ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H402808 · 2016-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera och konkurrensutsätta Arbetsförmedlingen och tillkännager detta för regeringen. tillsatte alliansregeringen en bred översyn av Arbetsförmedlingen – den första större översynen . Dessvärre hände det inte så mycket under nuvarande regering som verkade ett tag ha slängt det viktiga arbetet i papperskorgen. tillsatte dock regeringen en särskild utredare med uppdrag att göra en bred översyn av statens åtagande på arbetsmarknaden och Arbetsförmedlingens uppdrag. Däremot verkar utredningen inte komma att beröra frågan om konkurrensutsättning av Arbetsförmedlingen. Det är väl bekant att många företag väljer bort Arbetsförmedlingen när de ska rekrytera personal. Det är framför allt informella kontakter, spontanansökningar, rekryteringsföretag och bemanningsföretag som vinner terräng som rekryteringsväg på Arbetsförmedlingens bekostnad. En förklaring är att företagens rekryteringsbehov har ändrats sedan Arbetsförmedlingen bildades. Arbetsförmedlingen har traditionellt varit inriktad på att ge service till stora arbetsgivare och offentlig sektor. är arbetsmarknaden mer mångfasetterad och Arbetsförmedlingen har inte kunnat följa med i denna rörelse. Arbetsförmedlingens verksamhet är inte fullt ut anpassad efter dagens arbetsmarknad där det inte går att använda en och samma väg för alla arbetslösa. Arbetsförmedlingen bör öppnas upp för konkurrens på lika villkor där en mångfald av fristående aktörer kan bidra i förmedlingsverksamheten. Kombinationen av valfrihet för den enskilde med resultatinriktade och specialiserade aktörer kan göra den offentligt finansierade Arbetsförmedlingen betydligt mer effektiv. Genom att konkurrensutsätta den arbetsförmedlande delen av Arbetsförmedlingens verksamhet ökar också möjligheten för varje arbetssökande att själv kunna välja förmedlare när verksamheten blir mer specialiserad.
mot · H402809 · 2016-10-03 00:00:00 — Alla barn har rätt till sin egen kropp – Stoppa medicinskt omotiverad kirurgi på barn ställer sig bakom det som anförs i motionen om omskärelse av barn och tillkännager detta för regeringen. råder förbud mot att, på flickor, genom ingrepp förändra de yttre könsorganen för att åstadkomma bestående förändringar av dem, det som i vardagligt tal kallas för könsstympning. Ett ingrepp som ger bestående men får inte utföras, varken med eller utan samtycke. På pojkar, upp till , är det däremot tillåtet att genomföra omskärelse som inte är medicinskt motiverad, så länge vårdnadshavarna informerats om vad ingreppet innebär. Pojken ska så långt möjligt informeras om ingreppets konsekvenser, och ingreppet får inte utföras mot pojkens vilja. förekommer givetvis ett stort antal medicinskt motiverade omskärelser på många barn men många ingrepp genomförs också av andra skäl, som kulturella och religiösa. I ett stort antal av dessa fall är det svårt att fullt ut få fram det enskilda barnets inställning till ett ingrepp. Det är svårt att veta i vilken grad målsmän eller andra personer i barnets närhet utövar påtryckningar för att ingreppet ska genomföras. Det kan vara värt att i sammanhanget nämna att såväl som motsätter sig omskärelse utan medicinsk indikation på omyndiga pojkar. Alla barn har rätt till sin egen kropp. Lagstiftningen bör också ha den utgångspunkten. Ett ingrepp som inte bygger på ett medicinskt behov innebär en kränkning av barnets kropp. Därför ska ingrepp som inte är medicinskt motiverade inte få genomföras förrän barnet blivit myndigt och i lagens mening kan fatta egna beslut om sin egen kropp. Men när ett förslag med denna innebörd framfördes under /15, så avslog utskottet denna begäran med motivationen att överlämnade en skrivelse 2013 och att den bereds inom varför inte initiativ på området av skulle tas. Detta är nu , och utsätts många barn därför fortfarande för medicinskt omotiverad kirurgi i vårt land i strid med bland annat läkarvetenskapen och dess företrädare. Jag vill därför att nu med bifall till denna motion ger regeringen det tillkänna. Finn (M)
