ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4022944 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skatter, regler och offentlig service bör utformas så att vi får en levande landsbygd och så att det är möjligt att leva i hela och tillkännager detta för regeringen. I och är primärproduktionen för jord-, skogs- och landsbygd stark och förädlingen från gårdsnivå till nationell och global produktion viktig. Det är grunden för tillväxt och jobb. Branschen är dock utsatt och oron växer över de politiska förslag som regeringen har presenterat . De pålagor om avgifter och skatter som förslagen innehåller kommer få stora konsekvenser för en redan hårt ansatt landsbygd. För att nämna några: höjd drivmedelsskatt, med på bensin och på diesel plus den ytterligare höjningen som regeringen presenterat på 4 respektive på bensin och diesel plus moms som införs . Dessa höjningar är direkt ökade kostnader för företagare, landsbygdsföretagare, och försvårar för människor att bo och verka på landsbygden. Högre skatter på handelsgödsel slår specifikt mot odlande bönder. Inget annat land i har skatt på handelsgödsel, ändå finns idéer om att återinföra skatten. En höjning av handelsgödselskatten kommer driva upp kostnaden för svensk mat och riskerar både arbetstillfällen och företag i och . Försämring av det populära ROT-avdraget kommer att slå mot inte minst småföretagare. finns över 800 fler företag i som erbjuder ROT-tjänster enligt , och ROT-företagare är tydliga med att försämringar leder till att jobben bli färre. Matlandet och engagerade och var en tydlig långsiktig vision med tydliga mål: bättre lönsamhet för bönder, odlare och producenter, landsbygdsutveckling, fördubblad livsmedelsexport, fler besökare och turister hitresta för den goda matens skull, bättre offentliga måltider och fler högklassiga restauranger och caféer bland annat i . Istället för att använda detta värdefulla arbete som grund, bygga vidare på satsningen och använda livsmedelsstrategin som ett effektivt verktyg för att stärka primärproduktionen, bonden och de gröna näringarna har regeringen istället valt att lägga ned Matlandet . Livsmedelsindustrin är fjärde största industribransch. Vi bör ta ett samlat grepp på livsmedelsfrågorna och fokusera på att förbättra konkurrenssituationen för den svenska livsmedelsproduktionen. Vi bör även se hur vi kan öka exporten av svensk mat. Detta kan vi göra genom att minska regelbördan så att det inte är för kostsamt och besvärligt att driva företag i . Vi behöver också se över beteskravet för att skapa mera flexibilitet och stärka produktionen. Landsbygden är beroende av goda villkor för företagande och att det ska vara enkelt att anställa. Arbetslinjen är central för en levande landsbygd och transporter är av stor betydelse. Skatter och avgifter likt dessa drabbar landsbygden hårt och leder till färre jobb. Skatter, regler och offentlig service bör istället utformas så att vi får en levande landsbygd och så att det är möjligt att leva i hela .
mot · H4022945 · 2016-10-05 00:00:00 — Fritt utnyttjande av journalistiskt public service-material ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , och Utbildningsradion så långt det är möjligt ska tillgängliggöra sitt journalistiska public service-material för fri användning och tillkännager detta för regeringen. Vi behöver journalistik och medieprodukter av hög kvalitet. För det demokratiska samtalet är kvalitativa nyheter och spridning av både klassisk och ny kunskap avgörande. Public service-medier spelar och bör även spela en avgörande roll i dessa funktioner. Vi lever i med ett allt mer differentierat medieutbud och tidningar under ekonomisk press. finansierar vi public service-medierna SVT, SR och Utbildningsradion. Med nya digitala verktyg finns goda möjligheter att få mer public service utan extra kostnader. Enligt sändningstillståndet ska public service-medierna ”präglas av folkbildningsambitioner”. Men genom att begränsa användandet av det producerade materialet till egna kanaler begränsas dessa ambitioner och möjligheter. För att få ett ökat utnyttjande av allmänheten och av andra medier av det public service-material som , och Utbildningsradion producerat behövs en förändring av deras öppenhet och tillgänglighet.
