ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4021275 · 2016-10-04 00:00:00 — Förstärkt samverkan med aktörer som främjar ungt entreprenörskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att se över om alla kommuner kan ge samtliga elever på gymnasieskolan möjlighet att driva egna företag och tillkännager detta för regeringen. Brist på arbetslivserfarenhet är ett vanligt problem för unga när de ska söka sitt första jobb efter gymnasiet. Det är därför viktigt att unga skapar kontakter till näringslivet genom exempelvis praktik. Lika viktigt är det att unga får chansen att bekanta sig med företagsvärlden, och hur det fungerar att driva ett företag från idé till verklighet. Det är en skapandeglädje i den processen som bidrar till att främja unga vuxnas ambitioner, och får dem att känna sig ett steg närmare en annars synbart svår arbetsmarknad. Med en ny vänsterregering vars budgetproposition talar sitt tydliga språk ser framtidens företags- och jobbvärld inte ut att bli lättare. Istället ökar belastningen på företagande och entreprenörskap med ökade skatter på jobb och näringsliv. För att kompensera mot en sådan arbetsmarknad blir verksamheter som Ung Företagsamhet (UF) i gymnasieskolan och Drivhusets stöd till unga entreprenörer centrala i att egga igång unga vuxnas företagarambitioner. Till följd av dessa verksamheter skapas inte bara värdefulla kontakter, utan unga får även ett arbetsintyg som kan öka möjligheterna till anställning . Att vara anställbar är viktigt, men det är minst lika betydelsefullt att få kunskaper om entreprenörskap. Att starta ett eget företag är också en väg in i arbetslivet. behöver fler företagare för att stimulera innovation och stärka internationella konkurrenskraft. Här kan skolan vara en betydelsefull aktör. I dagens gymnasieskolor har bland annat Ung Företagsamhet fått en alltmer framträdande roll. Organisationen arbetar för att elever ska få möjlighet att starta eget företag inom ramen för sin utbildning. UF bistår med ett verktyg som behövs för att starta och driva ett företag och stödjer eleverna i deras arbete. En rapport från visar att de elever som har drivit UF-företag har i större omfattning startat företag även efter gymnasiet än personer som inte har haft ett UF-företag. Därtill visar även rapporten att UF-företagare anställer fler, har högre omsättning och en längre livslängd på sina företag. Sedan verksamhetens start i 1980 har omkring 330 000 svenska elever fått chansen att skapa och driva företag. /2016 drev 26 430 gymnasieelever företag. har ökat och det var ungefär lika många tjejer som killar som deltog i verksamheten. Av företagens vd:ar var en majoritet tjejer. (Ung Företagsamhet) Det är positivt att UF blir alltmer uppmärksammat och påvisar goda resultat, men det faktum att UF-företagande begränsas till specifika program hindrar många andra elever från att testa på att starta eget. Regeringen bör därför se över hur alla kommuner skulle kunna ge samtliga elever på gymnasieskolan möjligheten att testa på entreprenörskap genom Ung Företagsamhet. Fortsatta satsningar på Drivhuset och liknande aktörer är också av stor vikt för att stimulera och uppmuntra ungt entreprenörskap
mot · H4021276 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om varg, jakten på varg och situationen i och att i största möjliga mån beakta det höga rovdjurstryck som råder i vårt närområde och tillkännager detta för regeringen. Vargen är och har alltid varit ett omdiskuterat djur. Redan i Västgötalagen finns angivet att alla utan undantag på olika sätt skulle göra allt för att hålla vargstammen tillbaka. Detta synsätt har funnits . finns en stor del av vargstam koncentrerad i några få län. Bara i finns ett tjugofemtal vargrevir och många föryngringar trots licensjakten 2015. Givet det faktum att ingen vargjakt tilläts i länet under innevarande år och att osäkerheten nu är stor inför kommande år krävs åtgärder. Vargförekomsten har i vissa fall tvingat jägarna till förändringar i sitt utövande, vilket är beklagligt då jakten bland annat har mycket historiska anor. Löshundsjakten som har stor betydelse för jakten har fått inskränkas och många släpper inte längre lös sitt husdjur som, utöver att vara jakthund, även är en uppskattad kamrat i familjen. Det är en anledning till att motståndet mot varg på många håll är kraftigt. Det är viktigt att vi har en rovdjurspolitik som det finns förståelse och acceptans för och som ger möjlighet till en kontrollerad jakt. Delar av den rödgröna regeringen har uppfattningar om varg och rovdjur som oroar oss som bor i eller län som har liknande utmaningar. Vi behöver såväl skyddsjakt som licensjakt på varg och det är viktigt att detta sker omgående och inte stoppas av segdragna överklaganden. Det finns flera exempel på att där acceptansen för vargen är låg är också den illegala jakten hög. Det är viktigt att den hållbara rovdjursförvaltning som Alliansen föreslog och som har stöd från en majoritet i fortsatt ska gälla. Det kommer även att gynna vargen som annars hotas av personer som är beredda ta lagen i egna händer.
