mot · H4023350 · 2016-10-05 00:00:00 — För att kunna behålla basindustrin i , som vi har ambitiösa klimatmål, behöver staten ha tät dialog och samarbete med basindustrin för att uppnå en nollvision för basindustrins utsläpp. Nollvision för basindustrin är ett ben och det andra är genom geologisk lagring av koldioxid, carbon capture and storage (CCS). vill avsätta medel för att arbetet tillsammans med basindustrin och med CCS kan påbörjas. satsar 2017 och 2018 och 2019 för att starta upp samarbetet mellan basindustrin och staten för att uppnå en nollvision för basindustrins utsläpp. vill införa ett skatteavdrag för företag som klimatkompenserar genom olika typer av klimatkompensation, exempelvis genom CDM (clean development mechanism) eller EU:s system med handelsrätter. Vi tror att genom att ge företag valmöjlighet vid klimatkompensation kan det öka intresset samt uppmuntra fler företag att klimatkompensera. Insatser för att minska klimatutsläppen i exempelvis utvecklingsländer är ofta kostnadseffektiva och bör uppmuntras. satsar därför på ett brett skatteavdrag för klimatkompensering. satsar på ett skatteavdrag för klimatkompensering för företag. Ta fram en nationell bioekonomistrategi är ett land som är mycket rikt på skog. Det medför ett ansvar att bruka skogen rätt. har länge varit bra på att bruka skogen på ett hållbart sätt och det finns i enormt mycket kunskap och forskning på området. Genom att ta fram en nationell bioekonomistrategi menar vi att man med hjälp av de gröna näringarna kan skapa större miljö- och klimatnytta. Den nationella strategin ska vara en väl förankrad strategi som kräver att både stat och näringsliv samverkar för att underlätta omställningen som krävs för exempelvis skogsindustrin och lantbruket. satsar 5 miljoner 2017 och 2018 och därefter 2019 och 2020 för att påbörja arbetet med en nationell bioekonomistrategi. Gör om och gör rätt med kemikalieskatten anser att en väl utformad kemikalieskatt både kan bidra till att stärka miljöstyrningen och inbringa skatteinkomster för att stärka det finansiella sparandet. En viktig utgångspunkt för ekonomiska styrmedel på miljöområdet är dock att de i möjligaste mån ska utformas så att förorenaren betalar i relation till sin miljöpåverkan. Styrmedlen ska i största möjliga utsträckning vara kostnadseffektiva, teknikneutrala och administrativt enkla och bör inte avvika alltför mycket från motsvarande styrmedel i andra delar av en gemensam marknad. Den utformning av kemikalieskatten som regeringen nu föreslår uppfyller inte dessa kriterier utan fungerar enbart som en straffskatt på vitvaror och hemelektronik. Det ger svenska aktörer en betydande konkurrensnackdel jämfört med internationella konkurrenter och riskerar att endast ge begränsad miljönytta och i stället leda till att konsumenter gör sina inköp av vitvaror och hemelektronik via utländska återförsäljare, exempelvis på internet. vill därför se en annan utformning av kemikalieskatten än den som regeringen har föreslagit. 9.Trygghet att lita på I plan för ett starkare är tryggheten en central beståndsdel. Tryggheten är den grund som samhället vilar på och en förutsättning för vår utveckling och vår framtid. Trygghet kräver en väl utformad rättspolitik som förebygger, hindrar och bekämpar brottslighet i hela landet. I ett rättssamhälle kan brottslighet aldrig tolereras. Rättsväsendet måste vara starkt och ha medborgarnas förtroende. Varje människas trygghet är viktig. värnar om och vill stärka alla människors rätt till trygghet från brott oavsett var i landet man bor. kommer inte att acceptera otrygghet och framväxten av parallella samhällen. Medborgarna har rätt att ställa krav på en fungerande polis i hela landet, som förebygger och utreder brott. Trygghet kräver också ett starkt svenskt försvar. Försvarsförmågan måste vara så stark och samarbetet med andra likasinnade stater så nära att vi kan möta gemensamma utmaningar. Därför måste Försvarsberedningen omgående ges ett nytt uppdrag att förbereda nästa