mot · H4021989 · 2016-10-05 00:00:00 — Våra hav som ekosystem är hotade Åtgärder krävs globalt, inom EU och nationellt Inför nationellt bindande mål för att minska utsläpp av fosfor och kväve Minska konsumtion av livsmedel som bidrar till övergödning Motverka dumpning av toalettavfall från fartyg Förbättra rening från enskilda avlopp Miljögifter och mikroplaster försämrar miljö och hälsa Minska spridningen av mikroplaster i haven Intakta ekosystem med hållbart fiske Stärk fisketillsynen och minska det illegala fisket Inför förbud mot bottentrålning Reglera fisket i Natura 2000-områden Skydda det fiskefria området i Långsiktig strategi och målsättning att öka skyddet av betydelsefulla havsmiljöer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att nationellt bindande reduktionsmål för kväve och fosfor antas inom Helcoms medlemsländer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en handlingsplan bör tas fram för hur klimat- och miljöpåverkan av livsmedelskedjan, inklusive animalieproduktionen, ska minskas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör genom förordning och instruktion till tillse att differentierade farledsavgifter som främjar tömning av toalettavfall på land för fartyg som anlöper svenska hamnar införs, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till ytterligare åtgärder som stimulerar gemensamma avloppslösningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Kemikalieinspektionens förslag om att det ska införas förbud mot kosmetiska produkter som innehåller mikrokorn av plast och som sköljs av direkt efter användning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör förtydliga länsstyrelsernas ansvar för fisketillsynen i kustzonen genom att ange detta i länsstyrelsernas instruktion samt se över finansieringen av fisketillsynen så att finansieringen blir mer långsiktig, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bottentrålning bör förbjudas i alla svenska havsområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU och globalt bör verka för ett förbud mot bottentrålning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till förhandlingar med andra EU-länder för framtagande av regleringar som förhindrar att de biologiska värdena försämras i Natura 2000-områden genom ohållbart fiske och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU:s fiskeavtal med tredjeländer omvandlas till utvecklingsprojekt inom hållbart fiske och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör införa ett totalförbud för allt riktat fiske på ål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på långsiktig strategi och målsättning om att öka skyddet av betydelsefulla havsmiljöer till och tillkännager detta för regeringen. Våra hav som ekosystem är hotade Fungerande ekosystem är grunden för vår överlevnad och framtida välfärd. har som övergripande mål att våra havsområden ska uppnå ett gott miljötillstånd där organismerna i havet är välmående och resurserna nyttjas uthålligt. Ett flertal av våra miljökvalitetsmål fungerar som viktiga redskap för att nå detta tillstånd i vår havsmiljö. Ingen övergödning, Hav i balans samt levande kust och skärgård och Ett rikt växt- och djurliv. senaste prognos bedömer dock att inget av dessa mål kommer att nås till 2020, vilket var ambitionen när miljökvalitetsmålen antogs. Havs- och vattenmyndigheten (HaV) konstaterar att trots ett omfattande och långvarigt åtgärdsarbete för en bättre havsmiljö finner man fortfarande många tecken på att miljötillståndet i och inte är tillfredsställande. De största problemen är kopplade till övergödning, farliga ämnen, fysisk exploatering och fiske. ökar påverkanstrycket från en mängd näringar. Visserligen minskar gamla miljögifter i djur och växter men det har istället tillkommit nya. Den svåra problematiken med omfattande syrebrist och döda bottnar i består. Tillförsel av organiskt material ökar i både och , och är fortfarande starkt påverkat av övergödning och överfiske. Mikroplaster påverkar jordens samtliga miljöer och ger negativa effekter även i havsområden. Det är dock viktigt att även konstatera att miljöåtgärder ger faktiska resultat. På ett flertal ställen runt våra kuster ser man positiva effekter av att utsläppskällor med fosfor och kväve åtgärdats på land genom bättre rening. Våra havsörnar – som nästan var utrotade – finns i ett bestånd av 700 häckande par genom förbud av farliga miljögifter. Det visar att miljöåtgärder ger resultat. Åtgärder krävs globalt, inom EU och nationellt Våra 16 nationella miljökvalitetsmål med etappmål utgör en god grund för att vidta nödvändiga åtgärder såväl nationellt, regionalt som lokalt för att förbättra vår havsmiljö. Regeringen har inrättat ett miljömålsråd som ska presentera åtgärdslistor som myndigheterna åtar sig att vidta för att öka takten med att nå miljömålen. Därutöver har även strategiskt viktiga myndigheter fått i uppdrag att upprätta en plan med åtgärder som bidrar till att klara miljömålen. har regeringen också upprättat en svensk maritim strategi som med helhetsperspektiv ska främja näringarna och vars vision även omfattar minskad miljöbelastning. Regeringen beslutade om havsplaneringsförordningen. Enligt förordningen ska havsplaner tas fram för , och . Havsplanerna ska bl.a. bidra till att havets resurser används hållbart och att näringar kan utvecklas som god havsmiljö uppnås. I havsplanerna ska näringspolitiska mål, sociala mål och miljömål integreras. Förslag på planer tas fram av HaV, som har regeringens uppdrag att genomföra en sammanhållen havs- och vattenpolitik, för att sedan beslutas av regeringen. För att vända den negativa utvecklingen och stimulera ett hållbart nyttjande av havens resurser har EU även infört havsmiljödirektivet som i genomförts genom och havsmiljöförordningen. Att uppnå god miljöstatus enligt havsmiljöförordningen är en miljömålsprecisering. För att uppfylla lagstiftningens krav och åtaganden enligt direktivet har HaV 2015 tagit fram ett åtgärdsprogram som riktar sig till myndigheter och kommuner. För har EU även en specifik Östersjöstrategi som också omfattar ett flertal landbaserade åtgärder. Av stor betydelse för att bl.a. nå miljökvalitetsmålet Hav i balans är utformandet och genomförandet av de kommande åtgärdsprogrammen inom havs- och vattenförvaltningen. Vattendelegationerna vid de länsstyrelser som är vattenmyndigheter har tagit fram utkast till åtgärdsprogram för de fem vattendistrikten enligt vattenförvaltningsförordningen, utöver det åtgärdsprogram som HaV tagit fram för havsmiljön enligt havsmiljöförordningen och som antagits. Åtgärdsprogrammen för vattenförvaltningen ska prövas av regeringen och är i skrivande stund inte antagna. I åtgärdsprogrammet redovisas de miljökvalitetsnormer som ska uppfyllas, vilka åtgärder som behövs för att uppfylla dem, vilka myndigheter, länsstyrelser och kommuner som ska vidta åtgärder och när åtgärder ska vara genomförda. Det regionala arbetet inom ramen för konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten genom Ospar (regional konvention om att skydda miljön i Nordostatlanten) och Helcom () för är centralt för framtagande av regleringar och samarbetsformer inom de maritima sektorerna för en hållbar förvaltning av nationernas gemensamma resurser. Besöksnäringen, inte minst ekoturism och fisketurism växer snabbt och har utvecklats till en viktig näringsgren i . För att denna näring ska kunna fortsätta att växa är det viktigt att våra nationella och internationella målsättningar uppfylls. Att uppfylla våra miljöåtaganden kan därmed få positiva synergier på fler områden än för miljön. Övergödningen bedöms vara det mest akuta hotet mot våra havsmiljöer. Näringsämnen som kväve och fosfor finns naturligt i våra miljöer men när de i för stora mängder tillförs havet av mänskliga aktiviteter skapar