mot · H4021277 · 2016-10-04 00:00:00 — Rörlig belysning vid jakt på vildsvin ställer sig bakom det som anförs i motionen om att om möjligt göra en översyn för att tillåta rörlig belysning vid jakt på vildsvin och tillkännager detta för regeringen. Vildsvinsstammen har ökat kontinuerligt och på många håll i utgör vildsvin ett stort problem. Vildsvinen orsakar ekonomiska förluster för både lant- och skogsbruk och ligger bakom många trafikolyckor. Enligt uppgår vildsvinsstammen till närmare 100 000 individer och ökar med 25–. Enligt beräkningar är kostnaden för vildsvinsskador i jordbruket omfattande och i många områden drabbas en stor del av mjölk- och växtodlingsgårdarna av vildsvinsskador. Förutom skador på grödor och förstör vildsvinen även skörden för mjölk- och grisproducenter som odlar eget foder, vilket orsakar stora ekonomiska förluster. Grisproducenterna drabbas dessutom av tjuvbetäckningar av vildsvinsgaltar. Hårdast drabbas mindre gårdar som har en högre skördeförlust och totalkostnad jämfört med stora gårdar. Vildsvin är nattaktiva djur, vilket gör dem svårjagade. Detta kopplat med hög reproduktionstakt gör det svårt att kontrollera vildsvinsstammen. Genom att om möjligt göra en översyn för att tillåta rörlig belysning vid jakt på vildsvin kan man göra jakten enklare och säkrare för jägarna och på så sätt hålla stammen på en ansvarsfull och långsiktigt hållbar nivå.
mot · H4021278 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att överväga drogtester i gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. Skolan ska skapa en studiemiljö som ger elever en stimulerad tillvaro, personlig utveckling och ett socialt utbyte. Förekomsten av droger i skolan skapar istället en otrygg miljö med ökad risk för psykisk och fysisk ohälsa. Brukandet av droger i skolan äventyrar elevers studier, och unga riskerar att hamna i utanförskap. Det är oroväckande att användandet av droger blir allt vanligare i skolorna och förstagångsanvändarna blir allt yngre. Genom en lag som trädde i kraft har regeringen möjliggjort för polisen att drogtesta ungdomar vid misstanke om missbruk. Det är mycket positivt inte minst då tillgängligheten till droger ökat och det är relativt lätt för ungdomar att komma i kontakt med droger. Denna möjlighet borde övervägas att utvidgas till gymnasieskolan då flera ungdomar vittnar om att förekomsten av droger i skolan är vanlig och att situationen är allvarligare än vad många tycks tro. Oavsett omfattning är varje enskilt fall allvarligt och bör leda till tydliga och starka reaktioner, inte minst från politiken. Droger för också med sig andra problem och vi riskerar att få en skolmiljö som är våldsam samt en skola som inte klarar av att utföra sitt uppdrag. Elever och lärare har rätt att kräva en arbetsmiljö som är drogfri och framför allt trygg. Vi anser att åtgärder måste vidtas för att motverka drogbruket på landets gymnasieskolor och minimera drogrekryteringen bland yngre. Därför bör det vara möjligt för skolor att arbeta mer proaktivt mot droger, t.ex. genom att upprätta kontrakt mellan elev/student, målsman och skolan. Ett kontrakt som godkänner att skolan, vid misstanke om missbruk, får drogtesta sina elever. Det ska på förhand vara tydligt vad ett positivt drogtest resulterar i. Att vara proaktiv handlar om att kunna hjälpa eleverna att komma rätt och att redan på ett tidigt stadium sätta stopp för ett drogberoende. Gymnasieskolorna ges i detta förslag möjlighet att ställa krav som innebär att eleven, för att denne ska antas till utbildningen vid skolan, ska underteckna detta kontrakt. Detta skapar en drogfri skola och ger elever en tidig möjlighet till hjälp.