försvarsbeslut. bör beredningen ges ett bredare och modernare uppdrag som tar hänsyn till den kombination av både militära och civila hot som står inför. Vi ser hur otryggheten ökar i delar av . Stenkastning mot polis och räddningspersonal, bilbränder och våldsbrott och framväxten av parallella samhällen i några av våra mest brottsutsatta förorter är exempel på att utvecklingen går åt fel håll. I delar av glesbygden har polisen inte resurser att rycka ut vid pågående brottslighet. Tillgången till trygghet är ojämlikt fördelad. Kvinnor känner sig mer otrygga än män. Människor i brottsutsatta förorter är mer otrygga än människor i socioekonomiskt starka områden. Det finns 53 geografiska områden i där kriminella nätverk har stor negativ påverkan i lokalsamhället. I dessa områden är öppen droghandel, skjutningar och kriminella uppgörelser en del av vardagen för många invånare. Områdena präglas av social oro och utanförskap. Polisens brottsuppklarning sjunker dramatiskt. klarades enbart av alla brott upp, vilket kan jämföras . Världen är mer osäker och orolig och därmed också alltmer oförutsägbar. aggression mot , särskilt i landets östra delar, visar inga tecken på att avta och spänningen i vårt närområde är fortsatt hög med ett allt mer auktoritärt och aggressivt . Den militära upprustningen i fortsätter med oförminskad styrka och landet använder övningar som ett sätt att sätta press på länder i vårt närområde, inte minst för att markera mot Nato. I och ökar radikaliseringen och den har kommit att följas av terror. De sönderfallande staterna destabiliserar hela regionen och utgör baser för terror som även riktas mot . Det gångna året med attentat, i bland annat , , och har med fruktansvärd tydlighet visat hur sårbara våra samhällen är. Konflikter och splittring tillsammans med stora klimatförändringar som orsakar flyktingströmmar påverkar hela världen. Säkerhetsläget är mer problematiskt än på mycket . När tryggheten utmanas både på hemmaplan och i omvärlden krävs åtgärder. har en plan för ökad trygghet i hela . Krafttag behövs för att säkerställa att alla invånare – oavsett var man bor – kan känna trygghet och att rättsväsendet och Försvarsmakten står starka. b.En starkare och effektivare polis Samhällsutvecklingen och befolkningsutvecklingen gör att det behövs fler poliser för att utreda och bekämpa brott. Stölder, våldsbrott, bedrägerier, det ökade terrorhotet, flyktingströmmarna och framväxten av parallella samhällen i några av våra mest brottsutsatta förorter är exempel på de utmaningar svensk polis står inför. Vi vill att polisen ökar sin effektivitet och utreder och klarar upp fler brott. En viktig utgångspunkt för polisreformen var att säkerställa att verksamheten bedrivs på bästa sätt i hela landet. Varierande kvalitet i insatser och metodik skulle ersättas av ökad enhetlighet i användningen av arbetsformer som visat bästa resultat vad gäller brottsuppklaring. Det finns fortfarande stora skillnader inom landet vad gäller polisens förmåga att klara upp brott. De stora regionala skillnaderna tyder även på en svag koppling mellan tilldelade resurser och resultat. De områden som har flest poliser i förhållande till befolkningen visar på sämre resultat än de med mindre resurser. Det är inte en acceptabel utveckling. Det är därför viktigt att polisen har tydliga och mätbara mål för sitt arbete. Ökad trygghet för hela befolkningen fordrar en närvarande och synlig polis. Det gäller såväl i storstäder som i mindre orter och på landsbygden. är ett stort land och befolkningsunderlaget ser mycket olika ut beroende på var man befinner sig. Hela landet måste uppleva att polisen finns tillgänglig när den behövs. Därför vill vi höja polisens förmåga betydligt i särskilt brottsbelastade områden samt i glest befolkade delar av landet. Stärk med minst 2 000 poliser och fler civilanställda I plan för ett starkare ingår en satsning för att utbilda och anställa minst 2 000 nya poliser. Polisen ska finnas där när vi behöver den. Satsningen ska