ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4022235 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en tätare samverkan mellan utvecklingsfinansiering och svenskt bistånd och tillkännager detta för regeringen. Utvecklingssamarbete handlar om att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. har en lång tradition av ett ambitiöst bistånd och insatser räddar liv, lindrar nöd och upprätthåller mänsklig värdighet för nödlidande människor. En tätare samverkan mellan privat och offentlig sektor öppnar upp för effektivare utvecklingsarbete och en mer slagkraftig fattigdomsbekämpning. Ett steg i detta är att inkorporera utvecklingsfinansiering i arbetet med landstrategier. Näringslivet spelar en viktig roll som aktör inom utvecklingspolitiken med fokus på jobb och tillväxt. Går utvecklingsfinansiärer hand i hand med det traditionella biståndet ökar vi chansen att nå den antagna 2030-agendan för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning.
mot · H4022236 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en genomlysning av den nuvarande lagstiftningen om skatt på energi och tillkännager detta för regeringen. Alla skatter är i behov av ett tillräckligt folkligt stöd för att kunna bibehålla sin legitimitet. En förutsättning för att brett stöd ska uppstå för en given skatt är att lagens syfte och funktioner är allmänt kända. Följaktligen blir lagar som ter sig obegripliga mer utsatta för missnöje och kritik och deras legitimitet riskerar därför att undergrävas. En skatteform som har betydande ekonomisk inverkan är energiskatterna. De har stor betydelse för vår elproduktion, industrins konkurrenskraft, våra jobb och hushållens ekonomi. Det är också en skatteform vars delar ofta lyfts fram som svårförståeliga av olika intressegrupper. Koldioxidskatten är ett exempel på en energiskatt som har ett tydligt syfte – att göra det dyrare att använda för klimatet skadliga fossila bränslen och på så sätt skapa incitament till en minskad användning av samma bränslen. Många andra energiskatter, däribland elskatten, uppfattas dock som icke transparenta och tolkas som rent fiskala skatter med syfte att öka statens intäkter. Det är en uppfattning som förstärks av att flertalet regeringar efter varandra har höjt energiskatterna utan någon motivering. Regeringens och regeringspartiernas otydliga politik för jobb och företagande i allmänhet, men också gällande energifrågorna är oroande. Den svenska industrins konkurrenskraft, och därigenom svenska jobb, är direkt beroende av hur energimarknaden utvecklas. Långsiktiga spelregler och tydliga besked är viktigt. På grund av historiskt låga elpriser och stark konkurrens från subventionerad väderberoende elproduktion sliter kärnkraftsproduktionen. Marginalerna är små. I detta läge är det viktigt att regeringen stärker förutsättningarna för produktion av kärnkraftsel, en produktion som står för av den svenska elförsörjningen och som kanske ännu viktigare är en baskraft som producerar oberoende av vind och sol. Den oklarhet kring de ekonomiska och styrningsmässiga målsättningar som finns vad gäller en rad energiskatter skapar ett behov av genomlysning av nuvarande lagstiftning om skatt på energi. Målsättningen bör exempelvis vara att undersöka samtliga energiskatters syften, deras respektive samhällsekonomiska och miljömässiga funktion samt säkerställa att ingen överbeskattning sker. Energiöverenskommelsen har skapat förutsättningar för mer långsiktighet i energipolitiken och justeringarna gällande effektskatten och fastighetsskatten på vattenkraft var välkomnade förändringar. En genomlysning och ett helhetsgrepp av lagen om skatt på energi skulle vara värdefull eftersom det skulle ge landets hushåll och företag en aktuell försäkran om att respektive energiskatts funktion och storlek är motiverad. Det skulle i sin tur öka förutsättningarna för förståelse och en bredare acceptans för dessa skatter.