mot · H402812 · 2016-10-03 00:00:00 — Ska kunna stödja hbtq-organisationer även i länder där situationen för hbtq-personer är som svårast krävs en ökad flexibilitet. har i sitt utvecklingssamarbete visat hur det är möjligt, och den norska motsvarigheten till RFSL har fått relativt stor frihet att fördela pengar till hbtq-organisationer i syd. Regeringen bör återkomma till med förslag till hur stödet till hbtq-organisationer i syd kan förstärkas och göras mer flexibelt. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)
mot · H402813 · 2016-10-03 00:00:00 — En förändrad psykiatri som möter befolkningens behov ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en förändrad psykiatri som möter befolkningens behov och tillkännager detta för regeringen. Psykisk ohälsa är ett av våra största samhällsproblem. Det måste göras mer för att tidigt fånga upp de individer som mår dåligt och säkerställa att alla får den hjälp och det stöd som behövs. Psykiatrin i behöver förbättras på många punkter. Vården har präglats av en brist på tillgänglighet, snäv valfrihet och alltför lång väntetid. Valfriheten måste ges ett större utrymme och samarbetet mellan kommuner och landsting måste förbättras. Det är viktigt att vården av människor med allvarlig psykisk sjukdom präglas av en helhetssyn på människan. Barn, vuxna och äldre med psykisk sjukdom ska ha tillgång till en kunskapsbaserad och god vård, samt rehabilitering när de behöver den. I tonåren är det många som mår dåligt, är oroliga eller inte känner sig sedda. För att tidigare ha möjlighet att hjälpa och fånga upp signaler på att en individ inte mår bra är det viktigt att erbjuda täta och kontinuerliga hälsosamtal . Att samtala, fråga och se alla elever är av yttersta vikt för att motverka psykisk ohälsa bland unga. Förebyggande samtal kan också bidra till att tidigt lära barn och unga att möta och hantera motgångar i livet. satsades inom området psykisk ohälsa. 2012 lanserades också en plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa (PRIO) med fokus på arbete, sysselsättning och förbättrad samordning av de insatser som ges av flera aktörer. har också många flyktingar sökt sig till för en , då man flytt undan krig, förtryck och förföljelse. Många av dessa människor lider av psykisk ohälsa och traumatiska upplevelser som behöver bearbetas. beräknas en tredjedel av samtliga nyanlända lida av traumatiska besvär och psykisk ohälsa på grund av krigsupplevelser. Kommuner och Landsting (SKL) har aviserat att situationen för nyanlända som lider av psykisk ohälsa är alarmerande då det saknas kompetens inom psykiatrin för att ta hand om människor som upplevt krig. Kötiderna för att få rätt hjälp och vård är ofta långa och många vet inte heller vart de ska vända sig. Det krävs en förändrad psykiatri med bättre specialistkompetens för att möta dagens psykiska ohälsa och trauman som många nyanlända bär med sig. måste bli bättre rustat på att både ge stöd åt våra unga och öka kunskapen kring hur psykiatrin kan möta och hjälpa människor som varit utsatta för krig och tortyr.