bland annat inriktas på de områden där brottsligheten är särskilt allvarlig och där otryggheten är som störst, som vi säkrar en synlig och närvarande polis i hela landet som kan utreda och klara upp fler brott. Vi vill också säkerställa att ska ha en miniminivå om minst 20 000 verksamma poliser. Av såväl kvalitets- som effektivitetsskäl finns ett behov av att i ökad omfattning kunna använda civilanställd personal inom för uppgifter som endast får utföras av poliser. För att säkerställa att utbildade poliser i första hand ska ha förutsättningar för att koncentrera sig på kärnuppdraget, att förebygga och utreda brott, avsätter vi stora resurser för att anställa fler civilanställda. satsar 2017, 2018, 2019 och 2020 på att stärka polisväsendet med 2 000 nya poliser. satsar , 2018 och 850 miljoner för att anställa fler civilanställda inom . Utrustningslyft för bättre arbetsmiljö och ökad säkerhet För att ge svensk polis bättre förutsättningar att göra sitt jobb krävs det att polisen har tillgång till modern utrustning som är anpassad efter respektive tjänstgöring. Det har rapporterats om att polisen har haft brist på skyddsutrustning och poliser har uttryckt att exempelvis skyddsvästar och hjälmar inte är individuellt anpassade. För att säkerställa att polisen är rätt utrustad för sina olika uppdrag samt för att förbättra arbetsmiljön och säkerhet föreslår ett utrustningslyft riktat till svensk polis. ansvarar för vilken typ av utrustning de avsatta medlen ska användas till, men utrustning till poliser i yttre tjänst ska prioriteras. satsar på ett utrustningslyft för polisen. Utökat utrymme för att höja polisernas löner Medel avsätts för att utöka utrymmet för att höja polisernas löner. Sammantaget ger de avsatta medlen utrymme för att höja polisens löner med . Exakt hur dessa medel används kommer vara upp till och ska ske i enlighet med de sedvanliga förhandlingar som sker på svensk arbetsmarknad. satsar 150 miljoner 2017, 300 miljoner 2018, 450 miljoner 2019 och 640 miljoner 2020 på ökat utrymme för att höja polisernas löner. Stärk polisens insatser mot moderna mängdbrott It-brotten är de brott som har ökat snabbast . Enligt Brå anmäldes cirka 185 000 bedrägeribrott , varav handlar om någon form av bedrägeri via internet. har de anmälda bedrägeribrotten mer än tredubblats (). Polisens förmåga att utreda den här typen av brottslighet behöver förstärkas betydligt. vill höja utbildningsnivån för att utreda it-relaterad brottslighet inom och . Det bör även göras en översyn av strukturerna och organiseringen av arbetet mot it-relaterad brottslighet och av hur man kan utnyttja det internationella samarbetet bättre för att bekämpa denna brottslighet. satsar på att stärka polisens insatser mot mängdbrott på internet. Inget tyder på att de utmaningar som finns när det gäller att säkra tryggheten i ett fritt och öppet kommer att minska. Exemplen på svenskar som rest till exempelvis eller för att utföra och delta i terroristträning eller terroristhandlingar är flera. I en skrivelse till redogör Säkerhetspolisen för läget. Myndigheten skriver att har inneburit en betydande utmaning för Säkerhetspolisen att säkerställa en tillräcklig underrättelsetäckning av dem som rest till konfliktområden. Många har återvänt till med såväl förmåga som kapacitet att kunna utföra allvarliga terrorhandlingar. Säkerhetspolisen varnar för att dessa återvändare, oavsett ursprungsland, utgör ett potentiellt hot mot och svenska intressen. är det problematiskt att skilja återvändare från andra våldsbejakande extremister. Våldsbejakande extremister som aldrig rest till konfliktområden utgör också ett hot. Säkerhetspolisens förmåga och kapacitet att övervaka potentiella hot, samt förebygga och utreda terrorismrelaterad brottslighet behöver stärkas. Säkerhetspolisen pekar på att teknikutvecklingen har ändrat förutsättningarna för hemliga tvångsmedel och att det därför är angeläget att regelverket anpassas efter den utvecklingen. Förutom ökade resurser behöver även rätt