mot · H4022946 · 2016-10-05 00:00:00 — Service i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur en servicegaranti som innebär rätt till offentliga samhällsfunktioner i hela landet skulle kunna inrättas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa effektivare incitament för ökad kommersiell service i hela landet och tillkännager detta för regeringen. befolkning växer och landsbygden har faktiskt en växande befolkning. Femtiotusen fler har valt att bosätta sig på det som definieras som landsbygd . För att den utvecklingen ska fortsätta krävs det bättre förutsättningar för fler och växande företag, bättre boendemiljöer, mer självbestämmande över egna resurser och bättre infrastruktur. som landsbygdens utveckling vänt så tappar glesbygden befolkning, jobb och förutsättningar att leva. Här krävs insatser om vi ska kunna behålla befolkning, sysselsättning och en bra välfärd. Allt utanför tullarna ser inte lika ut och har inte samma förutsättningar. Alltför många människor runt om i landet upplever service och grundläggande samhällsfunktioner som ett allt ihåligare lapptäcke. Det är en viktig förutsättning att ha tillgång till en fungerande grundläggande service på rimligt avstånd för att man ska kunna verka och bo på en ort. Vi vill inrätta en servicegaranti som innebär rätt till offentlig service i hela landet. Det innebär att vi tydliggör en lägsta nivå på tillgången till samhällsfunktioner och tjänster som medborgare i har rätt till, oavsett var i landet man bor. Tillgången till kommersiell service är en nödvändig förutsättning för livskraftiga samhällen. I landsbygdsprogrammet har därför sett till att satsningar på kommersiell service på landsbygden om genomförts. Det handlar om att ge den lokala lanthandlaren eller bensinmacken i byn förutsättningar för att kunna finnas kvar och ge bra service. Tillgången till kommersiell service är precis som tillgången på offentlig service en viktig förutsättning för landsbygdens tillväxt. Få människor är beredda att bo, leva och driva företag på en plats där det är ett stort och tidskrävande projekt att tanka bilen eller att köpa några liter mjölk i affären. Regeringens satsningar på tillgänglighet bör fortsätta och förfinas så att effektivare incitament skapas för att fler lanthandlare, tankstationer, apotek och andra kommersiella nyckelfunktioner ska finnas kvar och kunna vara ombud för olika tjänster. i (C)
mot · H4022948 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behålla skogskonto och skogsskadekonto i sin nuvarande form och tillkännager detta för regeringen. Vi måste ha fler jobb på landsbygden och en hållbar utveckling i hela landet. Skogen och jobben i skogen spelar där en avgörande roll. En stor fördel med den svenska skogspolitiken har varit de övergripande principer som regelverken bygger på. Dessa regelverk har varit stabila och långsiktiga i många avseenden. Majoriteten av skogsägarna i är att beteckna som familjeskogsbrukare. De flesta av alla dessa familjeskogsbrukare bedriver ett skogsbruk som innebär att avverkning sker med . En förändrad möjlighet till ekonomisk utjämning mellan åren skulle vara förödande för det engagemang och det naturvårdande arbete som alla dessa engagerade skogsägare bedriver. Dagens regelverk som möjliggör utjämning av inkomster mellan åren i form av insättning på skogskonto och skogsskadekonton ger en stabil grund och möjlighet att bedriva ett långsiktigt hållbart skogsbrukande för alla familjeskogsbrukare. Utredningen skatteregler (SOU 2014:68) föreslog att bland annat skogskonton och skogsskadekonton skulle fasas ut. Vi ser att det finns en fortsatt viktig betydelse för den enskilde skogsägaren att på ett rimligt sätt kunna bruka sin skog och på så sätt kunna ta tillvara på den ekonomiska utdelning man varit med och byggt upp ofta . Därför menar vi att utredningens förslag om avskaffande av skogskonton och skogsskadekonton inte ska genomföras.
