mot · H4023149 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av stödsystemet som också omfattar entreprenörskap utanför den akademiska sektorn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det vidare arbetet med innovationsstrategin bör ta sikte på att finna lösningar på samhällsutmaningar och de möjligheter som dessa kan ge, i stället för att peka ut specifika sektorer eller branscher, och på att fokusera stödsystemen främst på idéerna, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla former för att stimulera det privata riskkapitalet att, oberoende av statliga insatser, komma in tidigare i investeringskedjan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha goda villkor för arbetskraftsinvandring för att tillgodose företagens behov av kompetent arbetskraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ansökningar om arbetstillstånd bör behandlas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ytterligare utveckla förutsättningar för att långsiktigt ska vara världsledande inom digitalisering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lärarundantaget och att stärka innovationskontorens uppgift att medverka till kommersialisering av forskningen vid lärosätena och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i regleringsbreven för innovationskontoren stärka deras uppgift att medverka till kommersialisering av forskningen vid lärosätena och tillkännager detta för regeringen. Människors drivkraft ger morgondagens innovationer rankas som en av världens mest innovativa och konkurrenskraftiga ekonomier av bland annat , och . Ett innovativt klimat och en global konkurrenskraft i världsklass är avgörande för ett litet exportberoende land som . Entreprenörskap, innovation och jobbskapande går hand i hand. Det är morgondagens , eller Spotify som skapar morgondagens jobb. De flesta nya jobb som växer fram skapas av små och medelstora företag. De skapas av drivna entreprenörer överallt i vårt avlånga land som vågat ta klivet från dröm till verklighet men som också trotsat byråkratiska och politiska hinder på vägen. Fyra av de mest grundläggande förutsättningarna för att goda idéer kan utvecklas till fungerande innovationer ligger i: tillgång till kapital. För statens del handlar det därför till övervägande del om att på dessa fyra punkter undanröja hinder, agera där marknadsmisslyckanden råder samt att smörja redan fungerande system. För bästa utfall förutsätter det ett underifrånperspektiv med fokus från den enskilde innovatörens utgångspunkt. Förutsättningarna för att utvecklas varierar mellan olika branscher. Behoven av kapitaltillskott i tidiga skeden är betydligt större inom life science-sektorn än inom verkstadsindustrin. I den förstnämnda dominerar universiteten vad gäller utveckling medan det inom den senare är företag som svarar för de innovativa processerna. Inom IT-sektorn sker däremot utvecklingen i högre grad av fristående innovatörer där, förutom kapital, behovet av affärsnätverk är betydande. Det innebär att man inte kan ha ett specifikt förhållningssätt för innovationspolitiken och riskkapitalförsörjning, utan det måste anpassas utifrån branschhänsyn, mognadsgrad och tillväxtförutsättningar. Innovationer förutsätter således ett individuellt underifrånperspektiv. Digitaliseringen innebär den största samhällsomvälvningen sedan industrialiseringen. har i grunden goda förutsättningar att kunna vara världsledande inom digitalisering men det förutsätter nytänkande i innovationssystemet. När det kommer till kommersialisering av idéer är och dock svagare i jämförelse med resten av världen. Näringslivets investeringar i forskning och utveckling i minskar som vi tappar i skapad samhällsnytta i termer av kommersialisering och konkurrenskraft. För att möta de möjligheter och nya villkor som det för med sig måste också det svenska innovationssystemet bli flexiblare och hitta en samarbetsmodell som snabbare kan omvandla forskningsresultat till innovationer som ger morgondagens tillväxtföretag. Det kan uppnås med ökat fokus på att pengarna i högre grad följer idén istället för aktörerna genom innovationssystemet. Ett modernt innovationssystem som klarar att kommersialisera forskning är av yttersta vikt för att säkra vår position i den globala konkurrensen. Därför behövs en starkare koordinering av finansieringen så att idéer kan färdas snabbare och mer flexibelt i innovationssystemet. Det kan ske med hjälp av att man i högre grad nyttjar tillgängliga kapaciteter till innovationsutveckling i form av plattformar från inkubatorer till institut och lärosätenas innovationskontor. har det bildats allt färre företag med stor växtkraft. 