mot · H4021279 · 2016-10-04 00:00:00 — Lugn och ro i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Skolinspektionen bör fokusera mer på trygghet och studiero i sina utvärderingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka inslaget av ledarskap i lärarutbildningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska administrationen för lärare särskilt vad avser möjligheten att använda sanktioner och tillkännager detta för regeringen. Skolan är främst av allt en plats för lärande, men för eleverna är skolan också en arbetsplats och en social arena där relationer och konflikter ömsesidigt uppstår. Oro och stök i klassrummet under lektionstid bidrar till en minskad kunskapsinhämtning hos eleverna. Det kan handla om allt från direkt oordning till mobiltelefoner som stjäl uppmärksamhet från undervisningen. har genomfört en undersökning där de frågat 1 250 lärare om hur de upplever studieron i skolan. Resultaten är oroväckande. Nästan nio av tio lärare i låg- och mellanstadiet uppger att en stor del av deras arbetstid går åt till att upprätthålla studiero. I högstadiet och gymnasiet är den stora utmaningen sen ankomst och att eleverna inte har med sig sina skolböcker och annat studiemateriel till lektionerna. För att alla elever ska garanteras studiero i skolan krävs att frågan tas på allvar. Vi ser tre nödvändiga reformer för att få mer lugn och ro i klassrummen. Mer tyngd på trygghet och studiero i Skolinspektionens utvärderingar Alla som vistas i skolan måste kunna känna trygghet i verksamhetens säkerhet, kvalitet och pedagogiska nivå. I de fall där någonting brister måste krav ställas på att det åtgärdas. är trygghet och studiero ett av de vanligaste områdena där skolorna har brister i Skolinspektionens utvärderingar. För att vända utvecklingen måste större tyngd läggas på att utvärdera just detta. Läraren och lärarens ledarskap är viktigt för att garantera en god skolmiljö där kunskap står i centrum. Genom att undervisningen handlar mer om klassrumsmiljön och hur man hanterar den som lärare kommer läraren kunna hantera de situationer som uppstår på ett bättre sätt. Minska administrationen kring lärarnas sanktionsmöjligheter Lärarna har långtgående sanktionsmöjligheter men undviker gärna att använda sig av dem. Detta till stor del tack vare att de omges av omfattande administration. För att bidra till mer lugn och ro i klassrummet måste det enklare för lärarna att använda sig av de sanktionsmöjligheter som ställs upp i skollagen.
mot · H4021280 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avvisa förslag om storregioner och tillkännager detta för regeringen. Regeringens nya förslag med storregioner, där ska tvingas in i som sträcker sig hela vägen från Långflon i norr till i söder är oroande och beklagligt. Att regeringen dessutom har ambitionen att detta framforcerade förslag skall genomföras . bör avvisa förslaget om storregioner liksom dess tidsplan och istället fortsätt dialogen om en mer funktionell organisering av statens verksamhet. Statens organisering ska givetvis inte vara statisk och även frågan om landsting och län måste kunna utvecklas efter behov. Detta gäller kanske i än större grad gällande våra kommuner där en reform i många fall torde vara än mer rimlig. I förslaget till storregioner som och regeringen presenterat är det dessvärre främst fokus på kartritande och inrättande av nya politiska församlingar med resultatet att politiska beslut skulle flyttas längre ifrån de som berörs av besluten. Regeringens argument har även fokuserat på storregionernas storlek som ett skäl i sig till sammanslagningar, men missar helt att ta hänsyn till länens olika förutsättningar. När arbetet startade sades arbetsmarknadens framtida behov vara styrande. Förslaget att slå ihop med tar dock inte hänsyn till vår arbetsmarknad. Inte heller när det gäller sjukvården är det möjligt att se hur skulle gynnas av en storregion. Vi behöver ha ett gott och ökat samarbete med såväl som med våra vänner i . har vi en väl upparbetad sjukvårdsregion öster ut. Det saknas belägg för att storregioner ger en mer effektiv sjukvård. Det finns inte heller fakta som visar att det är så att tillväxten i ett område stärks på grund av större regioner. Att avstånden mellan regionernas olika delar och mellan medborgare och beslutsfattare blir dock otvetydigt större. Koncentration av viss högspecialiserad vård till vissa sjukhus behövs förvisso, men i ett nationellt perspektiv och därmed kommer ingen region att ha ett komplett utbud av vård oavsett. i har varit skeptiska mot regeringens arbete med nya storregioner, men valt att vara konstruktiva i diskussionen. Vi är dock fortsatt tveksamma till ovanifrån påtvingade storregioner och det förslag som ligger på bordet är inte tillfredsställande. Förankringen hos medborgare och näringsliv har varit i det närmaste obefintlig. Vi finner det inte rimligt att stödja en ordning där väljarna ställs inför fullbordat faktum av en regionbildning redan till valet . Vi behöver en bred och demokratiskt förankrad process där varje kommuns medborgare ges möjlighet att komma till tals. Medborgarnyttan måste också säkerställas och en rad andra frågor bör besvaras innan beslut fattas.