mot · H4022949 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omläggningen av återbetalning av elskatt inte genomförs och tillkännager detta för regeringen. Regeringen föreslår i budgetpropositionen åtgärder som ökar regelkrånglet för småföretagare. Detta står i direkt konflikt med den starka politiska ambitionen att minska regelbördan för företag så att företagarna kan ägna sig åt att utveckla sina verksamheter och skapa fler jobb. Regeringen som har målet att ska ha den lägsta arbetslösheten inom EU lägger alltså fram förslag som motverkar en jobbskapande politik. Förslaget att slopa den inarbetade modellen med nedsättning av elskatt på faktura mot ett system med återbetalning av skatt i efterhand är ett tydligt exempel på onödigt regelkrångel. Förutom ökat arbete med ansökningar om återbetalning för en mängd företag, ofta små företag utan särskilda administrativa resurser, leder förslaget till märkbart försämrad likviditet för berörda företag. Detta blir särskilt fallet vid årsvis återbetalning men effekten kan vara betydande även vid kvartalsvis återbetalning. För många företag inom exempelvis växthusnäringen är utgifterna för energi höga medan försäljningsintäkterna infaller . Denna förskjutning mellan kostnader och intäkter som ligger i en säsongsberoende produktion förvärras med det nya systemet att hantera nedsättningen av elskatten. För ett växthusföretag som förbrukar 2 miljoner kWh el innebär regeringens förslag att ett elskattebelopp om kommer att belasta företagets ekonomi under beroende på om kvartalsvis eller årsvis återbetalning tillämpas. Systemet med nedsatt skatt på energi för konkurrensutsatta näringar syftar till att svenska företag ska ha rimliga konkurrensvillkor med kollegor i andra länder. Förslaget om att övergå till en modell med återbetalning av skatt i efterhand värnar denna viktiga princip. Men totalt sett leder förslaget till en ökad administrativ börda för berörda företag. Dessutom försämras likviditeten för de företag som tvingas ligga ute med elskatten till dess återbetalning sker. Därför innebär förslaget en försämring av svenska företagares villkor jämfört med omvärlden. Förslaget om återbetalning av elskatt bör ändras och den tidigare modellen med nedsatt skatt på faktura fortsatt tillämpas för energiintensiv verksamhet.
mot · H4022952 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad finansiering för millenniemål fem om minskad mödradödlighet och tillkännager detta för regeringen. I budgetpropositionen lyfter regeringen under prioriteringen jämställdhet inom utgiftsområde 7. har unika förutsättningar för att lyfta dessa ofta kontroversiella frågor i den politiska dialogen eftersom det finns ett brett stöd hos såväl befolkning som i för människors rätt att bestämma över sin sexualitet och hur många barn de vill ha. För att ska vara en trovärdig och effektiv aktör krävs att även bidrar med finansiella medel till SRHR. Behoven är stora. Kränkningar av sexuella och reproduktiva rättigheter är en bidragande orsak till fattigdom och diskriminering. 800 kvinnor dör i samband med graviditet, förlossning eller osäkert utförda aborter. Mer än 200 miljoner kvinnor saknar tillgång till preventivmedel trots att de inte vill bli gravida. Homosexualitet är olagligt i 75 länder och bestraffas med dödsstraff i fem. Över 1,8 miljarder människor i världen är . De är eller kommer snart att vara sexuellt aktiva. De har rätt att få information om och diskutera säkrare sex och relationer. Det parlamentariska mötet on the implementation of ICPD (IPCI), som senast möttes i , har fastslagit att givarländer bör avsätta av biståndet till SRHR. av biståndet inom utgiftsområde 7 och av det bilaterala hälsobiståndet (exklusive vatten och sanitet), vilket i huvudsak hanteras av Sida, gick till SRHR . kommer UD att redovisa en rapport om hur man bör förfina metoderna för statistikinhämtning och rapportering av SRHR. bör mot bakgrund av detta se över möjligheten att avsätta av finanserna av det svenska biståndet till SRHR. Detta bör ges regeringen tillkänna i (C)
mot · H4022953 · 2016-10-05 00:00:00 — Möjligheten att dela kommunalskatten mellan flera kommuner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att dela kommunalskatten mellan flera kommuner och tillkännager detta för regeringen. Urbaniseringen leder till att många människor flyttar från turist- och landsbygdskommunen till storstadsregioner för högre studier och arbete. I många turist- och landsbygdskommuner finns därför en negativ befolkningsutveckling som leder till ett lägre skatteunderlag. I dessa kommuner finns också många delårsboende som spenderar och semestrar där, som de bor, arbetar och betalar skatt i en annan kommun. Denna struktur skapar utmaningar för turist- och landsbygdskommuner vars skatteintäkter inte matchar det faktiska befolkningsunderlaget. Den ökade rörligheten är bra. Det blir allt vanligare att människor växer upp i en kommun, bor och arbetar i en annan kommun samt spenderar och semestrar i en tredje kommun. Det tar inte dagens skatteutjämningssystem hänsyn till och skapar en orättvis fördelning som missgynnar turist- och landsbygdskommuner. Det påverkar även respektive region och landsting. Ett förslag för en rättvisare skattefördelning är att ge människor själva möjlighet att fördela hur stor andel av skatten som ska gå till de kommuner man har en koppling till. Det kan t.ex. vara kommunen man är uppväxt i, har bott i, bor i eller äger en fastighet i. Människor har ofta ett starkt band till både kommunen man är uppväxt i och den där de har sitt fritidshus eller näringsfastighet och vill se en positiv utveckling även där. För dessa turist- och landsbygdskommuner skulle ökat skatteunderlag leda till bättre service och infrastruktur som är mer anpassad till det faktiska befolkningsunderlaget.