verktyg. Det är viktigt att det blir möjligt att använda sig av hemlig dataavläsning. vill även att ska få möjlighet till signalspaning under förundersökning. Polisens förmåga att stå emot terrorangrepp på svensk mark måste vara stark. Erfarenheter från terrorangrepp i närområde, som exempelvis attentaten i där flera koordinerade och samordnade attacker skedde , visar på vikten av att kunna göra insatser mot terrorister på två eller flera ställen . För att polisens nationella insatsstyrka ska ha förmågan att hantera flera händelser ökas resurserna. Därutöver avsätter vi medel för att förstärka Säkerhetspolisens förmåga att förebygga och lagföra terrorismrelaterad brottslighet. Ökade resurser till och De ökade krav som ställs i arbetet för att motverka och bekämpa radikalisering, terrorism och olika former av våldsbejakande extremism innebär att Säkerhetspolisen kommer att belastas ytterligare framöver än vad dagens situation redan innebär. Likt regeringen ökar vi därför anslaget för att förebygga och lagföra terrorismrelaterad brottslighet. Även behöver förstärkas, bland annat genom utökad numerär, för att säkerställa förmågan att hantera flera samtidiga händelser. satsar 2017, 170 miljoner och 200 miljoner för att förstärka Säkerhetspolisens förmåga att förebygga och lagföra terrorismrelaterad brottslighet. satsar på polisens nationella insatsstyrka för att öka dess operativa förmåga. Ökade resurser för att utreda terror- och krigsbrott Det är viktigt att den internationella åklagarkammaren i har tillräckligt med specialutbildade poliser och åklagare som kan bistå i utredningarna. Åklagare har varnat för att krigsförbrytare kan gå fria i för att det finns för få poliser som utreder de misstänkta brotten. Det är inte acceptabelt. Vi menar att kapaciteten ska vara tillräcklig och behovet ska tillgodoses när det gäller att i kunna utreda terror- och krigsbrott som begåtts utomlands. satsar för att stärka internationella åklagarkammarens förmåga att utreda terror- och krigsbrott. Åtgärder för att förebygga våldsbejakande extremism och näthat Värderingar om att varje människa ska ha frihet att råda över sitt eget liv och rätt att forma det efter sina val är starka i vårt land. Radikalisering och våldsbejakande extremism utgör ett hot mot såväl människor som stater och ytterst mot de värderingar som vårt samhälle vilar på. Våldsbejakande extremism måste, utöver rättsväsendets insatser, mötas med förebyggande åtgärder och avhopparverksamhet. Ansvaret för de som jobbar med barn och ungdomar att främja demokratiska värderingar och motverka extremism måste också förtydligas. vill därför förstärka de förebyggande åtgärderna mot extremism. vill också förstärka arbetet för att motverka näthat. Främlingsfientlighet, rasism och sexism kan aldrig accepteras och måste bekämpas i alla forum och på alla platser. satsar på åtgärder för att förebygga våldsbejakande extremism samt stärker Datainspektionens anslag med med uppdraget att förebygga näthat. d.Skärpta straff för allvarliga brott Straff ska återspegla hur allvarligt ett brott är och grövre brott ska bestraffas strängare än mindre allvarliga brott. Ytterligare skärpningar av den straffrättsliga lagstiftningen behövs, framför allt när det gäller vissa allvarliga våldsbrott. Ett annat område där lagstiftningen behöver ses över är de delar som avser angrepp mot blåljuspersonal. Det handlar om att skydda människor som arbetar med samhällsviktiga uppgifter, men också om att värna respekten för rättsstaten. anser även att normalstraffet för mord ska vara livstids fängelse. Livstids fängelse ska vara normalstraff för mord antog 2014 en lagändring som syftade till att göra livstidsstraffet till normalstraff när personer döms för mord. har genom sin tolkning i ett avgjort mål gett lagändringen en begränsad innebörd. Därmed riskerar den att inte få det genomslag som avsågs, vilket måste åtgärdas. Lagens strängaste straff ska vara normalstraffet för mord. Det är angeläget att en översyn sker skyndsamt