1970–1990 var riktigt dåliga år, och orsaken var i första hand mycket stora skattehöjningar och ökningar av olika offentliga utgifter. De stora företagen stod kvar men nystartandet uteblev nästan helt. Därför är företagsstrukturen i ”som ett timglas” med stor omsättning vid ett fåtal mycket stora företag och ett stort antal mindre företag. Däremot är det tunt i mitten, och jämfört med saknar ett stort antal medelstora företag som växer till att bli riktigt stora. Det är en stor utmaning för att bredda midjan på företagsstrukturen. Det måste ske systematiskt genom att man utvecklar företagsklimatet genom attraktiva skattevillkor, förnuftig regelhantering och en övergripande ambition att skapa en jordmån för kreativitet och kapitalförsörjning under företagandets olika faser. Många mindre utvecklingsföretag blir uppköpta i skeden innan de hunnit etablera sig och växa till medelstora. Det är dessvärre snarare regel än undantag att de försvinner bortom landets gränser. Det är inte företag, universitet eller regeringar som skapar innovationer. Innovationer uppstår genom människors drivkraft att bryta mönster och söka nya lösningar på beprövade och oprövade metoder. Genom tillåtande miljöer och genom att visa acceptans för att bryta ny mark kan däremot organisationer och myndigheter få människors idéer att lyfta. Den svenska innovationsmodellen bör utformas så att hela systemet utvecklas och blir självlärande. har länge prioriterat akademiskt entreprenörskap, och behovet av att se över stödsystemet så att det når även andra aktörer utanför universitetssektorn är därför stort. I denna översyn bör stegvisa finansieringsmodeller – så kallade milestones – belysas. Vidare bör man se över hur rådgivning inom immaterialrättsområdet kan stärkas. Alliansregeringen antog 2012 en innovationsstrategi framarbetad genom en öppen och inkluderande process, där många och betydelsefulla aktörer från det offentliga, det privata och civilsamhället medverkade. Innovationsstrategin är ett aktivt redskap som kompletterar forsknings- och innovationspropositionen antagen 2012. I det vidare arbetet bör man se över möjligheten att följa såväl som EU 2020, vilka tillämpat en bred syn på innovation. behöver bli bättre på att gå från forskning till företagande. Trots att vi är ett av de länder i världen som ansöker om flest patent i förhållande till vår ekonomis storlek är vi bland de sämre på att gå från patent till företag och jobbskapande. finns det klara incitament för forskare att nyttiggöra sin forskning genom företagande och licensering, men denna möjlighet används inte i tillräckligt stor utsträckning. Det så kallade lärarundantaget bör därför ses över i syfte att ge universiteten och högskolorna en tydligare roll i att stötta forskare och uppfinnare i deras arbete med att starta företag och nyttiggöra forskningen. finns det runt i offentligt riskkapital, men av detta investeras i start-up-fasen och i den tidiga såddfasen. Det är i såddfasen, innan företaget har dokumenterad efterfrågan på sina produkter, som de största informationsasymmetrierna existerar. Detta finansieringsgap motiverar också kompletterande finansiering, det vill säga riskkapital. Innovationssystemet måste innebära pluralism. Det finns inget framgångsrikt innovationssystem som inte bygger på pluralism. Det innebär att flera investerare får möjlighet att oberoende av varandra bedöma investeringsobjekt. Privata investerare innehar oftast andra kompetenser och gör andra riskbedömningar på mer subjektiva grunder än vad statliga aktörer gör. Att välja en finansiering i flera steg (milestones) är något som ofta rekommenderas. I är antalet affärsänglar som investerar och engagerar sig i små och nystartade företag relativt begränsat. En vanlig förklaring till detta är skattesystemets utformning som har motverkat privat förmögenhetsuppbyggnad genom företagande. Statliga riskkapitalsatsningar kan därför under vissa förutsättningar vara motiverade som komplement till privat riskkapital. Riktlinjen bör dock vara att statliga insatser inte ska undantränga privata aktörer utan snarare stimulera fram dem. En möjlig väg att stimulera att privat kapital kan få ökad utväxling vore en saminvesteringsmodell mellan staten och privata investerare. En liknande modell är prövad i där privatinvesterare får låna två till sitt eget kapital på förmånliga villkor från staten via så kallade (). Dessa förbinder sig att investera i unga företag, vilket innebär att lånet från staten till SBIC i nästa steg blir egenkapital i ett ungt företag. Privat kapital i första hand Grundprincipen för insatser av statligt riskkapital i innovationssystemet är att de primärt ska aktiveras i skeden av marknadsmisslyckanden och nya, riskfyllda skeden. Detta bör ske för att de fyller en viktig funktion i faser då andra aktörer inte är tillgängliga men också för att motverka undanträngningseffekter av privat kapital. Om statligt kapital används i skeden där det finns god tillgång på fristående privat kapital kan det få till följd att dessa aktörer flyttar sitt engagemang till insatser senare i kedjan där risken är mindre. I sådana fall kan det statliga kapitalet rent av vara kontraproduktivt. Det vore därför mer ekonomiskt fördelaktigt om staten ökade sina insatser för att stimulera det privata kapitalet att ta plats tidigare i investeringskedjan. Det skulle minska såväl statens risktagande som åtagandets storlek och dessutom skapa ett större