mot · H4023350 · 2016-10-05 00:00:00 — föreslår därför att det redan ska vara lägre skatt för att jobba mer, i stället för från dagens . Vårt förslag innebär att 70 000 64-åringar får sänkt skatt och sysselsättningen beräknas öka med mellan 1 000 och 4 000 personer. När regeringen vill göra det dyrare att anställa personer vill att arbete för äldre ska löna sig än mer. Att jobbskatteavdraget förstärks redan samma kalenderår som man uppnått pensionsåldern stärker drivkrafterna för att stanna kvar på arbetsmarknaden. satsar 2017 och för att förstärka jobbskatteavdraget för dem som närmar sig pensionsålder. Sänk anställningskostnaderna för äldre Regeringen införde i budgetpropositionen en särskild löneskatt för personer som vid årets ingång har fyllt . Flera remissinstanser, däribland och , anser att förslaget sannolikt kommer att påverka sysselsättningen bland äldre personer negativt. Detta är fel väg att gå. vill sänka anställningskostnaderna för äldre och göra det lättare att jobba även efter 65. Stärkta drivkrafter för arbete högre upp i åldrarna, en anpassad arbetsmiljö och en väl fungerande arbetsmarknadspolitik stärker förutsättningarna för ett längre arbetsliv. satsar på sänkt löneskatt för äldre. Bättre möjligheter att finansiera högre utbildning senare i livet vill skapa en mer flexibel och modern arbetsmarknad där människor har goda möjligheter att byta inriktning och karriär och människor ges flera chanser i livet. Då behöver det bli enklare att skola om sig eller pröva ett nytt jobb. Om fler ska kunna känna sig trygga med att byta arbete eller till och med bransch, även längre upp i åldrarna, behöver förutsättningarna för omställning förbättras. Det måste därför vara möjligt och attraktivt för fler att studera också senare i livet. En person som behöver bygga på sina studier för att antingen kunna ta större ansvar, exempelvis en undersköterska som efter ett antal yrkesår vill vidareutbilda sig till sjuksköterska, eller helt byta spår ska ha förutsättningarna att göra det. Alliansregeringen tog flera steg för att öka möjligheterna till omställning och kompetensutveckling under arbetslivet genom bland annat ändringar i studiemedelssystemet. Alliansregeringen ändrade också reglerna så att personer med a-kassa ska kunna delta i kortare utbildning med bibehållen ersättning. Men mer kan göras. Därför vill satsa mer på att förbättra möjligheterna att finansiera högre utbildning senare i livet. För att öka möjligheterna att kombinera arbete och studier vill vi att fribeloppet, den inkomst man kan tjäna utan att studiemedlet minskar, höjs från dagens dryga till per kalenderår. Vi vill också att möjligheterna till extra studieveckor för den som fyllt ska utökas och att åldersgränsen för studiemedel höjs till . Slutligen bör möjligheten till tilläggslån för studerande med barn höjas från till . satsar för att förbättra möjligheterna att finansiera högre utbildning senare i livet. är ett av världens mest jämställda länder. Vi har föräldraförsäkring och en väl utbyggd barnomsorg som ger förutsättningar för föräldrar att ta ett stort ansvar för barn och förvärvsarbeta. Svenska kvinnor arbetar i hög grad under småbarnsåren och även männen är föräldralediga. Trots det återstår mycket att göra innan samhället och arbetslivet är jämställt. tjänar kvinnor mindre än män och arbetar deltid i större utsträckning. Kvinnor tar fortsatt ett större ansvar för det oavlönade hushållsarbetet och är i större utsträckning föräldralediga och sjukfrånvarande. Allt detta bidrar till ojämställdhet – i vardagen och i plånboken. Arbete är en hörnsten i ett jämställt samhälle. Alliansregeringens reformer för att förbättra drivkrafterna för arbete och minska utanförskapet har bidragit till ökade förutsättningar för ekonomisk jämställdhet. Det har blivit mer lönsamt för alla att gå från utanförskap till arbete tack vare jobbskatteavdraget. Eftersom förbättringen relativt sett varit som störst för låg- och medelinkomsttagare har