det problem genom försämrad vattenkvalité och syrebrist. En vanlig effekt av övergödningen är ökad produktion av växtplankton och fintrådiga alger. Den stora mängden växtplankton kan leda till s.k. algblomningar och påverkar både badvattenkvalitén och människors hälsa. För den biologiska mångfalden ger övergödning negativa effekter på flera sätt. Växtligheten förändras vilket ger försämrade möjligheter för många arter att finna föda och skydda sig. Det påverkar också relationerna mellan arterna. Om stora mängder av växtmaterialet som bildas faller till botten skapar det syrebrist och slår ut förutsättningar för arter som är bottenlevande. har världens största områden av döda bottnar och där djupvattnet har permanent syrebrist. De syrefria bottnarna är inte enbart symtom på övergödning utan är även en betydande källa för fosforläckage, vilket ytterligare ökar tillväxten av cyanobakterier. En rad projekt har genomförts för att undersöka möjligheterna att på konstgjord väg syresätta bottnarna. HaV har det övergripande ansvaret för att utreda möjligheter att påverka den interna näringsbelastningen och möjligheter till t.ex. syresättning. En mängd olika tekniker för detta ändamål har genomförts i olika projekt, och en vägledning för vilka tekniker som kan vara mest lämpliga är på väg att tas fram. anser att åtgärder för syresättningar av bottnar kommer att vara nödvändiga, om än de riskerar att bli kostsamma, men att de inte får begränsa ambitionerna att minska tillflödet av näringsämnen i våra vatten- och havsmiljöer. har beslutat om miljökvalitetsmålen Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag och Hav i balans samt levande kust och skärgård. I regeringens budgetpropositioner framgår att regeringen har för avsikt att öka takten i miljömålsarbetet samt att anslaget för åtgärder för havs- och vattenmiljö ökar med 75 miljoner 2016 och framåt. LOVA-bidraget (dvs. bidrag för lokala vattenvårdsprojekt) för att stödja det lokala och regionala arbetet för bättre vattenkvalitet, inte minst åtgärder mot övergödning, är ett centralt verktyg för att bl.a. stödja musselodlingar och avloppsprojekt. välkomnar ökade ambitioner för att minska övergödningen men ser behov av att ytterligare åtgärder genomförs på både nationell och internationell nivå. Internationellt krävs att verkar för höga ambitionsnivåer med åtgärder inte minst i arbetet med EU:s jordbrukspolitik, EU:s luftvårdspolitik och inom Helcom. ingår i Helcom, som är samarbetsorgan för att förbättra miljön i . Inför nationellt bindande mål för att minska utsläpp av fosfor och kväve WWF presenterade en granskning av Helcomländernas arbete med Baltic Sea Action Plan (BSAP). Länderna har bl.a. åtagit sig att nationellt reducera utsläppen av fosfor och kväve. Målen är konkreta och adekvata men brister i styrka och tillämpning då de inte införlivats i de nationella regelverken. Granskningen konstaterar att alla länder ligger efter i arbetet med att uppfylla målen, inklusive . och framhålls dock som länder som kommit längre än vad gäller genomförandet av åtagandena i BSAP. För att öka tempot i åtgärder för att minska övergödningen bör enligt vår bedömning de nio medlemsländerna nationellt anta bindande mål. bör verka för att nationellt bindande reduktionsmål för kväve och fosfor antas inom Helcoms medlemsländer. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Åtgärdsprogrammen inom vatten- och havsmiljöförvaltningen kommer att ha stor betydelse för miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. I och med det antagna åtgärdsprogrammet för havsmiljön för att genomföra EU:s havsmiljödirektiv har sålunda ett betydelsefullt steg tagits för att skapa tydligare verktyg för att nå både miljökvalitetsmål och havsmiljödirektivet. Detta förutsätter dock att ett tillräckligt skarpt åtgärdsprogram med tydlig organisation även antas för vattenförvaltningen på land (inom ramen för vattendirektivet). I ett sådant fall skulle, om åtgärderna mot övergödning genomförs enligt vattenmyndigheternas tidigare förslag, även uppnå sina åtaganden i Helcoms BSAP. Vattenmyndigheterna har tagit fram förslag till åtgärdsprogram som regeringen skulle ha tagit beslut om enligt Miljö- och . Något beslut har ännu inte tagits vilket innebär att ytterligare tid gått förlorad innan ett åtgärdsprogram är antaget för vattenförvaltningen på land. är därutöver bekymrat att beslut (betänkande 2015/16:MJU14) om åtgärderna för vattendirektivet bl.a. bör förenas med arbetstillfällen och konkurrenskraftigt jordbruk, kommer att decimera våra möjligheter att genomföra nödvändiga miljöåtgärder. reserverade sig som enda parti mot beslutet om att åtgärderna för vattendirektivet bl.a. bör förenas med arbetstillfällen. anser att åtgärder för god vattenmiljö inte står i kontrast till ett långsiktigt hållbart, konkurrenskraftigt jord- och skogsbruk. Åtgärdsprogrammen för både vatten- och havsmiljöförvaltningen planeras att skickas till . Minska konsumtion av livsmedel som bidrar till övergödning I och åtgärder mot övergödning av havsmiljön 2015 tydliggörs livsmedelskedjans påverkan på havsmiljön. Rapporten identifierar samhällsfenomen som kan antas ha stor påverkan på näringsbelastningen i havet och berör ett bredare spektrum än de konventionella åtgärder som redan bedrivs och berör i högre grad grundorsaker. Det åtgärdspaket som föreslagits av Havs-och vattenmyndigheten och vattenmyndigheterna är ofta inriktade på ”end of pipe- lösningar”. Proteinrika animaliska livsmedel har ett högt innehåll av kväve men ofta även fosfor. Även när det gäller fisk finns en stark koppling mellan utsläpp och konsumtion då fiskodling är en utsläppskälla och även produktion av fiskfoder ger upphov till utsläpp. Oavsett vilka livsmedel som bidrar till ett högt proteinintag finns dessutom en inverkan på avloppsreningsverkens belastning av havet. Reningsverken har gjort betydande förbättringar i reningstekniken (nu är det i genomsnitt reningsgrader på för kväve och för fosfor) men den totala tillförseln av kväve till reningsverken har ökat. Rapporten belyser problemen för havsmiljön av vårt stora intag av animaliskt protein. har, inte minst i den rika delen av världen, den stora köttkonsumtionens påverkan på klimat och solidarisk fördelning av begränsade globala resurser varit kända. Av detta skäl har förslagit att en nationell handlingsplan med målsättningar för att minska de negativa effekterna från vår livsmedelskonsumtion antas. stärker skälet för att ett sådant målinriktat arbete införs även för att förbättra havsmiljön genom minskad övergödning. En handlingsplan bör tas fram för hur klimat- och miljöpåverkan av livsmedelskedjan, inklusive animaliekonsumtionen, ska minskas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Motverka dumpning av toalettavfall från fartyg är det förbjudet för fritidsbåtar att tömma sitt avloppsvatten till sjöss. I stället är de skyldiga att tömma sina tankar vid en toatömningsstation i land så att avfallet kan hanteras i ett reningsverk. Självfallet borde samma krav gälla för fartyg och färjor, men så ser regelverket inte ut . För enskilda länder är dock de juridiska möjligheterna begränsade för att komma åt den dumpning som sker av avloppsvatten på internationellt vatten där t.ex. kryssningsfartyg befinner sig. Det såg länge ut som om , som består av över 170 medlemsstater och har möjlighet att besluta om regelverk, skulle införa förbud mot avfallsdumpning till havs för nya passagerarfartyg i och för samtliga fartyg . Men då bl.a. motsatt sig ett förbud kommer motsvarande förbud nu införas för nya fartyg och för samtliga fartyg. anser därför att som enskild nation bör stärka de nationella möjligheter vi har för att motverka de negativa effekterna av rådande situation. Då hamnarna har skyldighet att ta emot toalettavfall och då det ingår i hamnavgiften bör genom vårt avgiftssystem gynna de fartyg som tar sitt miljöansvar. Regeringen bör genom förordning och instruktion till tillse att differentierade farledsavgifter som främjar tömning av toalettavfall på land för fartyg som anlöper svenska hamnar införs. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Förbättra rening från enskilda avlopp Nära hälften av de 700 000 fastigheter i som har enskilda avlopp bedöms ha anläggningar som inte är godkända. Ungefär 180 000 av dem är direkt olagliga. HaV fick av den föregående regeringen i uppdrag att utreda metoder för att åtgärda dåliga små avlopp och slutrapporterade uppdraget . anser att många förslag från myndigheten är relevanta, som t.ex. tydligare regler. Kostnaden för den enskilde fastighetsägaren kan vara väldigt stor, särskilt i förhållande till fastighetens värde. Vi bedömer dock att behovet är stort av åtgärder som stimulerar gemensamma reningsanläggningar för enskilda avlopp som är gynnsamma för både miljö och fastighetsägare, utöver de insatser som är möjliga inom ramen för särskilda bidrag inom LOVA. Regeringen bör återkomma med förslag till ytterligare åtgärder som stimulerar gemensamma avloppslösningar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Miljögifter och mikroplaster försämrar miljö och hälsa Enligt har flera miljögifter minskat kraftigt tack vare åtgärder, men på vissa platser i och finns ändå alltför höga halter kvar. finns andra nyare farliga ämnen i allt större mängder i havsmiljön. För svenskar står fiskkonsumtionen generellt för en stor del av det totala intaget av miljögifter. Vårt genomsnittsintag av PCB och dioxiner kommer till mer än en tredjedel från fisken vi äter, och EU:s gränsvärde för dioxin överskrids för fet fisk i delar av . och har dock ett undantag från som permanentats och som ger rätt att sälja fisken på den inhemska marknaden. Perfluorerade ämnen och bromerade flamskyddsmedel, som kommer från våra vardagsartiklar, har under många decennier ökat markant i vår miljö. Provtagningar i sillgrissleägg och strömming kan tyda på att några av dessa börjar minska. har begränsat användningen av kvicksilver men det går enligt inte att se någon tydlig trend när det gäller halterna i sill och strömming. Kadmiumhalterna i sill och strömming ligger kvar på samma nivåer som trots flera åtgärder för att minska utsläppen. Halterna är betydligt högre i än på . Den nedskräpningen leder till störningar i havets ekosystem. Plastföremål utgör den största delen av det avfallet. Plast är särskilt problematiskt då naturen inte kan bryta ned den, plast bryts istället bara ner i mindre och mindre delar. Mikropartiklar av plast, s.k. mikroplaster (mindre än ), är särskilt problematiska då de är av sådan liten storlek att de av organismerna uppfattas som plankton. I en svensk studie som presenterades i tidskriften framkom att abborrlarver föredrog att äta mikroplastpartiklar framför deras naturliga föda plankton. Följden av detta blev att de förutom sämre tillväxt även fick ett förändrat beteende. De blev mindre aktiva än fiskar uppfödda på plankton och reagerade inte på doften av rovdjur med följden att de lättare blev uppätna. I vatten fungerar dessutom mikroplasten som magneter. Även människor kan få i sig mikroplaster genom att äta filtrerande skaldjur som exempelvis musslor. Minska spridningen av mikroplaster i haven Mikroplaster kan hamna i havet från många olika källor. De kan komma från slitage av däck, tvätt av syntetiska kläder eller hygienartiklar. Det har varit känt att mikroplaster fungerar som magneter för miljögifter. I tidskriften publicerades ett forskningsresultat som visar att de kan förgifta fisken. Resultatet visade att av mikroplastens PBDE (flamskyddsmedel) hamnade i fiskens vävnad och därmed också ingår i det som vi människor äter. Den mikroplast som användes i studien var små kulor från en rengöringskräm