mot · H4021281 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över byggnormerna för byggande av bostäder och tillkännager detta för regeringen. Det råder bostadsbrist i . Trots detta tar inte nybyggnadstakten fart, vilket leder till problem och obalans på bostadsmarknaden. För som det finns ett underskott av bostäder ökar urbaniseringen – både när det gäller storstadsområden och mindre centralorter. Det är tydligt att bostadsbyggandet behöver bli både billigare och enklare. Bostadsmarknaden har nämligen brist på två saker. Det ena är bostäder. Det andra är marknad. Något som står i vägen för ökat byggande är den rigorösa labyrint av kommunala särregler som omgärdar nybyggnation i . Små och billiga bostäder omöjliggörs av dyra och avancerade byggnormer. Det handlar om allt från parkeringsnormer till bullerregler. Med anledning av ovanstående menar jag att regeringen bör ta krafttag för att se över de försvårande och otidsenliga byggnormerna, och fokusera egenskapskraven på byggnader för att nå en hög och likvärdig standard i hela landet.
mot · H4021282 · 2016-10-04 00:00:00 — Fri hyressättning för nyproduktion ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa fri hyressättning för nybyggda bostäder och tillkännager detta för regeringen. Den svenska hyresmarknaden för bostäder är i skriande behov av kraftiga strukturreformer. I storstäderna tvingas unga och studenter flytta , mellan tidsbegränsade andrahandskontrakt. Företag vittnar om att de har svårt att attrahera kompetens, eftersom att bristen på boenden i närområdet är så betydande. byggs alldeles för få nya hyresrätter – eftersom att kostnadskalkylen inte går ihop med för låga hyresnivåer. Detta beror till stor del, men inte enbart, på att hyresnivån för bostäder regleras av politiska skäl. Den fria prisbildningen är satt ur spel – vilket leder till att produktionen och marknaden som helhet fungerar dåligt. Möjligheten att anpassa hyrorna efter kostnaden att bygga och driva lägenhetshus är tyvärr begränsad. En central del i detta är den så kallade bruksvärdesprincipen, som säger att hyran för lägenheter av samma standard – oavsett geografisk position – skall vara likvärdig. Det innebär att hyran för två likadana lägenheter med olika eftertraktat läge (exempelvis en ytterstad och en innerstad) skall vara samma. Vad som blir effekten i praktiken är att den som bor i ytterstaden subventionerar boendekostnaden för den som bor i innerstaden. Ett djupt orättvist system, eftersom att det är just i ytterstaden man kan antas bo när man ännu inte samlat ködagar – det vill säga är ung. Men varför ska unga betala för andras boende? Det är inte en social rättighet att få en hyreslägenhet med låg hyra i exempelvis centrala . Vill man bo där bör man också vara beredd att betala en högre hyra än på andra platser i landet, likt prissättningen fungerar för bostadsrättslägenheter. För att återgå till fri prisbildning på bostadsmarknaden bör införa fri hyressättning för nybyggda bostäder. På så sätt kan en ineffektiv hyresreglering som hämmar välbehövligt byggande fasas ut. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H4021283 · 2016-10-04 00:00:00 — Möjlighet för att stoppa stöldgods vid gräns ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över uppdrag vad gäller kontroll av varor från och tillkännager detta för regeringen. Upplevelsen av att råka ut för ett inbrott i bostaden kan ge obehag och otrygghet . Det är viktigt med ett förebyggande arbete, men även att fler bostadsinbrott upp. anmäldes omkring 22 800 inbrott och andelen uppklarade fall var så låg som . Att råka ut för ett inbrott är en allvarlig kränkning av hemfriden. har en tulltjänsteman inte någon befogenhet att hindra en person eller stoppa ett fordon med misstänkt stöldgods vid gräns. Det krävs att tullen tillkallar polis för att hindra att stöldgodset smugglas ut. I lagen om befogenheter vid inre gräns (1996:701), saknas befogenhet att kontrollera och hindra stöldgods som är på väg att lämna . Det handlar om föremål som stöldgods från inbrott, antika föremål från vårt kulturarv. Utöver stöldgods, kan även handla om t ex utförsel av miljöfarliga varor samt avfall. Den begränsningen av befogenheter skedde i samband med EU-inträdet. Utgångspunkten var att det skulle kompenseras av internationellt samarbete, underrättelsearbete och inrikes polisiär verksamhet samt av kontroll vid EU:s yttre gränser. Så har inte fullt ut skett. Det vore logiskt att får liknande befogenheter på utförsel som vid införsel av varor till . Regeringen bör därför se över hur uppdrag vad gäller kontroll av utförsel av varor från kan förbättras.