mot · H4022237 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om privatekonomi i skolans undervisning och tillkännager detta för regeringen. För många unga har konsumtionen en stark koppling till status, identitet och grupptillhörighet. Många unga har dock bristande kunskap i privatekonomi som tyvärr går hand i hand med konsumtionshetsen. Av unga i åldersgruppen 18–restfördes totalt 36 754 personer i utsöknings- och indrivningsregister , glädjande nog har antalet minskat men det är väldigt allvarligt. Mobilräkningar, snabblån och höga räntor har varit en stor bidragande faktor. Att hamna i skuldsättning redan är ett stort problem som kan ge förödande konsekvenser när det gäller framtida lån, arbete och bostad. Alla unga har inte ett privat skyddsnät som exempelvis föräldrar som kan ta över skulder. Det kan i sin tur leda till en långvarig överskuldsättning som också innebär stora kostnader för samhället. Överskuldsättningen i samhället är ett stort problem som drabbar den enskilde hårt med psykisk och fysisk ohälsa. I register fanns 427 000 personer registrerade. Det är oklart vad detta kostar samhället, men beräkningar visar att det kostar samhället 30–60 miljarder . Det är viktigt att arbetet mot överskuldsättning börjar . Det är viktigt att ungdomar har kunskap när det gäller grundläggande privatekonomi – planering av inkomster och utgifter, lån, krediter, räntor, sparande, betala räkningar – och också om ekonomiska risker och konsekvenser. står i läroplanen att eleverna ska få möjlighet att utveckla sina kunskaper om konsumtionens villkor, om sparande, krediter och lån, vilket naturligtvis är bra. Det finns vidare från flera olika myndigheter bra stöd att få, exempelvis ”på cashen” och ”Ekonomismart”. Frågan är om det är tillräckligt. Regeringen bör överväga att se över möjligheten om mer omfattande skolundervisning i privatekonomi, detta för att unga ska ha användning för sina kunskaper i verkliga livet och på så sätt förhindras att hamna i skuldsättning.
mot · H4022238 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra och förtydliga strandskyddsreglerna och tillkännager detta för regeringen. Strandskyddet har två syften. Det ena är att långsiktigt trygga allmänhetens tillgång till strandområden och det andra är att bevara goda livsvillkor för djur- och växtlivet. är det viktigt att även värna äganderätten och egendomsskyddet och att ingreppet i äganderätten blir så minimalt som möjligt. är ett glest befolkat land med mycket natur och landsbygd. Många människor vill därför också just dra nytta av dessa fördelar och t.ex. kunna bo nära vatten. För att öka attraktionskraften ytterligare för bosättning utanför storstäderna behöver det därför bli enklare att kunna bygga i sjönära lägen. Strandskyddet är ett generellt skydd som gäller i hela landet. Det gäller vid alla kuster, sjöar och vattendrag. Det skyddade området är normalt från strandkanten, både på land och i vattenområdet. kan dock utöka strandskyddet , om det behövs för att säkerställa något av strandskyddets syften. Istället för att underlätta ett varsamt byggande i strandnära lägen har vi sett att flera länsstyrelser godtyckligt fattar beslut om att öka strandskyddet från kravet från strandlinjen. Detta är inte bara en inskränkning i äganderätten utan försvårar för bostadsbyggande och även för turism och näringsliv på många håll. Självklart ska vi ha ett regelverk som värnar naturvärden och säkrar allmänhetens tillgång till våra stränder, men behöver det bli lättare för människor att kunna bo närmare vatten. Därför bör huvudprincipen och grundregeln vara ett strandskydd på just från strandkanten som det är tänkt och inte ett utökat strandskydd om . lämnade Strandskyddsdelegationen över sitt betänkande ”Strandskyddet i praktiken” (SOU 2015:108). Men regeringen har ännu inte kommit med några förslag på förändringar av regelverket. Om vi menar allvar med att hela ska leva är det viktigt att vi bättre tar vara på de fördelar som landsbygden har gentemot storstäderna, och en av dem är det strandnära boendet. Därför är det nu hög tid att vi förändrar och förtydligar strandskyddsreglerna men också att respektera och värna den privata äganderätten.
