mot · H4022023 · 2016-10-05 00:00:00 — Svenskt jordbruk står för god djuromsorg, säker mat, öppna landskap, miljöhänsyn och arbetstillfällen. Jordbruket spelar också en viktig roll i omställningen till ett hållbart samhälle. Svenskt jordbruk är bäst i världen när det exempelvis gäller låg antibiotikaresistens, liten förekomst av salmonella och god omsorg om djuren. För att vi ska kunna upprätthålla de här högre kraven i ett internationellt perspektiv måste svenskt jordbruk ha rätt förutsättningar. Bättre ekonomiska förutsättningar för de gröna näringarna Minst motsvarande svenska djurskyddsregler vid upphandling ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka skyddet av värdefull och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna som gäller vid nybyggnationer och ombyggnationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygglov för ombyggnation av byggnader på lantbruksfastigheter bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla regler kring övertagande av jordbruksföretag vid generationsskiften och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den svenska modellen med koldioxidskattebefrielse ska gälla inom hela EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra lagstiftningen kring växtförädling så att den bygger på egenskap i stället för förädlingsmetod, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra utformningen av så att jordbruket inte ses som miljöfarlig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en bättre dialog mellan myndighet och markägare vid införandet av vattenskyddsområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheterna bör få ett tydligt främjande- och dialoguppdrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla reglerna för förgröningsstödet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påskynda tillståndsprocesser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över godkännandeprocessen för växtskyddsmedel för snabbare hantering av ansökningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel ska användas som huvudprincip och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla miljöersättningarna med gårdsanpassade och resultatbaserade stöd i stället för fokus på produktionsform och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att miljöersättningar bör riktas mot miljönytta i stället för produktionsform och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det i regleringsbreven för berörda myndigheter ska framgå att de ska arbeta för både miljömål och generationsmål, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i offentlig upphandling ställa krav på samma ansvarsfulla produktion som landets djuruppfödare måste följa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska ställa högre krav på miljö- och djurskydd i offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla för lantbruksföretag att bli självförsörjande inom förnybar energi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över implementeringen av vattendirektivet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera dagens djurskyddslag så att dess reglering går från detaljstyrning till målstyrning med bibehållen djurskyddsnivå, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skydda yrkestiteln legitimerad fysioterapeut inom djurens hälso- och sjukvård och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beslut om djurförbud och näringsförbud ska fattas i tingsrätten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för skapandet av fler djurvälfärdsprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rättssäkerhet vid djurskyddskontroller bör säkerställas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över anonyma anmälningar i syfte att minska antalet okynnesanmälningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få bemyndigande att utföra revision på länsstyrelsernas arbete med djurskyddskontroller för bättre uppföljning av tillämpningen av djurskyddslagen och tillkännager detta för regeringen. Landsbygden har fantastiska möjligheter att skapa jobb. Det handlar om allt från nya små teknikföretag, tjänsteföretag till lantbrukaren som tillverkar sund och säker mat. Grunden för dessa företag ligger i jorden och i skogen. I allt från tillgången på mark och rent vatten till all den gröna förnybara energin som finns ibland annat skogen. De gröna näringarna är på många sätt grunden för verksamheter, aktivitet och möjligheten att bo på landsbygden. Landsbygden bidrar med värden och produkter till hela landet såsom sunda och säkra livsmedel, grön och förnybar