för ansiktet. har ett regeringsuppdrag för att identifiera viktigare källor i till utsläpp av mikropartiklar av plast i havet och verka för att reducera uppkomst och utsläpp av mikroplast från dessa källor. Uppdraget ska redovisas . , , har på uppdrag redan kartlagt källor till och spridningsvägar av mikroplaster i havet. Kartläggningen visar att den största källan utgörs av trafiken genom väg- och däckslitage. Hur stor andel mikroplast från olika källor som sedan hamnar i havsmiljön är dock fortfarande väldigt osäkert. Även om uppskattningarna av mikroplaster är osäkra så tyder mycket på att andelen av dessa som hamnar i vattenmiljöer och som kommer från kosmetiska produkter, som kroppsskrubb och duschgel, inte är någon av de största källorna. Trots detta beslutade om en federal lag med förbud mot mikroplaster i kosmetiska produkter . En förmodad anledning till detta är rimligen att det finns gott om alternativ till mikroplast i kosmetika. Kemikalieinspektionen (KemI) föreslog, som en del i arbetet med en handlingsplan för en giftfri vardag, ett förbud mot kosmetiska produkter som sköljs av direkt efter användning och som innehåller mikrokorn av plast. Exempel på produkter som omfattas av förslaget är duschgel, kroppsskrubb och ansiktsrengöring. Förbudet föreslås av KemI införas och har redan remissbehandlats. KemI betonar dessutom att fortsatt bör verka för en gemensam EU-reglering. välkomnar regeringens initiativ för att ta ett samlat nationellt ansvar för att minska spridningen av mikroplaster i våra vattenmiljöer. redovisning av uppdraget angående mikroplaster kommer enligt vår bedömning att vara centralt för nödvändiga framtida åtgärder. Vi ser dock starka skäl för att skyndsamt införa KemI:s förslag på förbud mot mikroplaster i kosmetiska produkter. I likhet med såväl som ett stort antal professorer vid våra universitet anser vi att det trots rådande kunskapsluckor och begränsad effekt på total mängd mikroplast i miljön så bör åtgärden införas. Då det finns miljövänliga alternativ är utsläppskällan helt onödig, och det finns tydliga vetenskapliga indikationer för att tillämpa försiktighetsprincipen och därmed stärka förutsättningar för bättre miljö och folkhälsa. Kemikalieinspektionens förslag om att det införs förbud mot kosmetiska produkter som innehåller mikrokorn av plast och som sköljs av direkt efter användning ska införas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Intakta ekosystem med hållbart fiske I fördjupade utvärdering av miljömålen 2015 konstaterar man att ekosystemen inte har återhämtat sig. Kemisk påverkan i form av övergödning, försurning och miljögifter bidrar till att naturen inte är väl att kunna stå emot förändringar och fortsätta leverera ekosystemtjänster. Satsningar på minskat näringsläckage från jordbruksmark till vattendrag och hav har haft god effekt men en god status med avseende på näringsämnen i hav och kustvatten nås inte. Etappmål om att skydda av områden bedöms inte nås. Nyttjande och brukande av naturresurser är ännu inte hållbart. Det innebär bl.a. att ekosystemen inte är väl rustade att stå emot klimatförändringar. konstaterar dock att det även finns positiva inslag som kan stärka miljöhänsynen i våra ekosystem. En statlig havsplaneringsförordning har införts och HaV har förberett genomförandet genom en analys av förutsättningarna för nyttjande av ekosystemtjänster. Ökade ekonomiska resurser har även tillförts för skydd av värdefull natur. Miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård bedöms inte kunna nås till 2020. Övergödning, miljögifter och svaga fiskbestånd utgör problem för att nå målet. Marint skräp, främmande arter och exploatering av känsliga miljöer påverkar måluppfyllnad negativt. Många arter och naturtyper har en otillfredsställande eller dålig status. Svenska bestånd av de vanliga matfiskarna torsk, kolja, långa, kummel och hälleflundra är hotade.