mot · H4022955 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det för lotterier som kräver tillstånd på lottsedlarna tydligt ska framgå vem som är lotteriets förmånstagare och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har tillsatt en utredare som genomför en översyn av lotterilagstiftningen. För den som köper lotter bör det klart och tydligt framgå vem som är lotteriets förmånstagare. Flera olika lotterier anordnas av politiska partier utan att det framgår av lotteriets namn. Det kan då lätt bli så att man som lottköpare stödjer en förmånstagare till ett lotteri som man inte vill stödja. Jag anser att regeringen i lagstiftningsarbetet för lotterier som kräver tillstånd ska se till att det blir ett krav för tillstånd att det på lottsedlarna tydligt ska framgå vem som är lotteriets förmånstagare.
mot · H4022956 · 2016-10-05 00:00:00 — planer på att flytta kontoret i till ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den av planerade flyttningen av dess kontor i till ska stoppas och tillkännager detta för regeringen. har offentliggjort planer på att flytta sitt kontor i till . Planerna berör 16 personer anställda i och ett mycket stort antal ungdomar från , som testas för grundläggande militärutbildning och polisutbildning. har ca 3 000 sådana tester utförts i . Flyttningen är planerad att ske . Jag anser att planer på att flytta sitt kontor i till uppenbart strider mot de av regeringen uttalade ambitionerna att flytta statliga myndigheters verksamhet från storstäderna till andra delar av landet. För sitt upptagningsområde är avståndsmässigt närmre för flertalet än . har goda tåg- och bussförbindelser till övriga och i övrigt. I finns den personal som behövs för verksamheten och goda möjligheter till den utökning av lokaler och personal som kan behövas vid ett beslut om återinförande av en allmän mönstring och värnplikt. Regeringen bör därför stoppa den av planerade flyttningen.
mot · H4022957 · 2016-10-05 00:00:00 — Ersättare för avgående ledamöter i kommunala nämnder ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av reglerna för proportionella val på så sätt att ersättare för avgående ledamot i nämnd eller styrelse blir någon tillhörande samma parti som en avgående ledamot och tillkännager detta för regeringen. Efter val av ledamöter och ersättare i kommunala nämnder och styrelser, enligt lagen om proportionella val, kommer en avgående ledamot att ersättas av den ersättare som står först på listan över valda ersättare oberoende av vilket parti denne tillhör. Det är ingen tvekan om att ett parti, eller partier i valteknisk samverkan, ska få de platser de är berättigade till enligt heltalsmetoden. Men däremot borde inte proportionella val hindra fyllnadsval efter ledamöter, som av olika anledningar lämnar sina uppdrag . De nuvarande reglerna ställer till problem, till exempel om ett mindre parti har en ordförandepost i en nämnd och endast den ordinarie platsen. Om ordföranden måste ersättas måste partiet lämna den platsen till ett annat parti, eftersom det inte finns någon annan ordinarie ledamot för partiet som kan ta uppdraget. Partiet blir då orepresenterat i nämnden. Det kan också innebära en majoritetsförändring. På denna grund anser jag att en översyn bör ske av lagen om proportionella val i den del som gäller utseende av ersättare när ordinarie ledamot i nämnd eller styrelse avgår .