energi. tycker därför att det är viktigt att vi underlättar för allt företagande på landsbygden genom att sänka kostnader och minska regelkrånglet. Det är ett stort steg att våga satsa på att bli företagare. Det innebär många risker men det innebär också stora möjligheter, inte bara för den enskilde företagaren utan också för de människor som kan få en anställning i och kring verksamheten. menar att det ska vara så enkelt som möjligt att starta och driva företag. Därför måste vi se till att regelförenkla, sänka kostnader och minska byråkratin. Att utveckla sitt företagande så att man står på fler ben är ett viktigt sätt att stärka sin egen konkurrenskraft. Det kan handla om allt från att utveckla sitt jordbruk till att också satsa på turism och upplevelseaktiviteter. Politiken måste underlätta för de människor som vill utveckla sitt företagande, och de hinder som finns måste minimeras. Exempelvis borde tillståndskraven vid byggnationer ses över, exempelvis skulle kravet på bygglov för ombyggnation av byggnader på lantbruksfastigheter ses över. Detta skulle bland annat kunna underlätta ifall det vill satsas på exempelvis en gårdsbutik eller bed and breakfast. En viktig förutsättning för att landsbygdsföretagandet ska kunna utvecklas är att kommuner och regioner har möjlighet att skapa attraktivitet utifrån sina specifika förutsättningar och att lagstiftning och byråkrati inte sätter hinder för detta. Många kommuner vittnar om att möjligheterna begränsas på grund av ett stelbent strandskydd. Att värna viktiga strandmiljöer, allemansrätten och människors tillgång till naturen är för oss i en självklarhet, men det måste också finnas en avvägning mellan bevarande och utveckling. Därför vill se ett decentraliserat och närodlat strandskydd som ger kommunen större inflytande att bestämma över vilka strandområden som ska bevaras och vilka som kan bebyggas. Vi vill också att reglerna kring ny- och ombyggnationer ses över så att det ska bli lättare att bygga i glest bebyggda samhällen på landsbygden. När det gäller ombyggnationer på lantbruksfastigheter vill att bygglovet tas bort helt, för att lantbrukaren lättare ska kunna reparera och bygga ut sina fastigheter. Många landsbygdsföretag har brukats i generationer och förväntas att förvaltas av nästkommande generation. Tyvärr upplever många lantbrukare att det ibland är problematiskt att ta över jordbruksföretag på grund av krångliga regelverk. vill därför förenkla regler när det gäller övertagande av jordbruksföretag vid generationsskiften. Ett annat hinder för utvecklingen på landsbygden är projekt som tar allt för mycket mark i anspråk och som på så sätt lägger en död hand över vissa områden. Men det är också viktigt att inte mer än nödvändigt tas i anspråk vid exempelvis stadsutveckling. Därför menar att det är viktigt att marksnål markanvändning är en ledande princip vid exploatering och nybyggnation, eftersom värdefull måste skyddas. vill också stärka skyddet av värdefull så att vi kan säkra den svenska livsmedelsproduktionen även . Bättre ekonomiska förutsättningar för de gröna näringarna En av de största konkurrensnackdelarna för de gröna näringarna i jämförelse med andra länder är kostnaden för arbete. Därför menar att det är viktigt att vi fortsätter att sänka kostnaderna för företagande, inte minst för de gröna näringarna. Möjligheten att skapa jobb och ta tillvara de fantastiska naturresurser som vi har i ska inte hindras för att staten lägger allt för höga kostnader på verksamheten. En annan stor konkurrensnackdel för det svenska jordbruket är kostnaderna för byggnader, både vad gäller drift och byggnation. För att långsiktigt stärka konkurrenskraften är det viktigt att dessa kostnader ses över. Landsbygdsprogrammet är ett viktigt verktyg för att stärka förutsättningarna för företagande och utveckling på landsbygden. var med och förhandlade fram ett rekordstort program som trädde i kraft . Det är ett landsbygdsprogram som riktar in sig på aktiva lantbrukare och företagare, inte minst unga. jordbruksföretagare har en hög medelålder, och vi går mot en stor utmaning med en generationsväxling för att lyckas behålla och utveckla det svenska lantbruket. Då handlar det om att vi måste ha en rättvis och neutral beskattning, det har vi inte . Uppgiften att planera ett generationsskifte ställer stora krav på kunnande inom skatte- och civilrättens områden och i frågor som rör värdering och ekonomi. Om något eller några av dessa områden blir försummade kan följderna bli kostsamma för de inblandade parterna. Politikens