mot · H4023510 · 2016-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:21 Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling beslutar att av den ekonomiska ramen ska användas till utveckling av transportsystemet. beslutar att den del av den ekonomiska ramen som ska användas till utveckling av transportsystemet får användas för investeringar i statliga järnvägar och vägar, trimnings- och miljöåtgärder i befintlig infrastruktur och statlig medfinansiering till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m., bidrag till åtgärder i allmänna farleder och slussar samt räntor och amorteringar för investeringar som finansieras med lån. beslutar att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga järnvägar inklusive reinvesteringar samt att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och reinvesteringar av vägar samt till statlig medfinansiering till statliga vägar. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att utveckla de samhällsekonomiska kalkylmodellerna vad gäller infrastrukturinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid beslut om investeringar och upphandlingar i väg och järnväg ska göra en bred analys av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att peka ut ett antal infrastrukturprojekt som lämpar sig för kompletterande finansieringslösningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningen om effektivare planering av vägar och järnvägar bör utvärderas i syfte att öka investeringars effektivitet och produktivitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell godsstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell underhållsplan för järnvägen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell underhållsplan för väg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en östlig förbindelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkta förbindelser vid riksintressen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kapacitetshöjande utveckling av befintlig infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Sverigeförhandlingen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en strategi för elbilar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en strategi för självstyrande fordon och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om längre och tyngre godståg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sjöfartens betydelse för och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om cykelns roll i och tillkännager detta för regeringen. är EU:s till ytan tredje största land och det land som har längst avstånd mellan landsändarna. För att bibehålla och fortsätta utveckla ett konkurrenskraftigt krävs en fungerande infrastruktur. Det är viktigt för att företag ska kunna frakta sina varor, för att människor enkelt ska kunna resa till och från och inom och för att det enkelt ska gå att pendla till arbetet. En fungerande infrastruktur är hela blodomlopp som binder samman landet. Därför är det avgörande att vi vårdar den infrastruktur vi har som nya satsningar görs för att stärka transportsystemet. I arbetet för att nå en hållbar utveckling av vårt samhälle spelar infrastruktur en viktig roll. Genom att satsa på klimat- och miljösmarta lösningar kan vi utveckla och behålla vår konkurrenskraft på ett hållbart sätt. Alliansen tror inte på att ställa olika transportslag mot varandra, vi behöver både flyg, järnväg, väg, sjöfart och inte minst i våra städer även cykel för att människor ska kunna arbetspendla och resa, för att företag ska kunna ta emot och skicka sina varor och för att sammanlänka hela . Alliansen tror i stället på att nyttja varje transportslag så effektivt som möjligt och ligga i framkant vad gäller morgondagens lösningar för att våra transportslag ska vara så klimatsmarta som möjligt. Regeringens transportpolitik urholkar svensk konkurrenskraft och slår mot jobb och tillväxt i hela landet. Utgångspunkten är att höja skatter och fördyra för transporter, vilket slår hårt mot människor och företag som saknar alternativ. Det kommer i förlängningen att försvaga svensk tillväxt och försämra förutsättningarna för ett land som redan har bland längsta avstånd och långt till marknaderna i . är beroende av konkurrenskraftiga transporter. Vi säger därmed nej till att införa en kilometerskatt för lastbilar. Det vore en ren straffskatt på avstånd och skulle slå hårt mot jobb, företagande och tillväxt i hela landet. Vår skogs- och basindustri skulle drabbas av ökade transportkostnader och skulle få svårare att hävda sig i en allt tuffare global konkurrens med de långa avstånd vi dessutom