mot · H4022959 · 2016-10-05 00:00:00 — Vargstammens storlek och skyddsjakt på varg i fårskötselområden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska tillse att beslut om mål för vargstammens omfattning på 170–270 vargar ska tillämpas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta tillbaka uppdraget till länsstyrelserna att planera för en fast vargstam i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyddsjakt på varg i områden med fårskötsel ska få ske redan efter ett angrepp på får och tillkännager detta för regeringen. I rovdjurspropositionen, som antagit , uttalades att målsättningarna för rovdjursstammarna inte får innebära att tamdjurshållningen påtagligt försvåras och att socioekonomisk hänsyn ska tas. En mycket snabb ökning av antalet vargar i har skett från ca 80 vargar 2004 till ca 340 vargar /2016. var vargstammen mellan 35 och 80 vargar. Det av regeringen föreslagna och av beslutade referensvärdet för varg i är 170–270 vargar. Den senaste inventeringen visade på att vargstammen uppgick till ca 340 vargar /2016 med ett osäkerhetsintervall på 269 till 442 vargar. Mot bakgrund av beslut framstår det som anmärkningsvärt att beslutat att vi i ska ha minst 270 vargar och att länsstyrelserna i landet av verket fått i uppdrag att i sin planering utgå från denna målsättning. Länsstyrelserna i har, med målsättning om minst 270 vargar i , fått i uppdrag att planera för en fast vargstam i . Något som inte funnits och som inte rimmar med beslut om en totalt något minskad vargstam i och som inte rimmar med beslut att tamdjurshållningen inte påtagligt ska försvåras. För att tamdjurshållningen inte ska försvåras i fårskötselsområden finns behov av att införa rätt till skyddsjakt på varg redan efter första tillfället då en varg rivit får.
mot · H4022962 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa året om och tillkännager detta för regeringen. 1916 försökte införa . Det gick inte så bra. Experimentet lades ner. infördes det igen och har stannat . I delar av , , och ställer man inte om klockan. har slutat ändra klockan mellan normaltid och eftersom det har så negativa effekter. Tanken var från början att bättre utnyttja den ljusa delen av dygnet som träder i kraft . I de nordiska länderna gör det dock inte lika stor skillnad vilket också varit en stor del i kritiken från svenskt håll. Omställningen innebär att ett stort antal svenskar får störd dygnsrytm. Det kan låta lite obekvämt men också ofarligt. Men enligt flera studier kan det vara direkt livshotande. Det man ser i undersökningar är att ändra tiden mellan normaltid och leder till att hjärtinfarkter ökar, sämre sömn vilket leder till försvagat immunförsvar och svårigheter med koncentrationen. Det leder i sin tur till ökad risk för arbetsplatsolyckor och att man blir farligare bakom ratten. För de allra flesta så är tidsomställningen något man kan hantera, men för deprimerade personer och personer med hjärtfel kan den här övergången vara farlig. Småbarn och deras föräldrar brukar ha en besvärlig tid i anslutning till övergången. Det kan ta innan den biologiska klockan anpassat sig. Med året om så skulle vi få ljusare eftermiddagar även . Detta bör ges regeringen tillkänna. i (C)
mot · H4022968 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska tas bort som överklagandeinstans och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regleringsbreven till länsstyrelserna ska peka ut bostadsbyggande som en prioriterad uppgift och tillkännager detta för regeringen. Bostadsbyggandet i har legat lågt. I byggs det ungefär hälften av vad som byggs i övriga . Lågt bostadsbyggande har varit särskilt kännbart under finanskrisen, även om vi nu ser ett ljusare läge och uppskattar byggandet till att uppgå till runt 60 000 lägenheter. Detta är emellertid inte tillräckligt, utan prognosen är att det behövs 710 000 nya lägenheter till 2025. För att öka bostadsbyggandet krävs mer byggklar mark. För att nå detta krävs en fortsatt satsning på regelförenklingar, bland annat av , och snabbare processer i rättssystemet, allt för att minska tiden från idé till färdig bostad. Ett steg för att snabba upp överklagandeprocessen är att helt tas bort ur processordningen så att bygglov överklagas direkt till mark- och miljödomstolen. Det handlar även om länsstyrelsernas syn på bostadsbyggande. i är speciellt negativ till byggande av nya bostäder på jordbruksmark, vilket påverkar stora delar av , där tätorterna finns just på jordbruksmark. Konsekvenserna av i ställningstagande medför att framtagande av detaljplaner i fördröjs eller uteblir, vilket ju är orimligt då vi har behov av fler bostäder i en region med hög inflyttning. Om detta inte får en lösning till bostadsbyggandets favör kommer hamna i samma orimliga situation som , med extrem bostadsbrist och ökande bostadspriser. För att förändra länsstyrelsernas syn på bostadsbyggande måste regeringen i regleringsbreven ge samtliga länsstyrelser direktiv om att bostadsbyggande är en prioriterad uppgift och som inte får hindras om det inte föreligger synnerliga omständigheter. Boriana (M)