mot · H4021284 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att eventuella nya landsting eller regioner måste ha lokalt och regionalt stöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla kommuner bör få ta ställning till vilket län och landsting man vill tillhöra, även om man inte utgör en s.k. gränskommun, och tillkännager detta för regeringen. har på uppdrag av regeringen lämnat sitt delbetänkande Regional indelning – tre nya län (SOU 2016:48) till regeringen och delbetänkandet är ute på remiss. Statens spretiga regionala indelning där nästan varje myndighet har sin indelning som inte sammanfaller med andra myndigheters, ger anledning till översyn. är länsstyrelserna en av få myndigheter som sammanfaller helt med länsgränserna. Det försvårar naturligtvis statens samordning av regionala insatser. indelning i landsting är en helt annan fråga. Landstingen styrs ytterst av medborgarna i det egna , och därför måste ändringar av landstingens gränser ha en stark förankring i den lokala opinionen. Med större regioner blir det längre avstånd mellan medborgare och makthavare, och därtill färre folkvalda per invånare. Landstingens och regionernas tyngsta uppgift är sjukvården. Det finns ingenting som tyder på att medborgarna i mindre regioner skulle få sämre sjukvård än medborgarna i stora regioner. Tvärtom visar jämförelser att små regioner som , och har bättre resultat, patientnöjdhet och dessutom ofta lägre kostnader än de tre storstadslandstingen. Den ökade specialiseringen av sjukvården hanteras genom samverkan med andra landsting och inget tyder på att det fungerar bättre inom stora regioner än det gör i små regioner som samverkar med andra. Betänkandet framhåller att samverkan mellan stat och landsting skulle underlättas av att staten har färre landsting att föra dialog med, som man bortser från den viktiga dialogen landstingen har med kommunerna. Det är betydligt enklare för ett landsting att ha dialog med 5–15 kommuner än med 30–60 kommuner som det skulle bli om förslaget i sin förlängning blir verklighet. Det är således inte alls säkert att det som är optimalt för statens regionala indelning också är optimalt för landsting och regioner. Om statens regionala indelning ändras, är det viktigt att kommuner och landsting/regioner har möjlighet att välja vilket län man vill tillhöra på samma sätt som och kunde göra när Region bildades. Det räcker därvid inte att endast kommuner utmed de föreslagna länsgränserna får välja, eftersom en dominoeffekt kan uppstå. Om till exempel kommun skulle välja att tillhöra den sydliga regionen, får , och också en gräns mot den sydliga regionen. Därför är det viktigt att alla kommuner får möjlighet att ta ställning .
mot · H4021285 · 2016-10-04 00:00:00 — Veterandagen som allmän flaggdag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra till allmän flaggdag och tillkännager detta för regeringen. har haft av fred. Att som nation stått utanför väpnade konflikter finns det många skäl att vara stolt över. av fred betyder dock inte att det inte finns svenskar som har deltagit i olika former av konflikter utanför landets gränser. Genom internationell samverkan och insatser i olika former finns, och har funnits, många svenskar på plats för att göra insatser i delar av världen där människor av olika skäl inte har förmånen att få leva lika fredligt som vi gör. Inte alla som deltar i sådan verksamhet kommer helskinnade hem igen; en del såras och en del omkommer. Syftet med en särskild veterandag är att hedra människor som deltar eller har deltagit i nationella eller internationella militära operationer och att högtidlighålla minnet av skadade och omkomna. Många länder högtidlighåller veterandagar. För exempelvis hela brittiska samväldet är ”Remembrance ” och i är ”Veteran’s ”. I båda fallen är datumet kopplat till vapenstilleståndsdagen som avslutade , men syftar numera till att uppmärksamma och hedra veteraner generellt. högtidlighåller vi i och har dagen officiell status som statsceremoni, vilket betyder att dagen firas samma datum . Dagen är vald eftersom det är den av FN instiftade ””, instiftad för att hedra alla som deltar eller har deltagit i de fredsbevarande styrkorna. I syfte att öka kunskapen om veterandagen, och tydligare uppmärksamma alla som dagen är till för att hedra, bör dagen få status som allmän flaggdag. Det skulle ge möjlighet även för dem som inte kan delta i de officiella ceremonierna att uppmärksamma dagen. Många länder i vår omvärld högtidlighåller veterandagar och ofta är dagen allmän flaggdag. Så borde det också vara i .