har. kommer aldrig att kunna dras till varenda ort, skogsglänta eller matbutik och att införa en straffskatt som slår hårdast mot de som saknar alternativ är ett skadligt sätt att bedriva transportpolitik på. Vi vet ännu inte hur den exakta utformningen av skatten kommer att se ut. Inledningsvis diskuterades en nivå på per mil och i Socialdemokraternas infrastrukturmotion uppges att införandet av en kilometerskatt för tunga lastbilar skulle ge . vet vi att utredaren även studerat en nivå på hela per mil. Så kraftigt höjda transportkostnader skulle innebära ett dråpslag mot svensk industri men också att det i förlängningen skulle övervältras på konsumenterna i form av höjda priser på varor och exempelvis livsmedel, särskilt på landsbygden. Kilometerskatten slår mot en hårt ansatt åkerinäring som har svårt att konkurrera med omvärlden och mot 63 000 lastbilschaufförer som är ett av vårt lands vanligaste yrken. Regeringen bedriver en allmänt vägfientlig politik Det är tydligt att den nuvarande regeringen nedprioriterar det svenska vägnätet och att tillåtits få ett alltför stort inflytande. I infrastrukturpropositionen anslår regeringen till vägunderhåll, vilket inte är en tillräcklig nivå. Detta trots att betonat att vi riskerar att bygga upp en underhållsskuld på vägsidan om vi inte hanterar underhållet på rätt sätt. generaldirektör kommenterade detta till med ”Det här motsvarar inte vad vi sa” som hennes bedömning är att en viss del av vägnätet därmed kommer att släpa efter och tappa i funktion. förklarade även att följden blir att mer lågtrafikerade vägar kommer få sänkt standard. I vårändringsbudgeten valde regeringen att minska vägunderhållet med för det innevarande året. Det är en kraftig nedskärning som får konsekvenser i samtliga regioner, vilket har bekräftat. har även bekräftat att regeringens nedskärning leder till att vägnätets underhåll blir än mer eftersatt. De delar som främst påverkas är det lågtrafikerade landsbygdsvägnätet som ligger längre ned i prioritering. innebär det att slaget är som hårdast mot de delar av landet där mycket talar för att bilen kan vara det enda alternativet för att transportera sig. Det kanske mest publika exemplet på att regeringen inte klarar av att hantera vägfrågor var när man 2014 valde att stoppa bygget av Förbifart . Alliansen motsatte sig detta starkt, vilket senare ledde till att en riksdagsmajoritet tvingade regeringen att återuppta byggandet. Kostnaden för att regeringen försenade bygget av förbifarten uppgick totalt till av skattebetalarnas pengar. Regeringen agerade ansvarslöst i frågan då man vid ett tidigt stadium visste med sig att man hade en majoritet av emot sig i den här frågan men ändå tog beslutet att stoppa bygget. Agerandet ledde till att infrastrukturminister och sedermera blev prickad av konstitutionsutskott. I infrastrukturpropositionen uppger regeringen att staten ska ta det samlade ansvaret för kontroll och utförande vid underhållet av de svenska järnvägarna. presenterades den största översyn av svensk järnväg som någonsin utförts. Utredaren ekonomie doktor gav tillsammans med en rad tunga företrädare för transportnäring, industri och samhälle en rad förslag som skulle både stärka och öka effektiviteten på spåren. Att regeringen inte på sedvanligt sätt har remitterat utredningen utan begravt den på departementet är respektlöst inte bara mot det gedigna arbete som genomförts och tågbranschen som ser stora behov av förändringar, utan även mot de företag och människor som drabbas av tågens förseningar eller urspårningar. Regeringens stora ord om höjning av underhållet blir ett luftslott när man i samma veva inte har för avsikt att komma till rätta med de många organisatoriska brister som finns och få så mycket underhåll som de pengar som satsas. Att regeringen varken har förmågan eller viljan att använda skattebetalarnas pengar effektivt visas även av infrastrukturministerns ambition att återförstatliga järnvägsunderhållet. All forskning och utredning som görs om ämnet visar att det är en utveckling åt fel håll. Den ökade kvalitet och sjunkande kostnadsbild som blir resultatet av konkurrensutsättning genom upphandling verkar regeringen inte vara intresserad av. Enligt en studie från har konkurrensutsättningen genom upphandling lett till sänkta kostnader med . har många organisatoriska brister men att det är många aktörer som är med och bidrar till utveckling och innovation är inte problemet. På vägsidan har underhåll upphandlats i konkurrens och fungerar mycket bra. behöver få bättre kunskap om hur man gör goda upphandlingar för att vi