uppgift på detta område måste vara att så långt det över huvud taget är möjligt bedriva ett förenklingsarbete för att därigenom säkerställa återväxten bland yngre lantbrukare. Dessutom måste vi se över hur politiken kan underlätta för unga lantbrukare att våga starta nytt, och nya startstöd kan vara ett sätt att stimulera nyföretagande på området. Den svenska modellen att gynna förnybara drivmedel framför fossila går emot om fri konkurrens. Därför har begärt undantag för att kunna befria klimateffektiva biodrivmedel från koldioxidskatt. Ska ha en möjlighet att bli fossilfritt behöver vi fortsättningsvis kunna utveckla marknaden för hållbara och klimatsmarta biodrivmedel. vill därför att bör verka för att den svenska modellen med koldioxidskattebefrielse ska gälla inom hela EU. Tillgång på värdefull kommer i och med en växande befolkning att vara något som blir allt mer viktigt. Skyddet av är därför inte bara en fråga om att stärka det svenska lantbruket utan det är också en fråga om hur vi ska kunna säkra livsmedelsproduktionen framöver. Vi står inför en stor global utmaning med att ställa om samhället i en grönare och mer hållbar riktning. I detta ingår att ställa om energiförsörjningen från fossilberoende till fossiloberoende. Möjligheterna att stimulera omställning av arbetsmaskiner, inte minst inom skogs- och jordbruket, måste utvecklas. För att detta ska vara möjligt krävs det riktade insatser. När det gäller lagstiftningen kring växtförädling bygger den på förädlingsmetod. Vi vill ändra detta så att det är egenskaper som ska styra växtförädling för att få bättre produktion och avkastning. Ett mål bör vara att så långt det är möjligt minska regelkrångel för all typ av företagsamhet, framförallt den småskaliga. Det är ett arbete som måste ske fortlöpande och även omfatta samordningen av myndigheters arbete för att så långt som möjligt minimera dubbelarbete. Detta regelförenklingsarbete har bland annat som syfte att just förbättra servicen för den som vill starta företag, oavsett bransch. Det förtjänar också att påpekas att kommunerna spelar en viktig roll i detta arbete då det är på nivå som tillståndsgivning och handläggning av denna typ av ärenden sker. arbetade i regeringsställning hårt för att minska de administrativa kostnaderna. minskade företagens administrativa kostnader med hela . För företag inom de gröna näringarna har regelbördan minskat . Men det finns fortfarande åtskilligt kvar att göra på området. Därför har föreslagit att introduktion av nya regler ska ske enligt principen en regel in, en regel ut. Allt detta för att den sammanlagda regelbördan inte ska öka även när nya regler introduceras. Kontakten med myndigheter ska inte vara något som man som privatperson eller företagare räds över. menar att myndigheter inte bara ska ha en uppgift att kontrollera utan också att stödja. För att fler människor ska vilja starta och driva företag på landsbygden är det viktigt att krånglet och administrationen minskar. Processerna behöver anpassas till företagens verklighet – inte till myndigheternas. På så sätt sparar många företagare både tid och pengar som den ”onödiga irritationen” minskar. Myndigheterna har här en viktig roll att vara stödjande och uppmuntrande mot de människor som vågar satsa på sitt företagande. Ett led i detta är att grundläggande uppgifter om företaget och dess verksamhet bara ska behöva lämnas en gång och till ett ställe. Syftet är att kraftigt reducera den administrativa bördan för företagen och underlätta kontakten med myndigheterna. Ett annat viktigt steg är att göra myndighetsuppgifter till organisationer för att företagaren ska kunna certifiera sig. På så sätt minskar antalet dubbla kontroller som görs av företagaren. I sammanhanget är det viktigt att inte glömma bort att det är den upplevda regelbördan som är viktig, inte det statistik som går att ta fram. Därför kan bemötande och servicen som myndigheter erbjuder också spela en central roll. Men det handlar också om att man upplever att man blir rättvist behandlad även om det i vissa fall går en emot. Tyvärr känner allt fler företagare att transparensen och i dess förlängning rättssäkerheten minskar. Inte minst gäller detta för djuruppfödare. Det är mycket viktigt att myndigheterna i osäkra fall hellre friar än fäller, då myndigheten är så mycket mer resursstark än individen eller den lilla företagaren. Det måste finnas sätt att snabbt och enkelt stärka företagarens möjlighet till rättssäker bedömning av tvister med myndigheter. vill till exempel att myndigheterna ska ha ett