drivkrafterna till arbete stärkts mer för kvinnor än för män. vill fortsätta sänka skatten med tyngdpunkt mot dem som har låga inkomster, inte minst för att göra det mer lönsamt för kvinnor att arbeta. Kvinnor och män arbetar i genomsnitt lika många timmar , men män ägnar mer tid åt förvärvsarbete och kvinnor ägnar mer tid åt hemarbete. Det mönster som leder till att kvinnor tar större ansvar för hem och barn och arbetar deltid i högre grad än män etableras i stor utsträckning under föräldraledigheten. Kvinnor är föräldralediga längre än män och stannar också oftare än män hemma från arbetet för att vårda sjuka barn. tas av alla föräldrapenningdagar och av all tillfällig föräldrapenning (vab) ut av kvinnor. Även om utvecklingen går åt rätt håll går det alldeles för långsamt. Behåll jämställdhetsbonusen för ett jämnare uttag av föräldraförsäkringen Jämställdhetsbonusen uppmuntrar till en jämnare fördelning av föräldrapenningdagarna mellan föräldrar utan att tvinga fram en fördelning genom kvotering. Regeringen har beslutat avskaffa jämställdhetsbonusen . Vi vill behålla jämställdhetsbonusen. satsar 2017, 2018 och därefter på jämställdhetsbonusen i föräldraförsäkringen. Vab-bonus för en mer jämlik ansvarsfördelning vid vård av sjuka barn Tillfällig föräldrapenning i samband med barns sjukdom, så kallad vab, innebär en extra utmaning för vardagspusslet för många familjer. Uttaget av så kallade vab-dagar är också långt ifrån jämställt. Fördelningen av uttaget av vab förändrades inte alls –2013. Runt 65–tas ut av kvinnor medan männens andel är 34–. Vi vill utreda möjligheten att införa en jämställdhetsbonus för uttaget av vab-dagar för att uppnå ett mer jämställt familjeansvar och stärka kvinnors ställning på arbetsmarknaden. Bättre arbetsmiljö för kvinnor En annan stor jämställdhetsutmaning är kvinnors arbetsrelaterade ohälsa. har kvinnor haft högre sjukfrånvaro än män, och skillnaderna fortsätter att öka. Fler kvinnor än män tvingas lämna arbetslivet på grund av ohälsa och kvinnor uppger också i högre grad än män att de lider av såväl fysiska som psykiska arbetsrelaterade besvär. Alliansregeringen gav i uppdrag att ta fram kunskap samt att utveckla och genomföra särskilda insatser för att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem. Vi vill ge ytterligare resurser för att fortsätta förbättra kvinnors arbetsmiljö – inte minst ser vi behov av att fördjupa arbetet kring psykosocial arbetsmiljö och organisatoriska frågor. öronmärker för att fortsätta arbete med att stärka kvinnors arbetsmiljö. En av de bärande delarna i plan för ett starkare handlar om hur vi skapar förutsättningar för tillväxt i hela . Företagsamhet är grunden för vårt välstånd och det som driver samhället framåt. Jobb kommer inte av sig själva. De skapas när det går att anställa till rimliga villkor och skatterna inte är för höga. Men för att skapa jobb krävs dessutom att man kan bygga, bo, resa, transportera och tryggad energiförsörjning, i hela landet. Vårt största samhällsproblem är det nya och växande utanförskap som drabbar utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning. Bristande integration och höga trösklar in till arbetsmarknaden är några av de viktigaste orsakerna till att utanförskapet växer och fördjupas. utmanas vår konkurrenskraft och förmåga att skapa nya jobb av en ökad internationell konkurrens samt den tilltagande digitaliseringen. För att bryta utanförskapet och öka vår konkurrenskraft måste företagsamhet och förmåga att skapa nya jobb – i hela landet – stärkas. Detta gäller såväl enkla jobb som de jobb som kräver lång utbildning och erfarenhet. Bara genom goda villkor för företagande och företagsamhet kan vi klara de samhällsproblem vi står inför. ekonomiska framgång förklaras ofta med att de grundläggande villkoren för företagande har varit relativt goda . Ett gott företags- och innovationsklimat har utgjort grunden för svenska företag att växa sig starka i men också genom att exportera och