ska kunna säkerställa mesta och bästa möjliga underhåll per investerad skattekrona. Det är positivt att tar ett mer samlat ansvar för verksamheten, vilket inkluderar besiktningsverksamheten. Men ett fullständigt återförstatligande är inte rätt väg att gå. Uppskjutande av investeringar i ERTMS Satsningen på det nya signalsystemet ERTMS () är en betydande del av regeringens infrastrukturproposition. ERTMS finns till för att förbättra säkerheten och effektiviteten och för att i högre utsträckning möjliggöra gränsöverskridande järnvägstrafik. Men det är också en väldigt kostsam satsning. Den sammanlagda kostnaden är beräknad till ca . I har systemet redan införts på . Men satsningarna har också tidigare skjutits bl.a. för att andra EU-länder inte legat lika långt fram i planeringen som vad gäller införandet av ERTMS. Ett annat skäl till att skjuta satsningarna har varit för att i stället kunna lägga pengar på järnvägsunderhåll. Det tycker är en klok prioritering. Ett nytt och helt datoriserat signalsystem för med sig stora fördelar. Men har en underhållsskuld på både väg och järnväg som bör vara prioriterad över andra satsningar. Därför föreslår att införandet av ERTMS skjuts och att de pengar, mellan 15 och 19 miljarder, som sparas in på detta fördelas jämnt på vidmakthållande av väg och vidmakthållande av järnväg. Utveckling av de samhällsekonomiska kalkylerna har fattat beslut om att det övergripande transportpolitiska målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Infrastruktursatsningar är ofta omfattande, i den nationella planen för åren 2014–2025 avsatte Alliansen för fler jobb och ökad tillväxt. För att investeringar i infrastruktur ska generera så stor samhällsnytta som möjligt är det av yttersta vikt att de samhällsekonomiska kalkylmodeller som ligger bakom de prioriteringar som görs är korrekta och rättvisande. Bland annat Finanspolitiska rådets rapport väcker frågan om huruvida alla investeringsbeslut har varit samhällsekonomiskt effektiva. Därmed bör regeringen arbeta för att utveckla de samhällsekonomiska kalkylmodellerna vad gäller infrastrukturinvesteringar. Exempelvis bör det övervägas att göra en genomlysning och omarbetning av värderingen av godstransporter. Ett annat område där analyserna kan utvecklas är hur investeringar i infrastruktur påverkar människors livskvalitet. Forskning pekar exempelvis på att trafikpendlingens längd påverkar människors relationer på ett tydligt sätt. Samhälleliga investeringar i transportinfrastruktur föregås av åtgärdsvalsstudier och prioriteras enligt fyrstegsmodellen där t.ex. trimning av en redan befintlig transportanläggning föregår en nyinvestering. I sammansatta sammanhang där primärkommun, regionkommun och stat gemensamt eller var för sig driver transportinfrastrukturprojekt som samverkar är dialog för samsyn nödvändigt för undvikande av en suboptimerad lösning. Exempel på sådant är Götaälvsförbindelsen genom upp i . För att varje investerad krona ska göra så stor samhällsnytta som möjligt är det centralt att göra jämförande analyser för att välja rätt metod för varje enskilt projekt. Vi anser därför att vid beslut om investeringar och upphandlingar i väg och järnväg ska göra en bred analys av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet. Kompletterande finansieringslösningar för infrastruktur I har infrastruktur i huvudsak finansierats via statliga anslag. Infrastruktursatsningar är ofta omfattande och resurskrävande, och det krävs ständiga prioriteringar mellan olika projekt som efterfrågas. Enskilda kommuner och deras lokala näringsliv anser av naturliga skäl att infrastrukturen i just deras region ska prioriteras, och det finns goda skäl för omfattande investeringar i infrastruktur i hela landet. Men då behöver också möjligheterna till alternativa finansieringslösningar utökas. Ett exempel på en alternativt finansierad lösning är och vägtullarna, där brukarna av vägen betalar för den. Ett annat alternativ är att kommuner, regioner eller landsting, det berörda näringslivet och fastighetsägare som får betydande vinster av investeringar går ihop för att erbjuda en alternativ eller kompletterande finansiering till statliga anslag. Med betydande medfinansiering från näringsliv och kommuner skulle exempelvis Norrbotniabanan kunna, under förutsättning att medfinansiering särskilt prövas. bör få i uppgift att peka ut ett antal infrastrukturprojekt som lämpar sig för alternativa finansieringslösningar. Effektiv planering av väg och järnväg Regelverket för strategisk och ekonomisk planering av vägar och järnvägar är komplext och