mot · H4023510 · 2016-10-26 00:00:00 — tog alliansregeringen det dåvarande initiativet till det s.k. Sverigebygget, ett initiativ som syftade till att möjliggöra ett antal långsiktiga och genomgripande satsningar i ett åtgärdspaket för bl.a. järnväg, vägar och utbyggd kollektivtrafik. Sverigebygget hade föregåtts av den s.k. Stockholmsförhandlingen, vilken resulterade i avtal om utbyggd tunnelbana och 78 000 nya bostäder . går Sverigebygget under namnet Sverigeförhandlingen men till sitt innehåll återspeglar den fortfarande de ursprungliga visionerna på området. Sverigebygget var och de övriga allianspartiernas sätt att ta ett samlat grepp om infrastruktur och bostadsbyggande för att knyta ihop landet. För att kunna förverkliga detta tillsattes en särskild förhandlingsperson med uppgift att skapa förutsättningar för järnvägs- och vägsatsningar och fler bostäder i många delar av landet. Dessa förutsättningar skulle skapas genom överenskommelser mellan staten, kommuner och regioner. stänger inte dörren för höghastighetsbanor. Sverigeförhandlingarna pågår där förslag på finansiering och genomförande slutligt ska presenteras. Bland annat därför är det för tidigt att slutligt ta ställning till frågan om att börja bygga höghastighetsbanor. ser stora fördelar med nya stambanor för höghastighetståg och är positiva till Sverigeförhandlingen. Nya höghastighetsbanor skulle innebära bättre förutsättningar att jobba och bo i genom kortare restider, nya bostäder kring stationslägena och förtätning av arbetsmarknadsregioner. Det skulle också möjliggöra för mer godstrafik på järnväg. Som en del i Sverigeförhandlingen ligger Ostlänken i plan och bör börja byggas . Den sträckningen bör prioriteras högst. Därefter är det viktigt att titta på andra arbetsmarknadsregioner för att etappvis bygga nya stambanor. Då kan sträckningen –ligga näst i plan. är det ett dyrt projekt och finansieringen måste vara hållbar. Det finanspolitiska ramverket ska hållas och nya stambanor behöver finansieras ansvarsfullt och, för den del som ska finansieras av staten, i enlighet med gällande budgetregler. På så sätt prövas höghastighetsbanor mot såväl andra infrastrukturinvesteringar som andra utgifter. Det är också viktigt att nödvändigt underhåll av befintlig järnväg inte trängs undan samt att påbörja en mer offensiv utbyggnad av kapaciteten i hela . På flera banor är trafikmängden så stor att det är svårt att underhålla och där finns tydliga behov av att bygga ut de befintliga spåren. Det är viktigt för att hela järnvägsnätet byggs ut så att vi kan upprätthålla hållbara transporter på järnvägsnätet i hela landet. Det är med andra ord inte bara finansieringen av höghastighetsbanor som behöver vara hållbar innan vi kan säga ja till höghastighetsbanor. Det krävs också en hållbar finansiering och en hållbar utvecklingsplan för kapaciteten på befintlig järnväg i hela landet. I arbetet för en fossilfri fordonsflotta och mot klimatförändringarna finns en stor potential i elektricitet som drivmedel för framför allt bilar. Tekniken är på stark frammarsch och försäljningen växer, om än från låga nivåer. Än finns dock mycket arbete att göra innan vi kan se ett teknikskifte. har en fordonsindustri som alltid legat i framkant vad gäller trafiksäkerhet och minskade utsläpp. Vi kristdemokrater menar att den utvecklingen måste fortsätta. I arbetet med elbilar och elektrifierade vägar finns alla möjligheter att ligga i framkant. har dessutom en nästan helt koldioxidneutral elproduktion, vilket gör att vi är en förebild inom det området. bör ta fram en heltäckande strategi för elbilar. Strategi för självstyrande fordon Trafiksäkerhet är en viktig fråga för . inträffar alldeles för många olyckor för att förare bryter mot trafikregler eller är oaktsamma, det som brukar kallas den mänskliga faktorn. Sådana problem skulle kunna åtgärdas med helt självstyrande bilar. Självstyrande fordon skulle också kunna underlätta arbetspendling för den som är beroende av bilen. En nackdel som bilpendling har gentemot exempelvis tåg är att det inte går att arbeta som man kör bil. Men om fordonet styr sig självt elimineras det problemet. Också godstransportsektorn skulle gynnas av fler självstyrande fordon. I en inte alltför avlägsen framtid skulle fler godstransporter då kunna automatiseras. Precis som med elfordon har alla möjligheter till att vara ett föregångsland för självstyrande fordon. Vi har bil- och lastbilstillverkare i världsklass och ett gott utgångsläge. kör självstyrande fordon på våra vägar på