mot · H402814 · 2016-10-03 00:00:00 — Skyndsamt införande av längre och tyngre lastbilar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ska återkomma till med konkreta regelförändringar för att möjliggöra användningen av tyngre lastbilar med vikt upp till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och återkomma med förslag om längre lastbilar och tillkännager detta för regeringen. är ett land som är beroende av handel och transporter. En stor del av vår ekonomi är kopplad till import och export. Vårt land är stort och glest befolkat. Detta gör sammantaget att bra transporter är viktigare för än för många andra länder. Transporter i och till och från andra länder går med olika transportslag och ofta med en kombination av transportslag. Före utlastningen av gods med ett fartyg i kan godset ha transporterats med såväl tåg som lastbil. Väl fungerande vägtransporter är helt avgörande för många företag och branscher. Exempelvis behövs lastbilen för att hämta timmer i skogen. Genom att tillåta tyngre lastbilar kan vi effektivisera transporterna på våra vägar. På så vis kan en och samma lastbil transportera mer och antalet lastbilar blir färre. Det leder till såväl minskade utsläpp som ökad trafiksäkerhet. Att tillåta tyngre lastbilar med en vikt upp till är fullt möjligt. Förslag finns som är utredda, remitterade och klara. har dessutom beslutat att så ska ske. Det är därför rimligt att riktar en uppmaning till regeringen att skyndsamt återkomma med nödvändiga regelförändringar för att möjliggöra användning av tyngre lastbilar med vikt upp till . En annan möjlighet för att effektivisera vägtransporterna är att tillåta längre lastbilar. Försök med längre ekipage har skett inom skogsindustrin med mycket gott resultat. På samma sätt sker försök med långa ekipage för omlastning mellan tåg och lager inom handeln i . All erfarenhet visar på mycket gott resultat när det gäller minskad bränsleförbrukning och därmed bättre ekonomi liksom minskade utsläpp, utan att slitaget på vägnätet ökar. Längre lastbilar stärker således konkurrenskraften för svenska företag och för svensk ekonomi. Det är därför rimligt att regeringen ges uppdraget att utreda ett införande av längre lastbilar och återkomma till med nödvändiga förslag.
mot · H402815 · 2016-10-03 00:00:00 — Översyn och värnande av skyddsjakt och licensjakt på varg ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av skydds- och licensjakt på varg och tillkännager detta för regeringen. har en mycket rik flora och fauna. I vårt land finns olika naturtyper från fjäll i norr till kustmiljöer i söder. Djurlivet är omfattande. I finns också ett mycket stort naturintresse som tar sig uttryck i allt från allemansrätt och scouting till fågelskåderi och jakt. Det arbete människor på olika sätt lägger ned frivilligt är helt avgörande för den långsiktiga förvaltningen av djur och natur. Vi har viktiga och stora rovdjursstammar i . Det är viktigt att förvaltningen av rovdjuren sköts långsiktigt och adaptivt samt sker i samspel med människor. fungerar det väl, i andra delar finns mer att göra. I delar av såsom , , , och är trycket från rovdjuren högt. I en ansvarsfull förvaltning krävs en balans mellan intressen, bra koll på stammar, en tillit mellan människor och myndigheter såväl som att kunna använda möjligheter till både licensjakt och skyddsjakt. Det är särskilt tydligt för vargen. har domstolsutslag ifrågasatt licensjakt på varg i . Licensjakt är en del av en hållbar förvaltning. Om licensjakt inte används innebär det också i praktiken att skyddsjakten blir än viktigare för en hållbar förvaltning men då mer riktat till olika områden eller revir. En balans mellan rovdjur, bytesdjur och människor är avgörande för näringar som fårskötsel och jakt. En god kontroll på stammar grundlägger trygghet och trycker undan illegal jakt. Tillit skapas om viltvårdsdelegationer och länsstyrelser visar lyhördhet för behov av skyddsjakt på varg och insikten att licensjakt är en naturlig del av förvaltningen av varg eller andra arter. För att få en hållbar förvaltning av varg, och andra arter, på plats bör goda möjligheter till såväl licensjakt som skyddsjakt finnas. Exempelvis bör tiden för beslut om skyddsjakt kunna tas lättare och snabbare. Villkoren för och värnandet av licensjakt och skyddsjakt på varg bör ses över. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H402816 · 2016-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att stärka hamn och tillkännager detta för regeringen. hamn är i särklass största och viktigaste hamn. Hamnen är viktig för staden genom alla direkta arbetstillfällen i hamnen och indirekt inom sjöfart och logistik. är hamnen framförallt viktig för näringslivet utanför . För att företag ska kunna importera eller exportera varor är en vanlig väg ut på kontinenten, till andra kontinenter eller för att ta emot varor. hamn är också en så kallad CORE-hamn, vilket innebär att det är en av de särskilt prioriterade hamnarna inom EU. Hälften av ekonomi kommer från handel. har en liten egen marknad och ligger geografiskt en bit från andra, stora exportmarknader. En väl fungerande logistik är därför viktig och viktigare än för konkurrentländer. hamn är en helt avgörande kugge i logistiksystemet i . Detta är särskilt tydligt för den viktiga, svenska industrin. Ska säkra och utveckla handeln är det nödvändigt att stegvis stärka hamn. En del av detta handlar om saker som hamnen själv kan göra såsom investeringar i kajer, kranar och områden för tredjepartslogistik. kan också bidra genom att utveckla den del av vägnätet staden äger. Sjöfartsnäringen kan bidra med saker såsom införande av ny teknik som minskar bränsleförbrukning och utsläpp. Till det har staten ett stort ansvar. Förutsättningar krävs för att kunna ta emot nytt, modernt och större tonnage. Det är också viktigt att satsningar på väg och järnväg hänger samman med hamnens utveckling för att gods ska kunna fraktas och till och från hamnen på ett smidigt och tillförlitligt sätt. En stegvis förstärkning av hamn bör prioriteras i den nationella infrastrukturplaneringen. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H402817 · 2016-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Republiken () representation ambassadstatus och tillkännager detta för regeringen. Republiken () är en av världens 25 största ekonomier och bland de 20 största vad gäller handel. Landet rankas som nummer 14 i –2015 om länders konkurrenskraft; . är dessutom en välfungerande demokrati. Landets president, parlamentet och de lokala beslutsfattarna utses i demokratiska val. I finns pressfrihet och ett självständigt rättsväsen. och har mycket goda relationer på handelsområdet, bl.a. hålls årliga konsultationer på statssekreterarnivå. Våra länder har också ett omfattande utbyte inom kultur, utbildning och forskning. officiella hållning är att följa EU:s princip om ett . Ett-Kina-politiken hindrar inte på något sätt att uttalar sitt stöd för . En lämplig första åtgärd vore att ge representation i ambassads status eller åtminstone de praktiska lättnaderna när det gäller förenklade procedurer för visering, registrering av fordon med mera som en ambassad har. Boriana (M)
mot · H402818 · 2016-10-03 00:00:00 — Utred en sammanslagning av ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att utreda för- och nackdelar med en sammanslagning av och tillkännager detta för regeringen. 