svåröverskådligt, delvis på grund av att det tillkommit vid olika tider och tillämpats med olika syften. Detta gör det svårt att göra en realistisk planering som kan spänna över flera områden såsom hänsyn till miljö och kostnadseffektivitet. Det är på många punkter tydligt att planeringen av vägar och järnvägar behöver bli effektivare. Alliansregeringen tog 2013 fram en lagstiftning som syftar till effektivisering och ökad produktivitet vid planeringen av vägar och järnvägar. Förslagen byggde på resultaten från den parlamentariska . Bland åtgärderna i propositionen finns bl.a. en planeringsmodell som ska resultera kortare planeringsprocesser för större projekt och betydliga tidsvinster för små och medelstora projekt. Lagstiftningen ger goda möjligheter till effektivisering och ökad produktivitet. Därför är Alliansen fortsatt angelägen om att detta arbete fortgår, då det fortfarande finns tidsvinster att göra och pengar att spara. Fysiska och marknadsmässiga förutsättningar förändras , medan behovet av smart planering av infrastruktur består. Lagstiftningen om effektivare planering av vägar och järnvägar bör därför utvärderas i syfte att öka effektiviteten och produktiviteten av investeringar. stora avstånd gör att vi är helt beroende av ett fungerande flyg och möjlighet för näringslivet att lätt kunna ta sig till och ut i världen. De regionala flygplatserna binder samman , skapar arbetstillfällen och ökar möjligheterna till turism i hela landet. Därför är det viktigt att regeringen systematiskt arbetar för att stärka villkoren för svenskt flyg. Då genomför granskningar av en rad regionala flygplatser som erhåller statsstöd råder en osäkerhet kring hur framtiden ska bli för dessa. Vi förutsätter att regeringen tar i beaktande de problem som de regionala flygplatserna upplever i sin kommande flygstrategi. Alliansen menar att regeringen bör värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad. Flyget är ett oslagbart transportmedel när det kommer till att transportera människor längre sträckor . Ur ett infrastrukturellt kostnadsperspektiv är det även ett effektivt transportmedel då flyget inte behöver några anlagda vägar eller järnvägar för att kunna ta sig fram. I ljuset av att är det land i som har längst mellan landsändarna och är relativt glesbefolkat är vikten av goda flygförbindelser än mer betydelsefull. Därför tror vi inte på straffskatter på avstånd i form av den av regeringen aviserade nationella flygskatten. Det är en skatt på mobilitet som skulle skada konkurrenskraft och försämra tillgängligheten i vårt land. Både och införde för att därefter avskaffa en nationell flygskatt eftersom de samhällsekonomiska konsekvenserna var mycket negativa. fattade den internationella luftfartsorganisationen beslut om ett globalt klimatstyrmedel för det internationella flyget. Vi välkomnar beslutet då det enda sättet att verkligen kunna hantera klimatutmaningen är genom ökat samarbete och internationella avtal. Beslutet innebär att det internationella flyget kommer att bidra till mål om minskade utsläpp. När vi nu nått en överenskommelse om ett internationellt system så förutsätter vi att regeringen omprövar sitt beslut att införa en nationell flygskatt. Globala utmaningar kräver globala lösningar, inte nationella särregler. Allt fler flygbolag börjar använda biobränsle i sina flygplan. I har redan installerat den första permanenta tankstationen för biobränsle i och alla plan som flyger till och från kan nu tanka med biobränsle. Det är viktigt att fortsatt ligger i framkant här. Med en ökad användning av biobränsle och en helt koldioxidneutral fordonsflotta blir regeringens förslag om flygskatt obsolet. Den totala mängden gods som transporteras i var enligt Trafikanalys 2014. Det rör både tunga transporter där malm och andra produkter från utvinning dominerar, liksom enklare varutransporter. är ett land med både stor handel inom landet, men också en mycket stor exportindustri. Cirka två tredjedelar av godset tranporteras inom gränser och en tredjedel går på export. Inrikestrafiken domineras av lastbilar, , och utrikestrafiken av sjöfart, . Det rör sig om enorma mängder varor som rör sig i det svenska näringslivets blodomlopp. utgångspunkt är att transporterna ska vara effektiva, hållbara och miljövänliga. Det innebär dels en omställning till miljöbränslen, dels att mer godstransporter ska gå via tåg. Det senare är problematiskt eftersom underhållet och utbyggnaden av järnvägen inte skett i tillräckligt stor omfattningar. Lastbilar dominerar inrikes eftersom de är betydligt mer flexibla än både järnväg och