konkurrera internationellt. När olika bedömare och institut mäter konkurrenskraft klarar vi oss jämförelsevis väl. riskerar dock att tappa det försprång vi haft historiskt. pekar exempelvis på högt skattetryck, bristande flexibilitet på arbetsmarknaden och problem i utbildningssystemet som stora problemområden för svensk konkurrenskraft. Vi ser liknande tecken i andra mätningar. En femtedel av svenska företag anser att skattesystemet hämmar anställning av kvalificerade, högutbildade medarbetare. placerar sig under genomsnittet vad gäller andelen av befolkningen som planerar att starta företag i jämförelse med liknande innovationsdrivna ekonomier. Istället för att stärka svensk konkurrenskraft riskerar regeringens politik i flera avseenden att slå mot tjänster, industri och handel. Försenade infrastrukturinvesteringar, höjd dieselskatt, och hotet om en lastbilsskatt slår mot industrijobben och mot jordbrukssektorn. Höga skatter på jobb försvårar för kunskapsintensiva företag att rekrytera. En återgång till ineffektiv subventionspolitik istället för nödvändiga reformer på bostadsområdet gör det svårare att hitta bostäder för anställda. En skeptisk inställning till arbetskraftsinvandring och utstationering riskerar att ytterligare försvåra för kompetensförsörjningen. Försämrade RUT-avdrag slår mot tjänstesektorn. Sammantaget krävs fortsatta ansträngningar för att skapa förutsättningar för svenska företag att växa och konkurrera i och utanför . Vi måste garantera att våra företag möter väl fungerande institutioner och regelverk, ett gott innovationsklimat, tillgång till arbetskraft och kompetens och trygga och effektiva system för infrastruktur och energi. b.Fler bostäder och en effektivare bostadsmarknad Bostadsbristen är en av stora samhällsutmaningar. En långvarig bostadsbrist har utvecklats till en akut bostadskris. Den uppskattade befolkningstillväxten medför att det behöver byggas drygt 710 000 bostäder . För att nå detta mål krävs ett kraftigt ökat byggande. Tyvärr har regeringen börjat avveckla den moderna bostadspolitik som lett till att regelbördan minskat och att vi nu bygger mer än vi gjort . Det stora behovet av fortsatta reformer har fått stå tillbaka till förmån för en återgång till ineffektiv subventionspolitik. Regeringen står handfallen inför en av största samhällsutmaningar. behöver en effektiv reformagenda för fler bostäder och bostadspolitiken måste läggas om. Det krävs reformer som förenklar de regler som förhindrar att det byggs nytt och åtgärder som leder till bättre användning av det nuvarande bostadsbeståndet. Öka rörligheten i det befintliga bostadsbeståndet Rörligheten på bostadsmarknaden måste öka. Det nuvarande fastighetsbeståndet nyttjas inte effektivt och flyttkedjorna är tröga på grund av inlåsningseffekter på den svenska bostadsmarknaden. Låg rörlighet ger också svårigheter för de som står utanför bostadsmarknaden att ta sig in i både det hyrda och det ägda beståndet och verkar fördröjande på planeringsprocesser. Reavinstbeskattningen utgör en tröskel för människor att flytta från sin bostad. Dagens uppskovsbelopp för reavinsten är för lågt satt och räntan på uppskovet är så pass mycket högre än marknadsräntan att det i många fall inte lönar sig att skjuta upp beskattningen. Regeringens förslag om ett slopat uppskovstak är därmed tandlöst, vilket också många remissinstanser beskrivit. föreslår ett permanent slopat uppskovstak samt att uppskovsränta sänks till för att öka rörligheten på bostadsmarknaden. anser också att konsekvenserna av den nuvarande hyresregleringen måste ses över. Andrahandsuthyrning måste bli enklare för att snabbt öka det befintliga beståndet. För att förenkla andrahandsuthyrningen bör varje bostadsrättsinnehavare själv ha rätt att besluta om uthyrning i andra hand. Den möjlighet som dagens lagstiftning ger styrelsen i en bostadsrättsförening att förhindra andrahandsuthyrning av bostadsrätter ska alltså tas bort. satsar 2017, 2018, 2019 och 2020 på att