engagemang från civilsamhället i innovations- och entreprenörskapets utveckling. Alla världens länder konkurrerar om att attrahera nya och behålla befintliga talanger. är kompetensrörligheten över gränserna i sig viktig. För att vara en attraktiv arena att verka på på denna globala kunskapsmarknad, är det viktigt att erbjuder konkurrenskraftiga och förutsägbara villkor för såväl studenter som expertis och företag. Då ökar också förutsättningarna för att investeringar landar i med dess jobbskapande följdeffekter. För många företag är rekrytering från andra länder en möjlighet och ibland en nödvändighet. Exempelvis skulle många svenska it-företag ha stora problem att hitta kompetenta medarbetare om de inte hade möjlighet att rekrytera från andra länder. De regler har är liberala jämfört med flera andra jämförbara länder. Dock finns problem med allt för långa handläggningstider för arbetstillstånd. Det är rimligt att ge ansvarig myndighet ett uppdrag att i normalfallet behandla ansökningar . De skattemässiga villkoren för företagande har stadigt förbättrats med alliansregeringen, bland annat genom sänkt bolagsskatt, förenklad expertskatt och sänkta socialavgifter för unga och äldre. Men det svenska skattesystemet behöver fortsatt utvecklas så att det skapar attraktiva förutsättningar för företag att bedriva sin verksamhet i och särskilt främjar entreprenörskap och innovation. hade en bolagsskatt på . Vid skattereformen 1990–1991 sänktes bolagsskattesatsen först till 40 och sedan . breddades skattebaserna genom att en rad avdrags- och reserveringsmöjligheter slopades. var skattesatsen oförändrad på . 2009 sänktes den till och . låg den genomsnittliga bolagsskattesatsen i EU lägre än den svenska, men den senaste sänkningen har gjort att nu återigen tagit sig strax under EU-snittet. Mellan har bolagsskatterna sjunkit inom EU och med bland . har skattesatsen sänkts med totalt i . En femtedel av svenska företag anser att skattesystemet framför allt hämmar anställning av kvalificerade, högutbildade medarbetare. kan utländska arbetstagare som klassificeras som experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner beviljas skattelättnad hos . Expertskatten innebär för arbetstagaren att av hens kontanta lön och förmåner undantas från beskattning, medan reglerna för arbetsgivaren innebär att skattefri lön och ersättning undantas från underlag för beräkning av sociala avgifter. Skattelättnaden infördes bl.a. för att öka möjligheter att attrahera och rekrytera kvalificerad arbetskraft. Expertskatten är ett viktigt konkurrensredskap för att bibehålla landets konkurrenskraft. Den ger också möjlighet för duktiga människor att kunna verka i utan att personligen försaka de arbetsersättningar som kan vara mer attraktiva i andra länder. Ur såväl företagens och universitetens som individens perspektiv bidrar expertskatten till att öka kompetensrörligheten och tillgodose kvalitet inom verksamheten. Villkoren för expertskatten tillika avdragsmöjligheter för utländsk arbetskraft måste därför kontinuerligt ses över för att tillförsäkra deras konkurrensmässighet. Höga marginalskatter påverkar antalet arbetade timmar i ekonomin och skapar spänningar mellan beskattning på arbete och kapital, vilket leder till sämre förtroende för skattesystemet. På kort sikt bör sänkt skatt på låga inkomster prioriteras, men på bör marginalskatterna minska. Uppräkningen av skiktgränserna för statlig inkomstskatt bör återgå till den tidigare utformningen. Det är viktigt att de översyner och reformer som krävs görs utan att ge avkall på principer om rättvis beskattning och förenas med ett aktivt arbete mot skatteundandragande. behöver bli bättre på att gå från forskning till företagande. Trots att vi är ett av de länder i världen som ansöker om flest patent i förhållande till vår ekonomis storlek är vi bland de sämre på att gå från patent till företag och jobbskapande. finns det klara incitament för forskare att nyttiggöra sin forskning genom företagande och licensering, men denna möjlighet används inte i tillräckligt stor utsträckning. Det så kallade lärarundantaget bör därför ses över i syfte att ge universiteten och högskolorna en tydligare roll i att stötta forskare och uppfinnare i deras arbete med att starta företag och nyttiggöra forskningen. I innovationskontorens uppgifter ingår att ge kvalificerat stöd i frågor om nyttiggörande av forskningsresultat bl.a. inom kommersialisering inklusive patentering och licensiering, kunskapsutbyte och principer för kontraktsforskning. Vidare bör innovationskontoren inspirera, informera och stimulera forskare m.fl. till innovationer. Motivet för att inrätta innovationskontor är att effektivisera nyttiggörandet av forskning och således att bidra till att skapa nytta för samhället och näringslivet. Innovationskontorens uppgift bör tydligare riktas till att bidra till kommersialisering av forskningsresultat. Detta bör tydliggöras i regleringsbrev, och man bör överväga om finansieringen ska bli prestationsbaserad med kommersialisering som måttstock.