och att regeringen återkommer till med ett lagförslag som säkerställer att livstids fängelse blir normalstraffet för mord. Skärpta straff för attacker mot blåljuspersonal Attacker mot blåljuspersonal är oacceptabelt och utvecklingen måste brytas. Vi har föreslagit en rad åtgärder för att vända utvecklingen. Exempelvis vill vi skärpa straffen för våld mot tjänsteman genom en egen brottsrubricering där minimistraffet ska vara sex månaders fängelse. Vi vill även bredda lagstiftningen så att den omfattar fler grupper såsom brand- och räddningspersonal genom att det införs ett nytt brott – våld mot alarmeringstjänstpersonal – där det inte uppställs något krav på att angreppet sker mot någon i dennes myndighetsutövning. riktas även skadegörelse direkt mot polisbilar och andra utryckningsfordon. Vi ser också fall då polisen lockas in i områden för att sedan angripas med stenkastning. När angreppen riktas mot sådana väsentliga samhällsfunktioner bör detta anses särskilt allvarligt. e.Ett starkt försvar i en orolig omvärld Världen är mer osäker och orolig och oförutsägbarheten ökar. aggression mot fortsätter och spänningen i vårt närområde är fortsatt hög med ett allt mer auktoritärt och aggressivt . I och ökar radikaliseringen och följs av terror i och utanför regionen. De sönderfallande staterna destabiliserar hela regionen och utgör baser för terror som även riktas mot . De mångfasetterade utmaningar vi står inför kräver ett starkt svenskt försvar. Försvarsförmågan måste stärkas och samarbetet med andra likasinnade stater måste öka för att möta gemensamma utmaningar. Försvarsuppgörelsen består både av de ökningar den dåvarande alliansregeringen gjorde och av ytterligare –2020 för satsningar på förmågor utifrån det underlag som Försvarsmakten presenterade inför försvarsbeslutet. Tre särskilda prioriteringar pekas ut – satsningar på försvarets basplatta, förstärkning samt en stärkt ubåtsjaktförmåga. Detta är nödvändiga åtgärder med fokus på att i närtid stärka försvarsförmåga. Säkerhetsläget är dock mer problematiskt än på mycket . Därför måste Försvarsberedningen omgående ges ett nytt uppdrag att förbereda nästa försvarsbeslut. bör beredningen ges ett bredare och modernare uppdrag som tar hänsyn till den kombination av både militära och civila hot som står inför. Svensk färdplan för Natomedlemskap Parallellt med åtgärder för att stärka vårt eget försvar måste vi även utöka våra internationella försvarssamarbeten, särskilt det med Nato. Ett svenskt medlemskap i har aldrig varit så angeläget som det är . vill att ska gå med i Nato och vill se en svensk färdplan för Natomedlemskap. Ukrainakrisen har lett till att skillnaden mellan partnerskap och medlemskap i har ökat i takt med att Nato tvingats lägga större tonvikt på kollektivt försvar. Alla allianspartier är nu för ett svenskt Natomedlemskap. Detta är en viktig förändring i svensk säkerhetspolitik som visar på att allt fler inser vikten av ett svenskt Natomedlemskap i en osäker omvärld. anser att det är av stor vikt att dialogen kring förutsättningarna för ett svenskt och finskt medlemskap i fortsätter och fördjupas. Resultatet av utredningen om internationella samarbeten inom försvars- och säkerhetspolitiken, inklusive Nato, är en viktig pusselbit i detta. Utredningen bidrar med ökad kunskap när det gäller vad ett Natomedlemskap skulle innebära för svensk del och drar slutsatsen att är beroende av hjälp utifrån för vår säkerhet. Utredningen bör vara en viktig utgångspunkt i en angelägen och bred debatt om nästa steg i svensk säkerhetspolitik och hur ett medlemskap i skulle stärka säkerhet. Fortsatta behov för personal- och materielförsörjning Det svenska försvaret står inför utmaningar när det gäller såväl personal- som materielförsörjningen. En hållbar personalförsörjning är en av de största utmaningarna för försvaret. Försvarsmakten ska vara en attraktiv arbetsgivare. Det kräver goda villkor för anställningarna och ett bra meritvärde vid avslutad anställning, men inte minst en