dialogfrämjande uppdrag med markägare vid införande av vattenskyddsområde. ligger långt fram i arbetet med att förenkla för företagarna jämfört med de flesta andra länder, men mer kan göras. tvingas svenska företagare lämna in över 90 miljoner blanketter till minst 70 olika myndigheter. Detta förenklingsarbete måste fortsätta för att snabba på tillståndsprocesser och olika typer av godkännandeprocesser. För att på allvar få på plats ett än mer systematiskt regelförenklingsarbete så vill se en regelförenklingar kring förgröningsstödet, påskynda tillståndsprocesser och se över godkännandeprocessen av växtskyddsmedel för snabbare hantering av ansökningar. Det är möjligt att nyttja principen om ömsesidigt erkännande inom EU enligt biocidförordningen, vilket kan stärka möjligheten att ställa hårdare miljökrav i förhållande till övriga medlemsstater i EU när det gäller till exempel växtskyddsmedel. använder dock inte ömsesidigt erkännande som huvudprincip trots att det skulle minimera onödig administration av ett enskilt erkännande. Ömsesidigt erkännande skulle även leda till snabbare processer, en bättre fungerande inre marknad samt jämlika konkurrensvillkor mellan olika länder. För att påskynda processerna och i högre grad verka för en harmonisering av EU:s gemensamma kemikalielagstiftning föreslår en utredning av förändringar i det svenska regelverket. Förändringarna ska innebära att ömsesidigt erkännande används som huvudprincip, men med möjlighet att tillämpa särskilda nationella regler om det finns synnerliga miljöskäl med risk för miljön och människors hälsa. På så sätt kan fortsätta att vara ett miljöföredöme, men med färre administrativa hinder. Lantbruk handlar om att bruka och vårda jorden, ett kretsloppstänk som jordbrukare i århundranden använt sig av. Svenska lantbrukare vet hur viktigt kretsloppet är och brukar jorden på ett ansvarsfullt sätt. Satsningen Greppa Näringen har minskat utsläpp av klimatgaser, minskat övergödning och bidragit till en mer säker användning av växtskyddsmedel. Greppa Näringen är ett exempel på att svenska lantbrukare är mån om att begränsa klimatpåverkan. Men mer kan förbättras med hjälp av rådgivning, regelförenklingar och främjande åtgärder som minskar koldioxidutsläpp och ökar förutsättningar för lantbruksföretag att satsa på förnybar energi. Därför vill satsa på dessa åtgärder inom lantbruket. Åtgärderna ska leda till ett hållbart lantbruk som både är bra för miljön men också starkt affärsmässigt. Eftersom lantbruken arbetar efter en kretsloppsmodell vill också ändra utformningen av så jordbruket inte ses som miljöfarlig verksamhet. Miljöersättningarna är riktade mot produktionsform vilket tycker är fel. Vi tycker att miljönyttan ska vara styrande när det handlar om miljöersättningar eftersom det är miljön stöden syftar till att förbättra. Vattendirektivets åtgärdsprogram har inte fungerat som det var tänkt från början och det finns flera svagheter i programmet. Det har till exempel visat sig att flera av förslagen saknar finansiering. Ytterligare en brist ligger i Havs- och vattenmyndighetens försenade vägledning som ska förklara hur alla undantag ska användas. vill därför att implementeringen av vattendirektivet ses över, för att både skapa ett hållbart jordbruk och skydda våra vatten. Det är viktigt att åtgärdsprogrammen inte leder till ökade regler och begränsningar. Istället vill se styrmedel som rådgivning, utbildning, forskning och lokala vattendialoger. vill också förenkla för lantbruksföretag så att de kan bli självförsörjande inom förnybar energi. På ladugårdstak finns enorma möjligheter att lägga solceller som genererar solenergi. kan lantbruksföretag få företagsstöd för att bygga vattenkraft, solenergi, vindkraft och jordvärme. Dock avstår många lantbrukare från att söka stöden eftersom ansökningsprocessen är för krånglig. vill därför förenkla så att fler ska ansöka om investeringsstöd till förnybar energi. För att kunna skapa fler biobaserade affärsmöjligheter inom lantbruket som är kopplade till förnybar energi menar vi att det också behövs en nationell strategi för ett biobaserat samhälle. På så sätt skapas ett plan för att få fler lantbruksföretag som satsar på förnybar energi. För att lantbruket ska kunna utvecklas måste det finnas tydligare mål och riktlinjer med lantbruket. Många ersättningar har fel fokus, miljöersättningarna koncentrerar sig på produktionsform istället för att vara resultatbaserade. vill att det ska bli ett tydligare fokus på att utveckla miljöersättningar till att bli mer gårdsanpassade