mot · H4022239 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökade befogenheter för polisen vid avhysning och särskild handräckning och tillkännager detta för regeringen. har vi kunnat läsa i tidningar och se på nyheter om de problem som kan uppstå när polis och kronofogde ska verkställa beslut om avhysning och särskild handräckning. Det har bland annat gällt asfaltsläggare och EU-migranter. Problemen är ofta att dessa grupper huserar på parkeringsplatser, i skogen eller på andra platser där camping inte är tillåtet eller i en omfattning som går utöver vad allemansrätten medger. Inte sällan lämnas stora mängder skräp efter som antingen kommunen eller en privat fastighetsägare måste forsla bort, vilket ofta innebär en kostnad som kan bli mycket hög. Reglerna om handräckning är inte helt enkla att tillämpa på dessa grupper. Sökanden (skogsägaren eller kommunen) upplever det ofta som krångligt och tidskrävande. Ansökan om avhysning eller särskild handräckning görs hos . Sökanden ska i sin ansökan ange vilka individer som ansökan gäller. En ansökan om handräckning kan omfatta flera individer, men när det senare ansöks om verkställighet måste en ansökan göras per individ. Varje ansökan kostar , vilket visserligen i första hand ska betalas av svaranden, men om denne inte kan betala är det sökanden som svarar för den kostnaden. Det innebär att bara ansökningsavgifterna kan uppgå till höga belopp som drabbar den som fått sin mark olovligen ianspråktagen. Förutom ansökningsavgifterna är handläggningstiden och svårigheten att identifiera personer vid förrättning betungande för såväl polisen som kronofogden. Från det att beslutet om handräckning meddelades kan ytterligare individer ha flyttat till det aktuella området, varför inte alla kan omfattas av verkställigheten. Ett annat problem som uppdagats är att grupperna inför en verkställighet flyttar sig bara en bit bort för att på så vis undkomma verkställigheten. Det finns därför anledning att se över reglerna och undersöka möjligheten för polisen att i större utsträckning kunna avvisa personer som olovligen bosatt sig av annans mark genom att bosätta sig eller på annat sätt uppehålla sig där. Det var därför glädjande när regeringen tillsatte en utredning att utreda hur det går att göra processen för markägaren effektivare, enklare och billigare, Ds 2016:17. Remisstiden har gått ut, , och det är hög tid för regeringen att agera. Vi anser att det är av vikt att nu reformera handräckningslagstiftningen.
mot · H4022240 · 2016-10-05 00:00:00 — Sekretess vid anställning av domare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett tidsbegränsat sekretesskydd vid tillsättning av domstolschefer, justitieråd, övriga ordinarie domare vid Domstolar, domare vid , , tribunal samt av generaladvokat vid och tillkännager detta för regeringen. bildades och ersatte den tidigare . är en självständig myndighet som har till uppgift att bereda och lämna förslag till regeringen för utnämning av ordinarie domare. har också i uppgift att säkra en god rekrytering av domare och har varit framgångsrika i det arbetet och på ett avsevärt sett breddat domarrekryteringen. Redan i har det diskuterats huruvida det bör finnas sekretesskydd vid anställningsärendena för ordinarie domare. En liknande diskussion skedde även kring generaldirektörer och andra chefer vid förvaltningsmyndigheter eftersom det hade visat sig att den öppna rekryteringen medförde en nackdel då det innebar färre sökanden till tjänsterna. infördes sekretessmöjlighet för generaldirektörer och andra chefer vid förvaltningsmyndigheter, däremot inte för varken domstolschefer, domare vid de högre domstolarna eller ordinarie domare. Det är av vikt för en rättsstat att de mest lämpade personerna söker såväl de högre domartjänsterna som de ordinarie domartjänsterna. Trots att det i olika utredningar och från framkommit att det öppna ansökningsförfarandet leder till att kvalificerade sökanden avhåller sig från att söka anställning har regeringen inte återkommit med något förslag. Det kan inte anses rimligt att kvalificerade jurister avstår från att ansöka om tjänst som ordinarie domare och framförallt inte som domstolschef eller domare vid de högre domstolarna på grund av att det saknas möjlighet till sekretesskydd. I synnerhet inte i den utveckling som sker inom domstolsväsendet, med stora pensionsavgångar och nyanställningar i övrigt. har det visat sig att det är svårt att rekrytera till såväl de stora domstolarna som till de mindre domstolarna i mindre städer. kan detta få konsekvenser för rättssäkerheten.