meningsfull vardag där fokus ligger på kärnuppgiften. Frivilligheten är grunden i det svenska försvarets personalförsörjning. Den möjliggör att vi kan ha välövade och kompetenta soldater och sjömän i förband som hålls samman och som kan användas såväl för försvaret av som i internationella insatser. Värnplikten är vilande och kan aktiveras vid behov. Försvarsmaktens långsiktiga personalförsörjning har precis utretts. Försvarets personalförsörjning ska fortsatt bygga på frivillighet, men i utredningen föreslås det att frivilligheten kompletteras med en mindre del värnpliktig personal. Det är Försvarsmaktens behov som ska styra utformningen av försvarets personalförsörjning. Från sida har vi en öppenhet inför att använda alla de verktyg som står till buds inklusive en delvis återaktiverad värnplikt, detta mot bakgrund av det försämrade omvärldsläget men även utifrån de problem som finns i personalförsörjningen . Bortom 2020 finns stora utmaningar i försvarets materielförsörjning, vilka kommer att kräva ytterligare resurser till Försvarsmakten. Det svenska försvaret ska ha tillgång till modern materiel för att kunna möta en motståndare som ligger i teknologisk framkant. Detta kräver stora investeringar i försvarsmateriel. Försvarsberedningen har till exempel lyft behovet av fler JAS Gripen E, ytterligare en ny ubåt och tillgång till kryssningsrobotar för långräckviddig bekämpning. Det är viktigt att dessa behov tillgodoses och att det finns en långsiktig plan för hur detta ska gå till. Utred om det psykologiska försvaret ska återupprättas som egen myndighet Informationskrigföring är ett instrument som visat sig vara mycket effektivt. Genom att sprida desinformation kan en eventuell fiende underminera och förstöra förtroendet för ett lands civila, politiska och militära ledning och underblåsa interna motsättningar. vill därför låta FOI utreda möjligheten att återupprätta det psykologiska försvaret som egen myndighet. satsar på () för att bibehålla forskningskompetensen och utreda det psykologiska försvaret. En aspekt av modern krigföring som blir allt mer betydelsefull är cyberförmågan. Genom att slå mot elektroniska flöden kan man orsaka allvarliga störningar i ett samhälles vitala infrastruktur och försvaga ett lands försvarsförmåga. måste kunna möta den sortens hot med både en defensiv och en aktiv cyberförmåga. Vi bör även ha en cyberdoktrin som klargör att inte kommer att vara först med att använda sin aktiva cyberförmåga. Öka samordningen för hybridkrigföring vill även se en mer funktionell försvarsunderrättelseförmåga, bättre samordning mellan civila och militära förmågor inom totalförsvaret samt ökade möjligheter till kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan försvarets specialförband och polisens nationella insatsstyrka. satsar på Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) för att stärka arbetet med det civila försvaret. Slutligen måste vikten av fortsatta internationella insatser framhållas. Genom dem skapar vi fred och säkerhet på plats där de görs, men de är även centrala för säkerhet. Säkerhet i samverkan med andra ska fortsatt vara en hörnsten i svensk försvars- och säkerhetspolitik. De eskalerande skeendena i vissa delar av och visar vilken säkerhetsrisk kollapsade stater utgör för det egna närområdet, men även som bas för terrorister som utför dåd i andra delar av världen. Det är därför viktigt att och andra länder även fortsatt har ett starkt internationellt militärt engagemang för fred, säkerhet och stabilitet. Vi måste också ha en helhetssyn på insatserna där mål rörande långsiktighet och resultat, men även effektivitet och uppföljning, är självklara delar. Krig, konflikter och oroligheter runt om i världen gör att ett stort antal människor är på flykt. beräknar FN att det rör sig om 65 miljoner människor. har det till kommit en kvarts miljon asylsökande. har haft ett oproportionerligt stort mottagande i förhållande till jämförbara länder. EU:s gemensamma asylsystem har inte fungerat alls.