla först . Effekten blir att uppräkningen av vissa anslag blir något lägre jämfört med regeringens förslag.