2010 slogs och samman och en ny myndighet, , bildades. kom också att omfatta de betydligt mindre verksamheterna vid tidigare Rikstrafiken, samt den långsiktiga planeringen vid och Transportstyrelsen samt en del av tidigare (Trafikanalys). Tanken var att det skulle skapa goda möjligheter till effektivisering och därmed generera mer nytta för investerade medel. Kostnadseffektiviseringar skulle leda till att mer pengar kunde läggas på infrastrukturåtgärder då de inte skulle innebära ett lägre totalt anslag till myndigheten. har ansvar för den långsiktiga planeringen av hela infrastrukturen – gällande alla fyra trafikslag medan har det kortsiktiga, operativa ansvaret för sjöfartens infrastruktur. Denna överlappning leder till otydligheter såväl för myndigheterna själva, som för dess uppdragsgivare och dess användare. Forskningsfinansieringen, till exempel, kanaliseras via forskningsanslag till som i praktiken har beslutsrätt över medlen. Även infrastrukturutvecklingen har motsvarande tvetydigheter. En utredning bör tillsättas för att utröna för- och nackdelar med en sammanslagning av . Boriana (M)
mot · H402819 · 2016-10-03 00:00:00 — Motion till 2016/17:819
mot · H402821 · 2016-10-03 00:00:00 — ska vara klimatneutralitet så att det är möjligt att beskatta fossila bränslen mer än förnybara utan att det anses vara ett brott mot regelverket. Här måste ta strid med för att skapa hållbara spelregler, så att det blir möjligt att med nationella styrmedel nå de mål som EU enats om. EU-gemensamma hållbarhetskriterier för fossila bränslen och märkning finns det inom EU gemensamma hålbarhetskriterier för förnybara bränslen. vill synliggöra de fossila bränslenas påverkan och vill därför att det införs gemensamma hållbarhetskriterier för fossila bränslen i EU. Resultatet av hållbarhetskriterierna, som inkluderar bland annat miljöpåverkan och växthusgasprestanda, bör synliggöras för konsumenten i form av en EU-gemensam märkning. Med en sådan märkning har konsumenten möjlighet att göra rättvis jämförelse mellan förnybara och fossila alternativ. Med hållbarhetskriterierna som grund kan man också införa en ursprungsmärkning av bränslet vid pumpen. Genom att synliggöra ursprunget av drivmedlet kan konsumenter göra ett medvetet val, såsom vi gör med livsmedel eller kläder . Fossiloberoende fordonsflotta som mål i EU Transporterna minskar avstånden mellan människor och möjliggör att leva, arbeta, handla och mötas. I och med att transporterna är en stor bidragande orsak till utsläpp av växthusgaser som utsläppen inte känner några gränser så vill vi se en ambitionshöjning inom EU. För att möjliggöra långsiktiga investeringar och tydliga spelregler vill vi att EU-länderna antar ett långsiktigt mål för att nå en fossiloberoende fordonsflotta. Koldioxidkrav för fordon i EU Transportsektorn utgör en fundamental kvarvarande utmaning för att klara klimatmålen då transporterna dels orsakar ungefär en tredjedel av utsläpp av växthusgaser och dels att majoriteten av fordonsflottan ännu är beroende av fossila bränslen. Utsläppen behöver minska i snabbare takt än vad som sker . Genom teknikutveckling kan marknaden påverkas och utvecklingen drivas på ytterligare mot förnybara bränslesnåla bilar. Ett avgörande steg är att skärpa koldioxidkaven på personbilar och lätta lastbilar inom EU vilket bör ske utan att det ökar utsläppen av luftföroreningar. En sådan åtgärd skulle ha en stor effekt på en större marknad, även utanför och bidra till både teknikutveckling och ökad sannolikhet att nå klimatmålen. I kombination med koldioxidskatten kan skärpta koldioxidkrav utgöra viktiga styrmedel och ge tydliga spelregler till marknadens aktörer. Ännu saknas samma möjligheter för tunga fordon men bör driva på för att det inom EU utvecklas koldioxidutsläppskrav. Flera andra betydelsefulla marknader såsom , , och har redan utvecklat och använder dessa typer av krav. För att europeisk lastbilsindustri ska fortsatt vara konkurrenskraftig behöver motsvarande krav ställas även på den europeiska marknaden. Med två världsledande lastbilstillverkare har möjlighet att ta denna position för att driva på för förändringen i EU. anser därför att bör driva på att skärpa koldioxidkraven för personbilar och lätta lastbilar i EU samt utveckla koldioxidutsläppskrav för tunga fordon. i (C) Per Lodenius (C) Per Åsling (C)