slopa uppskovstaket och sänka uppskovsräntan till . Korta tiden från idé till spade i marken genom förenklad planprocess För att underlätta bostadsbyggande behöver det gå snabbare från idé till dess att spaden kan sättas i marken. Tiden för att få ett bygglov och kunna börja bygga uppgår vanligtvis till 3–men kan även vara längre än så. För att korta tiden behövs bland annat färre möjligheter till kravställande i detaljplaner och kortare handläggningstider. För att förenkla den svenska planprocessen behöver den göras om i grunden. Problemet med alltför styrande detaljplaner har lyfts åtskilliga gånger av forskare, utredningar och olika bedömare. anser att avsaknaden av bindande regional- och översiktsplaner leder till att de detaljplaner som produceras görs på en allt för detaljerad nivå och genom ett ineffektivt förhandlingsspel mellan kommun, byggherrar och berörda. I ett första steg bör kraven på när detaljplan fordras minska och privat initiativrätt till nya detaljplaner bör införas. På bör detaljplanekravet slopas helt. beslutade att regeringen bör införa möjligheten till privat initiativrätt för detaljplaner, men regeringen har inte agerat. Kommuner bör under vissa omständigheter kunna passera detaljplanprocessen och pröva bygglov direkt. Översiktsplaneringen bör stärkas och detaljplanekravet avskaffas. Regeringen bör lämna förslag om privat initiativrätt före . Korta tiden från idé till spade i marken genom färre och kortare överklaganden För att korta tiden innan spaden sätts i marken behövs bland annat kortare handläggningstider och kortare överklaganden. Möjligheten att överklaga myndighetsbeslut är viktig. krävs en balans mellan olika intressen. Möjligheten för enskilda och organisationer att fördröja och hindra byggnation har tillåtits att öka. Det finns även en tendens till upprepade processer där samma person efter förlorat mål väcker klagan vid nästa tillfälle. Först överklagas detaljplan, därefter följer överklagande för bygglov. Överklagandena försvårar och fördyrar byggandet. Det krävs därför att regelverket ses över och att hanteringen av överklaganden effektiviseras. Möjligheten till överklagande av bygglov bör begränsas när inga nya omständigheter tillkommit sedan detaljplan överklagats. Instanskedjan vid överklagande bör kortas genom att ta bort som instans för överklagande. Överklaganden bör avgiftsbeläggas. Tidsgränser för handläggning av överklagande bör införas hos kommuner och myndigheter och kopplas till ekonomiska sanktioner. Sakägarkretsen som har rätt att överklaga bör begränsas påtagligt. Frigör mer mark till bostäder genom ett reformerat riksintressesystem Markbrist är ett grundläggande problem som förtar effekten av många andra reformer. Under har antalet områden som markerats som riksintressen ökat kraftigt och av kommunerna med bostadsbrist menar att statens hantering av riksintressen har hindrat nya bostäder minst en gång . Riksintressesystemet behöver ses över i grunden och dagens system med 12 beslutande myndigheter måste reformeras. Regeringen, eller en expertgrupp, ska ansvara för att utpeka riksintressen. Kraven på att motivera riksintressena när de pekas ut ska stärkas. Beslut om riksintressen ska aktivt omprövas i samband med att ny översiktsplan antas av kommun. Om motiveringen är aktuell upphör riksintresset. Bostadsbyggande bör klassas som riksintresse och kulturmiljö och friluftsliv slopas. Frigör mer mark till bostäder genom ett reformerat system för naturreservat Sedan trädde i kraft har kommunerna själva möjlighet att besluta om naturreservat. De kommunalt beslutade naturreservaten är i mycket stor utsträckning tätortsnära. Regelverket för naturreservat behöver ses över och reformeras. En snabb tillväxt av kommunalt beslutade tätortsnära naturreservat riskerar att hämma bostadsbyggandet. Enbart regeringen, eller en expertgrupp, ska kunna inrätta naturreservat. Möjligheten att upphäva kommunala naturreservat när det är motiverat bör stärkas. Frigör