sjöfarten. Nationell underhållsplan för järnväg Underhållet av den svenska järnvägen har länge varit eftersatt. På många håll är det så desperat att näringslivet meddelat att de kan tänka sig en längre tids avstängning av vissa bansträckningar för underhåll så länge det innebär att man efter att rätt åtgärder satts in kommer kunna använda järnvägen utan förseningar och haverier och under förutsättning att man får varsel år i förväg. Det är decennier av underinvesteringar som lett fram till den allvarliga situation vi befinner oss i . Nuvarande underhållsskuld kommer att växa och därför behövs det framöver en hållbar, nationell underhållsstrategi där åtgärder planeras in långt innan de behövs, för den järnväg som redan behöver akuta underhållsinsatser är illa ute redan när projekteringen sätts igång. För att uppnå detta krävs en nationell underhållsplan med starkt politiskt mandat. Nationell strategi för underhåll av väg De svenska vägarna har länge levt med ett underdimensionerat underhåll. Just nu är ett flertal vägar i slutet av sin livscykel och kommer snart behöva nyinvesteringar på flera håll. Men det nationella underhållet kräver en sammanhållen och långsiktigt strategi som gäller decennier framöver. Infrastrukturen är en livsnerv i för näringsliv och för invånare. är en av de få huvudstäder i som saknar eller inte har påbörjat ett bygge av en ringled runt huvudstaden. är också den snabbast växande staden i , vilket kräver en infrastruktur som kan möta detta. För att skapa goda förutsättningar för regional utveckling i samt minska trafiken i innerstaden är det viktigt att vägprojektet östlig förbindelse från Ropsten i norr till i söder byggs för att skapa en komplett ringled runt . finns beslut om att utreda och projektera en östlig förbindelse men för att en byggstart ska kunna ske behövs förutom full finansiering en godkänd vägplan och ett särskilt beslut om byggstart från regeringen. Risken är dock stor att kommer att sätta stopp för även detta vägprojekt, liksom de gjorde med Förbifart . anser att olika trafikslag inte ska ställas mot varandra utan vi behöver fungerande biltrafik, kollektivtrafik, flyg och tåg. Det är viktigt att satsningar görs på kollektivtrafik där det är möjligt, men vi måste även ta ansvar för och möjliggöra för alla typer av transporter så att människor kan bo i hela landet och inte bara inom tullar. Att trafiken i står och faller med enskilda förbindelser kan ses när exempelvis bron över havererade . Reparationerna kostade och de samhällsekonomiska kostnaderna översteg i preliminära beräkningar . är bara ett exempel på trafikförbindelser som är av riksintresse i tätt befolkade områden. Kapacitetshöjning av den och andra förbindelser samt förstärkande förbindelser är av fortsatt vikt för . En kapacitetshöjande utbyggnad av befintligt järnvägsnät I konstateras 19 bansträckningar ha ett kapacitetsutnyttjande på 81–över . Det är en enorm belastning och så pass hög att det på dessa sträckor är svårt att över huvud taget arbeta med underhåll. Sammanlagt konstateras ca 75 sträckor ha ett kapacitetsutnyttjande på 81–under en rusningstid som sträcker sig . Kapacitetsproblemen finns på alla platser i landet och rör både gods och persontrafik. För är det prioriterat att dessa problem åtgärdas. Förutom en nödvändig nationell underhållsplan behöver det finnas en nationell utbyggnadsplan av de befintliga stråken. Alltför stor del järnvägens utbyggnad rör persontrafiken mellan de stora städerna, men kapacitetsutredningar visar på problem i hela landet, från norr till söder. Banor som Frykdalsbanan, banan mellan och , , –, , –, –, –Degerön, Norra stambanan, Ostkustbanan, –Hamra och –är alla exempel på banor med mycket högt kapacitetsutnyttjande. Vissa av banorna är rena flaskhalsar, som exempelvis –Hamra och –där enkelspår kraftigt krymper kapaciteten på som i övrigt trafikeras med dubbelspår. De rapporter från som kartlägger kapacitetshöjningen vid antingen en byggd höghastighetsbana eller UA250 ger vid handen att ett flertal banor som används för både gods- och regionaltrafiken kommer ha problem som kvarstår även efter att hela den nya stambanan byggs. ambition är att hela landet ska leva och en väl fungerande infrastruktur är en av de viktigaste byggstenarna för detta. Det innebär att dessa satsningar inte kan trängas ut av ambitiösa projekt som endast görs i delar av . byggs infrastruktur i hög takt. Med infrastrukturen möjliggörs också nya lägen för bostäder. har tillsammans med övriga allianspartier i regering varit med och kraftigt ökat anslagen till långsiktiga infrastrukturåtgärder.