mot · H4022241 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för en utbyggnad av och tillkännager detta för regeringen. sträcker sig från till , via , och . är hårt belastad och utgör en viktig väg för såväl godstransporter och kollektivtrafik som persontrafik. natten till midsommarafton 2016 på ledde till omfattande skador på bron och avstängd bro i södergående riktning. Det har därmed blivit uppenbart att det är nödvändigt att det finns en alternativ väg förbi . är till stora delar i dåligt skick och många delar av vägsträckan är smala och kurviga vilket gör vägen trafikfarlig. Vissa delar av vägen är extra olycksdrabbad, exempelvis mellan och och mellan och . har stora tekniska brister och är i stort behov av upprustning alternativt en ny bro. har i olika studier blivit utpekad som en viktig väg. Mälarsjöfarten som syftar till att öka tillgängligheten för hamnar blir klar . Det är ytterligare ett skäl att prioritera utbyggnad av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen att se över förutsättningarna för en utbyggnad av . i (M)
mot · H4022242 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av socialtjänstlagen och tillkännager detta för regeringen. Barn och ungdomar i familjehem och jourhem behöver en trygg och säker omvårdnad. Det är därför viktigt med en tydlig och lätthanterlig lagstiftning. Intentionen med socialtjänstlagen var just sådan, att vara en ramlag. är det istället ett lapptäcke av föreskrifter och detaljstyrning. har omkring 70 stora förändringar av lagen gjorts. På flera ställen i lagen talar man om så kallade genomförandeplaner, planer som riskerar att ta ut varandra. Lagens otydlighet gör det dock svårt att upptäcka sådana problem. Lagen innehåller många föreskrifter och kontrollfunktioner, men ingenstans visar någonting på kvaliteten utifrån ett kundperspektiv. Genom att låta socialtjänstlagen vara en ramlag kan familjehems- och jourfamiljsverksamheten runt om i landet få en chans att vara kreativa i lösningar och fokusera på att göra det så bra som möjligt för dem som behöver det – barnen och ungdomarna i behov av stöd och hjälp. Lagstiftningen tydliggör inte heller ansvaret för barn med neuropsykiatriska behov. Regeringsrätten har lämnat ett prejudikat som i praktiken innebär att barn med sådan diagnos som också är kraftigt utåtagerande i princip inte kan komma att omhändertas om de inte har ett kraftigt socialt nedbrytande beteende. Det är således uppenbart att en översyn av lagen är nödvändig.
mot · H4022243 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om lokalproducerat öl, vin, cider m.m. och tillkännager detta för regeringen. Den svenska landsbygden har ett stort turistvärde och många svenskar åker runt i landet och vill njuta och uppleva av vad vårt land har att erbjuda gällande kultur-, mat- och dryckupplevelser. Debatten gällande gårdsförsäljning av vin pågår fortfarande för fullt. Den tidigare landsbygdsministern (C) var positiv till att prova gårdsförsäljning. Men tyvärr har den nuvarande folkhälsoministern, (S), stoppat förslaget. Dessutom har det moderata kommunalrådet i i län (M) gjort flera försök för att ska bli en pilotkommun för försäljningen. Även inbjudan har skickats till att besöka Kullabygdens vindistrikt i till landsbygdminister (S), som tackat nej. Enligt en utredning är det inte möjligt att begränsa försäljningen av vin på ett sådant sätt att enbart svenska producenter kan sälja mindre kvantiteter, skrev Bucht i ett brev där han förklarade sitt ställningstagande och pekade på betydelsen av Systembolagets monopol. Alkoholfrågan är laddad och ibland besynnerlig när man tänker på att svenskar köper en massa boxvin istället för flaskor med kvalitetsvin från våra gårdar. Det har till och med blivit så märkligt att exempelvis en vinproducent i i kommun blivit tvungna att skaffa en lokal i i . Kunderna kan antingen beställa vinet på hemsidan eller i butiken i för att sedan hämta ut det på vingården i . En mycket komplicerad logistik som innebär export av sitt eget vin sen import av samma vin. Detta leder på lång sikt till ökad byråkrati, negativ miljöpåverkan och färre arbetstillfällen i . I och med de relativt små volymer som lokala producenter står för kan det anses sakna en faktisk alkoholpolitisk påverkan på befolkningen. Dessutom gör de naturliga förutsättningarna för vinproduktion i att tänkbara verksamheter inom denna sektor inte blir större än kulturföretag med små nischade produkter. Dock oavsett volym ska det såklart råda samma restriktioner och kontroll för försäljning av alkohol på gårdar som på Systembolaget och i verksamheter med utskänkningstillstånd. Om dessa företag kan få ta fart kommer de kunna bidra till en mer levande landsbygd, öka turismen och besöksnäringen, även utanför de stora besöksmålen och städerna. Fler företag får möjligheten att etablera sig och växa sig starka, vilket bidrar till ökad sysselsättning på landsbygden. Därmed tycker jag att regeringen bör utreda frågan ytterligare i syfte att finna en framkomlig väg för gårdsförsäljning av öl, vin, cider med mera. Vi kan till exempel tänka oss att de lokala producenterna blir ombud och får en gedigen utbildning. Vidare skulle Systembolaget kunna bli huvudman för den kontroll och utbildning som sker av dessa vinföretag.