mer mark till bostäder genom ett reformerat system för strandskydd Strandskyddet behöver också reformeras. alla sjöar har stränder vars sammanlagda längd motsvarar tio gånger jordens omkrets. Strandskyddet fyller en viktig funktion i att värna naturvärden och människans tillgång till dessa naturvärden. Lagstiftningen behöver dock anpassas till dagens verklighet. Trots att lättnader i lagstiftningen gjorts har tillämpningen av lagstiftningen inte fungerat och i många delar av har strandskyddet blivit mer restriktivt. Strandskyddet bör göras mer ändamålsenligt i hela landet i syfte att förbättra förutsättningarna för byggande och boende i strandnära områden. Det generella strandskyddet bör begränsas och möjligheten till utökat strandskydd till max bör endast användas undantagsvis. Kommunernas beslutanderätt gällande strandskydd ska stärkas relativt och . Fler undantag från strandskyddsbestämmelserna bör ses över i syfte att kunna skapa 1) mer socialt blandade bostadsområden, 2) mer attraktiva bostadsområden i glesbygdskommuner och 3) ökat bostadsbyggande där behoven är särskilt stora. Frigör mer mark till bostäder genom ett reformerat regelverk för buller Också regelverket kring buller bör reformeras. vill allt fler bo tätare med nära tillgång till kollektivtrafik och service. Med ny byggteknik kan det skapas goda ljudnivåer inomhus även i lägenheter nära till exempel tågstationer. Trots detta utgör riktvärdena för utomhusbuller ett betydande hinder för bostadsbyggande – av kommunerna ansåg 2013 att det hindrar bostadsbyggande. Riktvärdena för trafikbuller i byggkraven för nya bostäder bör höjas i linje med bullerutredningens förslag och aktuellt tillkännagivande. Bullerregelverken bör ses över ytterligare så att det går att bygga närmare vägar och järnvägar – upp till bör vara godkänt för bostadsbyggande. Jämställ allt buller (källa till buller ska inte ha betydelse). Inför bullerdeklarationer och flytta ansvar och valmöjligheter till enskilda (utöver minimikrav). Möjliggör bullerservitut för att kunna bygga exempelvis i närheten av tågstationer. Bygg prisvärda bostäder som alla har råd att bo i För att få igång byggandet behöver man kunna bygga kostnadseffektivt och ändamålsenligt. Byggbranschens produktivitet har utvecklats dåligt i , och mer behöver göras för att byggbolagen ska bygga bra och billigt. Byggkostnaderna i ligger långt över EU-snittet, vilket bidrar till att det inte byggs tillräckligt med bostäder. En viktig faktor är att möjligheten till stordriftsfördelar inte tas tillvara tillräckligt. behöver en mer industrialiserad byggprocess än . Krav på bostäders utformning, tillgänglighet och energihushållning är grundläggande för att säkerställa en lägsta godtagbar standard på svensk bostadsmarknad. Dessa regler är dock ofta mycket högt satta vilket kan göra det svårare att bygga prisvärt och kostnadseffektivt för till exempel ungdomar och studenter. Regelverket bör därför ses över. finns också problem med att hyresvärdar topprenoverar bostäder och därmed höjer hyran så att hyresgästen inte kan bo kvar. Det försvårar åtkomsten av hyresrätter för svaga hushåll. Inför typgodkända hus i syfte att tydligt förenkla och underlätta industriellt byggande. Förenkla byggreglerna i syfte att främja byggande och prisvärt boende. Se över förutsättningarna för att öka hyresgästers möjlighet att påverka renoveringars omfattning genom till- och frånval. Ge alla möjligheten att få en första bostad Bristen på studentbostäder leder till utbredd osäkerhet, långa köer, trångboddhet, hemmaboende, höga hyror och lång pendling. Bostadsbristen drabbar den enskilde studenten och påverkar förutsättningar för jobb och tillväxt. För att komma tillrätta med bristen på studentbostäder krävs reformer som gör det enklare och billigare att bygga små bostäder. Lärosätena skulle kunna få en större roll i att bidra till fler studentbostäder. Staten kan också ta ett större ansvar genom ett tydligare uppdrag till Akademiska Hus att