mot · H402824 · 2016-10-03 00:00:00 — Vi ser det som motiverat att ändra regelverket eftersom överanvändning av antibiotika är ett så stort hot mot människors hälsa. Vi föreslår att tullen får befogenheter att beslagta antibiotika även om den kommer från annat EU-land. Synliggöra och inkludera ekosystemtjänsters värde i samhällsplanering och näringslivsutveckling För att stärka vår biologiska mångfald och hindra förlusten av den behöver vi stärka ekosystemtjänsternas motståndskraft. är det många som ännu inte förstår vidden av att stärka dessa. Det som vi tar för givet som pollinering, ren luft, vattenrening, produktion av mat och rekreation är inte självklart om vi inte tryggar dessa tjänster i naturen, så kallade ekosystemtjänster. Behovet av en rik biologisk mångfald ökar i takt med att jordens befolkning ökar. Inte minst är behovet stort i de fattigare delar av världen där djuren behövs som proteinkälla för humankonsumtion, träden behövs som byggnadsmaterial och bränsle och många växter används i medicinskt syfte. En viktig framgångsfaktor i arbetet för en stärkt biologisk mångfald är ett utökat och förbättrat samarbete med näringslivet, markägare och ideella organisationer. En ökad miljöhänsyn behövs i brukandet och en fortsatt satsning på skydd av svenska skogar, våtmarker, hav, vattendrag och sötvatten. Fler behöver förstå varför det är avgörande att integrera värdet av ekosystemtjänster i sin kärnverksamhet och få hjälp med hur detta ska göras. vill inkludera ekosystemtjänsternas värde i samhällsplanering och näringslivsutveckling. För att uppnå detta kan både lagar och ekonomiska styrmedel behöva anpassas för att reflektera värdet av ekosystemtjänster. Likaså kan utbildningsinsatser behövas för att säkra exempelvis havens förmåga att reproducera fisk, eller bin och andra insekters betydelse för pollinering av växter. Det är nödvändigt för att långsiktigt trygga företagsamhet och jobb i hela landet. i (C) Per Lodenius (C) Per Åsling (C)
mot · H402825 · 2016-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om fortsätta att utreda frågan om gårdsförsäljning av vissa lokalproducerade alkoholhaltiga drycker och tillkännager detta för regeringen. Den svenska landsbygden har ett stort turistvärde och många svenskar åker runt i landskapen för att uppleva och lära känna sitt land. Det finns många som gjort samma sak i andra länder och vi har sett ett ökat antal utländska turister som vill lära känna vår kultur. Med den tidigare regeringens satsning Matlandet har fokus lagts på lokalt producerade produkter och så även på drycker som vin, öl, cider med mera. Produktionen är oftast under uppbyggnad och mycket liten vilket ger en väsentligt högre prisbild i jämförelse med motsvarande på Systembolaget. I och med att de volymer som lokala producenter står för är mycket små kan de nog anses sakna alkoholpolitisk påverkan på befolkningen. Dessutom gör de naturliga förutsättningarna för vinproduktion i att tänkbara verksamheter inom denna sektor inte blir större än kulturföretag med små nischade produkter. Oavsett volym ska det naturligtvis råda samma begränsningar och kontroll för försäljning av alkohol på gård som på Systembolaget och i verksamheter med utskänkningstillstånd. kommer dessa företag att bidra till en mer levande landsbygd, öka turismen och besöksnäringen, även utanför de stora besöksmålen och städerna. Fler företag får möjligheten att etablera sig och växa sig starka vilket bidrar till ökad sysselsättning på landsbygden. Regeringen har tidigare utrett frågan och funnit att man inte kan gå vidare med lagförslag baserade på den senaste utredningen. Som vi riksdagsledamöter ser det bör regeringen utreda frågan ytterligare i syfte att finna en framkomlig väg för gårdsförsäljning av öl, vin, cider med mera. Vi kan till exempel tänka oss att de lokala producenterna blir ombud och får en gedigen utbildning. Vidare skulle Systembolaget kunna bli huvudman för den kontroll och utbildning som sker av dessa vinföretag.