försök. Dessa försök behöver utökas. En viss försäkringsproblematik behöver åtgärdas och utgångspunkten när en tillverkare vill testa ny teknik på området ska i grunden vara positiv. Därför behöver en heltäckande strategi för självstyrande fordon. Länge och tyngre godståg mål är att allt fler transporter ska ske miljövänligt. Då är tågen ett av våra bästa transportslag. Vi vill öka kapaciteten på banorna, men det krävs också att kapaciteten ökar på de enskilda godstågen, något som också näringslivet efterfrågar. Målsättningen bör vara att förbereda och anpassa svensk järnväg efter tåglängderna som gäller i och , dvs. Svensk sjöfart är en mycket viktig näring för utveckling samt konkurrenskraft och har stor betydelse för det svenska transportsystemet. En stark handelsflotta behövs av flera skäl, inte minst för att möjliggöra goda förutsättningar för import och export men också utifrån miljösynpunkt och sjösäkerhet. Genom en stor svenskflaggad handelsflotta kan påverka utformningen av de internationella reglerna för sjöfarten. Enligt Transportstyrelsen transporteras av utrikeshandel, mätt i volym, via sjövägen, vilket innebär ca transporterat gods. Utöver det transporteras ungefär 30 miljoner passagerare med färja till och från grannländer. Den svenska sjöfartssektorn och alla dess omgivningsföretag sysselsätter ungefär 100 000 personer. vill öka den svenska sjöfartens konkurrenskraft eftersom de svenska vattenvägarna är underutnyttjade, som framför allt järnvägen pressas av ett allt hårdare kapacitetstryck och inte räcker till. Jämfört med vägtransporter innebär dessutom transporter på inre vattenvägar en miljövinst. Ska mer gods gå till sjöss behöver de inre vattenvägarna och infrastrukturen runt dem rustas upp. betalar sjöfarten för underhållet av sina transportleder genom att farledsavgifter betalar för isbrytning. delar branschens oro för detta. Framgent bör man se över hur finansieringen av framför allt isbrytning men även annat farledsunderhåll ska gå till för att främja konkurrensneutralitet för alla transportslag. Den svenska sjöfarten agerar på en global marknad där internationella regler sätter spelreglerna för de svenska rederierna. Den snabba tekniska utvecklingen och ökad globalisering av ekonomi och handel har en betydande påverkan på sjöfarten som näring. har allt fler svenskregistrerade rederier utflaggats. Fram låg antalet svenskflaggade fartyg på ett antal av 250, uppgår antal svenskflaggade fartyg till 100. Utmaningarna för svensk sjöfart är stora. Främst handlar det om att näringens kostnader måste minska. Svensk sjöfart ska ges goda villkor och konkurrenskraftiga skatter. Detta är väsentligt för att behålla och utöka antalet svenskregistrerade fartyg i . välkomnar framtagandet av en nationell cykelstrategi, på begäran av . Arbetet bör bedrivas skyndsamt. Det är positivt att fler ser cykeln som ett användbart transportmedel eftersom det medför goda effekter för såväl folkhälsan och miljön som trängseln i städerna. Men det är också uppenbart att trafikmiljön inte i tillräckligt hög grad är anpassad för cykling. När andra kategorier av trafikanter drabbas av färre dödsfall och allvarliga olyckor än tidigare så är utvecklingen tyvärr inte lika gynnsam för cyklister. ökade antalet omkomna cyklister till 34 personer från 15 personer året innan. Strategin för säkrare cykling är viktig i arbetet för att öka trafiksäkerheten för cyklisterna. Detta arbete behöver förstärkas ytterligare för att nå nollvisionen. Ett exempel är standarder kring vägarbeten där cyklister i hög utsträckning drabbas av olyckor relaterade till vägarbetet. Framkomligheten för cyklister måste prioriteras vid stadsplanering – vilket ofta förbättrar även säkerheten – och kommunerna bör vidta åtgärder för att underlätta för cykeltrafik. blir det uppenbart att kommuner prioriterar cykeltrafik på mycket olika sätt och väljer olika lösningar på ett sätt som inte sker när det gäller biltrafik. Detta får t.ex. som konsekvens att i en arbetsmarknadsregion där cykelpendling sker genom flera kommuner kan framkomligheten vara god i vissa delar, men undermålig i termer av infrastruktur, underhåll och framkomlighet i andra – vilket förstås påverkar cykelpendlingen längs hela sträckan negativt. måste därför i ökad utsträckning bistå kommunerna genom att bistå med expertis och standarder och underlätta kommungemensamma lösningar på cykelstråk och cykelvägar för att underlätta cyklande. arbete med snabbcykelstråk måste också intensifieras och påskyndas. Skånberg (KD)