och resultatbaserade. vill att lantbruket ska ha liknande jämställda mål som finns inom skogsbruket, miljö- och produktionsmål. Vi vill att jorden både ska brukas och bevaras, med kretsloppsfokus som gör att framtida generationer också kan producera mat. ser också ett behov av att berörda myndigheter ska arbeta för både miljömål och generationsmål så att kan behålla ett hållbart lantbruk . Detaljstyrningen i regelverken hämmar ibland förutsättningarna för jordbruksföretag. vill därför reformera dagens djurskyddslag så att den går från detaljstyrning till målstyrning som samma djurskyddsnivå uppehålls. Det som driver det dåliga djurskyddet i EU är dålig lönsamhet som beror på konsumentens jakt på billigt kött. Kött måste få kosta. Priset är annars dåligt liv för djuren. Många länder vill inte alls se detta. Därför måste alla goda krafter i och ministerrådet samarbeta för att stärka djurskyddet i hela unionen. Det bör heller inte inom EU vara tillåtet att transportera levande djur längre än i sträck. Mat som produceras i är styrd av hårda regler bland annat rörande djurhållning. Men fortfarande importerar vi stora mängder mat som det är svårt att veta hur den producerats och vilka kemikalier som använts i produktionen. Hållbar mat handlar om att maten ska vara fri från onödiga gifter och kemikalier och att djuren haft det bra och att ingen antibiotika har använts i onödan. Det ska vara lätt som konsument att veta vad maten innehåller och att den inte transporterats onödigt långt. En grundprincip för är att flytta makten så nära dem de berör som möjligt. Vi vill att makten över maten ska ligga hos konsumenten. Det bör vara en självklarhet att konsumenter ska ha kännedom om varifrån maten är producerad för att kunna göra medvetna val. Det ska vara enkelt att kunna se från vilket ursprungsland osten eller köttet kommer, eftersom djurskyddsregler eller vilken miljöhänsyn som tas inom produktionen skiljer sig åt från land till land. vill ursprungsmärka all mat som har kött som huvudingrediens. Det innebär att korv och skinka, precis som kycklingsallad och lasagne ska vara ursprungsmärkt. vill ge konsumenten fler verktyg för att göra egna hållbara val i kyldiskarna. Alla mejeriprodukter bör vara ursprungsmärkta för att öka kännedomen om ursprunget för mjölken i osten eller varifrån yoghurten kommer. På så vis kan konsumenter själva fatta medvetna beslut baserade på om man tycker att det är viktigt att kon har gått på grönbete eller inte transporterats alltför långt. uppmuntrar svenska producenter att ursprungsmärka sina produkter på frivillig väg. Den svenska primärproduktionen är av sådan klass att det borde ses som en kvalitetsstämpel och försäljningsargument att jobba med ursprungsmärkning. anser också att det behövs mer av frivilliga märkningar. Det kan handla om märkningar som beskriver produktionsmetod, arbetsmiljö eller andra viktiga faktorer som talar om huruvida maten är hållbart producerad eller ej. Även om det svenska djurskyddet är betydligt bättre än resten av EU så finns det fler förbättringar som kan göras. Svensk fågel har framgångsrikt arbetat fram ett djurvälfärdsprogram som har lyft branschen. vill se fler djurvälfärdsprogram där bland annat branschorganisationer, slakterier, handelskedjor och producenter arbetar tillsammans. Det händer att djurägare blir felaktigt bemötta vid kontroller och ibland blir djurskyddskontrollanter utsatta för hot och våld vid besök, inget av detta är acceptabelt. Därför vill att tillämpningen av djurskyddslagen ses över som rättssäkerheten upprätthålls vid djurskyddskontroller. För att följa upp tillämpningen av djurskyddslagen vill att får bemyndigande att utföra revision på länsstyrelsernas arbete med djurskyddskontroller. För att det ska bli en objektiv bedömning av djurförbud eller näringsförbud är det bäst att tingsrätten tar beslut om detta. Genom att flytta besluten från tillsynsmyndigheten blir bedömningen mer opartisk. Det har uppdagats att yrkestiteln legitimerad fysioterapeut inom djurens hälso- och sjukvård inte är skyddad. Detta innebär att allmänheten ibland vilseleds eller riskerar att sina husdjur blir felaktigt behandlade av personer som saknar rätt utbildning och kompetens. För att säkerställa att djur får rätt behandling vill att yrkestiteln legitimerad fysioterapeut inom djurens hälso- och sjukvård skyddas. går det att anonymt anmäla vanvård av djur, vilket tycker är bra. Men det finns en problematik i att många anonyma anmälningar är okynnesanmälningar på grund av till exempel grannfejd eller osämja.