mot · H4022244 · 2016-10-05 00:00:00 — Skattefinansierad radio- och tv-avgift ställer sig bakom det som anförs i motionen om skattefinansierad radio- och tv-avgift och tillkännager detta för regeringen. efter tv-licensens – numera radio- och tv-avgiften – införande 1956 var den en mycket träffsäker avgift. Innehav av en tv-mottagare var synonymt med att kunna ta emot SVT:s sändningar och enbart SVT:s sändningar. Att det var de som kunde se på tv som fick stå för finansiering av sändningarna hade en logik som tyvärr inte har samma giltighet med ett helt annat medielandskap och en teknikutveckling som innebär att tv:n är nödvändig för att ta emot SVT:s sändningar. Helt klart är att det föråldrade synsätt som sätter likhetstecken mellan tv-innehav och konsumtion av public service-program är i behov av en översyn. Det system vi har med särskilda tv- och radiokanaler för public service kommer sannolikt att leva kvar . En fråga som däremot måste anses vara mer och mer aktuell ju mer tiden går med bakgrund just i den tekniska och kommersiella utvecklingen, är den om hur själva systemet ska finansieras. Min mening är att tv-avgiften som den ser ut bör ersättas av en finansiering via skattsedeln. En sådan modell innebär visserligen inte att människor slipper finansiera ett programutbud de inte själva har något intresse av, men det är å andra sidan en ordning som accepteras på andra områden, just med utgångspunkt i att det handlar om ett allmänintresse: Även den som inte äger en bil är med och finansierar våra vägar och den som inte har barn bidrar trots det till barnomsorgen via skattsedeln. En sådan modell skulle också innebära andra fördelar i form av minskade kostnader för att kontrollera huruvida människor betalar licensavgiften och att systemet blir mer rättvist när den som plikttroget betalar sin avgift inte behöver subventionera tv-tittandet för den som smiter undan. Att flytta över kostnaden från ett särskilt system och istället lägga den på skatten gynnar även hushåll med låga inkomster. Såväl vi som många andra har även lyft frågan kring finansieringen av public service. I sitt betänkande 2010/11:KrU5 hänvisar kulturutskottet bland annat till public service-utredning och menar att ett avskaffande av radio- och tv-avgiften skulle innebära att en ny skatt måste införas eller höjas. Enligt min mening är ett sådant system att föredra trots att det, enligt vad som uttrycks i betänkandet, riskerar att öka kopplingen mellan statsmakterna och programföretagen. Eftersom tillhandahållandet av ett public service-utbud av program för radio och tv i gemen betraktas som en av statens skyldigheter gentemot sina medborgare bör finansieringen återspegla det förhållandet. Med respekt för vad som tidigare kommunicerats i betänkanden och utredningar på området är min mening ändå den att vi måste vara villiga att öppna upp för nya finansieringsformer och på allvar se över frågan kring hur vi får en så rättvis och teknikneutral modell som möjligt.
mot · H4022245 · 2016-10-05 00:00:00 — Elpistoler som en del av polisens standardutrustning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av möjligheten att införa elpistoler som en del av polisens standardutrustning och tillkännager detta för regeringen. har den enskilde polisen få alternativ att tillgå om vederbörande hamnar i en vålds- eller hotsituation där fara för dennes hälsa och välmående uppstår: handgemäng, pepparsprej, batong eller pistol. Vid allvarliga situationer så har polisen bara ett val och det är att använda skjutvapen. Tyvärr uppstår asymmetriska hotsituationer på personnivå där batong/pepparsprej å ena sidan, men där även pistol å andra sidan, är otillräckliga. Sådana situationer uppstår tyvärr oftare än man kan tro och flera fall – bl.a. i – har uppmärksammat denna materielbrist hos polisen. Därför borde införandet av elpistoler – taser eller XREP (eXtended Range Electro-Muscular Projectile) – bidra till en minskning av dödligt våld och utöka polisens handlingsalternativ vid dylika hotsituationer. borde därför tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en översyn av möjligheten till att införa elpistoler som en del av polisens standardutrustning.