öka deras byggande och ägande av studentbostäder. Ett särskilt förkortat förfarande för plan- och bygglovsprocesserna för studentbostäder bör införas i vilket kommunens processer ska få ta max . Reglerna för tekniska egenskapskrav och utformningsregler för studentbostäder bör förenklas så att det går att bygga mindre lägenheter i fler miljöer. En översyn bör göras av marktillgången nära universiteten och högskolorna. Mer mark måste kunna byggas på. Högskolornas och universitetens roll för att öka antal studentbostäder bör stärkas. De hinder som kvarstår för lärosäten att äga och bygga studentbostäder bör tas bort. Bland annat bör möjligheten för lärosäten att hyra ut bostäder till alla studentkategorier gälla alla lärosäten och permanentas. Akademiska Hus bör få ett tydligare bostadsuppdrag. Ett volymmål i bostadsbyggandet behövs för att öka deras byggande och ägande av studentbostäder. c.Infrastruktur som binder ihop En väl fungerande infrastruktur är en förutsättning för att binda samman . Det gör det enklare för alla svenskar att resa till jobbet, skolan, biobesöket eller fotbollsträningen. Det är dessutom en förutsättning för att svenska företag ska kunna stå sig väl i den globala konkurrensen och lägger därmed grunden för fler jobb. När människor enkelt och smidigt kan arbetspendla längre avstånd, och när företag har trygg tillgång till energi och tryggt och snabbt kan frakta sina varor från norr till söder, öppnar det upp arbetsmarknader, skapar arbetstillfällen och binder samman landet. Med en hårdnande internationell konkurrens behöver vi värna om konkurrenskraften i både industrin och handeln. En effektiv, hållbar och pålitlig infrastruktur är en central förutsättning i dessa sektorer. En investering i trygg energiförsörjning och bättre transporter är en investering i industrijobb. Regeringens politik riskerar i flera avseenden att slå mot både industri och handel. Försenade infrastrukturinvesteringar, höjd dieselskatt, långvarig osäkerhet kring energiproduktion och hotet om en lastbilsskatt slår alla mot industrijobb. Det är en politik som inte har råd med. behöver en trygg energiförsörjning och bättre och billigare transporter för att kunna konkurrera internationellt. Investeringar i och underhåll av infrastruktur är en förutsättning för fler jobb och tillväxt i . Vi kommer i vår kommande infrastrukturmotion redovisa våra samlade investeringar i infrastruktur för nästkommande planperiod 2018–2029. Vår utgångspunkt i utformningen av denna är att hela ska leva och att vi inte har råd att ställa olika transportslag mot varandra. Tillväxt i hela landet utgör en central del i plan för ett starkare . prioriteringar utgår ifrån fyrstegsprincipen och de transportpolitiska målen som sätter ramarna för vår politiska inriktning. Alliansregeringen gjorde en historisk satsning och mer än fördubblade anslagen till drift och underhåll av järnvägen. Men vi kan konstatera att det fortsatt finns stora behov av både utökad kapacitet och förstärkt underhåll av såväl järnväg som väg. ska ha ett transportsystem som både människor och företag kan lita på. satsar 2019 och 2020 på investeringar och underhåll av infrastruktur. Tyngre lastbilar för klimatsmarta transporter Att tillåta tyngre lastbilar, upp till , är en viktig reform för jobben, för miljön och för industrin i . Detta har gjorts i till exempel , som därmed har fått en viktig konkurrensfördel jämfört med inom skogsindustrin. Tyngre lastbilar leder till att samma transporter som görs kan göras av färre lastbilar vilket är bra för såväl miljön som industrins konkurrenskraft. De utvärderingar som har gjorts visar att tyngre och längre lastbilar sänker CO2-utsläppen per transporterat ton med , ökar företagens produktivitet med 20–och sänker deras kostnader med 8–. satsar 2017–2025 för att göra det möjligt för tyngre lastbilar att trafikera våra vägar. säger nej till avståndsbaserad vägslitageavgift, även kallad lastbilsskatt, som regeringen ämnar införa.