ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4021571 · 2016-10-04 00:00:00 — Skärpning av straff för smuggling av djur ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för smuggling av djur och tillkännager detta för regeringen. Alltför ofta upptäcks smuggling av djur, exempelvis, katter, hundar, fåglar och reptiler. Inte sällan är de insmugglade djuren i så dåligt skick att de måste avlivas. förs sannolikt en hel del djur in illegalt i landet som aldrig upptäcks. Detta medför risker för spridande av sjukdomar. Alla typer av smuggling är belagt med straffpåföljder i svensk lag. Dock borde straffet för smuggling av djur vara extra hårt med tanke på att man utsätter levande varelser för lidande, samt att man utsätter djur som redan finns i landet för stora risker att smittas av sjukdomar. Straffen för smuggling av djur borde skärpas.
mot · H4021572 · 2016-10-04 00:00:00 — Tydligare incitament vid skuldsanering ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för skuldsatta individer som lever på existensminimum när det gäller möjligheten för dem att öka sina drivkrafter att snabbare betala av sina skulder, och detta tillkännager för regeringen. Synen på överskuldsättning skiljer sig åt i olika länder och är kulturellt betingat, skiljelinjen är ofta huruvida man ser det som ett kreditmarknadsmisslyckande eller som ett betalningsmoralsproblem. Överskuldsättning är dock ett problem inte bara för den enskilde utan också för hela samhället. Orsakerna till överskuldsättning kan vara av vitt skilda skäl, inte sällan i samband med stor tragik involverad på ett eller annat sätt. Vilket i sin tur försvårar processen med att hantera situationen vare sig det är att förhindra, att komma till rätta med den eller att bearbeta faktum. Oavsett vilket förtjänar alla möjligheten att få en ny chans och framförallt krävs att det finns en upplevd möjlighet att komma ur sin situation. För den enskilde innebär överskuldsättning en tillvaro som skapar stora påfrestningar och en situation som ofta upplevs som hopplös. Detta är i sig grund för ohälsa och lidande. En situation som upplevs som hopplös utan framtidstro eller utsikter att kunna påverka sin egen situation har visat sig vara en av de främsta anledningarna till ohälsa. Förutom de ekonomiska svårigheterna innebär det dessutom ofta fysiska och psykiska påfrestningar för den enskilt drabbade. Tyvärr är det ofta svaga eller inga incitament för den överskuldsatte att förändra sin situation. Existensminimum gäller vare sig arbetsinkomster finns eller inte och om de är höga eller låga. Således förändras inte förutsättningarna utifrån vilken strävan den överskuldsatte har. Viljan och incitamenten skulle kunna öka om en viss andel av lönen mäts ut i stället för om en absolut minimigräns fastställs. Det skulle innebära att den överskuldsatte får behålla en del av en eventuell ökad inkomst, en extra arbetad timme kommer den överskuldsatte till del. Ett nytt jobb kan innebära snabbare avbetalning och en ny tro på en bättre framtid för den enskilde, kort sagt, med en tydligare arbetslinje för den överskuldsatte ökar också möjligheterna att snabbare betala av skulden. Situationen med hopplöshet kan förbytas till ny framtidstro och är i sig en förutsättning för att motverka ohälsa. Jag anser att reglerna bör ses över för att öka möjligheterna för överskuldsatta att skapa sig själva en ny chans och en bättre framtid så att incitamenten förändras till fördel för egen flit och strävan. Till nytta för den enskilde och utsatte och till nytta för samhället.
mot · H4021574 · 2016-10-04 00:00:00 — Universitetsutbildning med inriktning mot offentlig upphandling ställer sig bakom det som anförs i motionen om universitetsutbildning med inriktning mot offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. Marknaden för offentlig upphandling uppgår till och det vilar ett tydligt ansvar på kommuner, landsting och andra upphandlande myndigheter att förvalta skattebetalarnas pengar på bästa möjliga sätt. För den enskilda myndigheten handlar det om att balansera värden som kostnadseffektivitet och kvalitet med diverse andra strategiska mål som exempelvis social och miljömässig hållbarhet. Det finns mycket kunskap och yrkeserfarenhet inom upphandlingsområdet men givet både upphandlingsmarknadens omfattning och behovet av att på bred front ytterligare förstärka upphandlingskompetensen hos många myndigheter, så finns det god anledning att se över hur fler kan skaffa sig utbildning inom upphandlingsområdet. Det gäller särskilt i takt med att tjänsterna blir mer komplicerad och kraven ökar. Det finns kortare kurser som vänder sig till personer inom ramen för yrkesrollen offentligupphandlare. Dock kan det därutöver finnas behov av att erbjuda djupare specialistkunskaper på området. Därför bör regeringen se över om utbildning inom upphandlingsområdet kan ingå som en specialinriktning inom existerande universitets- eller högskoleutbildningar eller som akademiska påbyggnadskurser för yrkesverksamma inom området. Det skulle också kunna locka fler bland exempelvis de som är eller studerar till civilekonom, jurist, samhällsvetare eller civilingenjör att välja en karriärväg inom upphandlingsområdet. Personer som genomgått en kvalificerad akademisk utbildning med inriktning mot upphandling skulle sannolikt vara hett efterfrågade av såväl upphandlande myndigheter som företag som vill bli mer konkurrenskraftiga på denna marknad. Regeringen bör därför se över möjligheten att, enligt ovan, införa upphandling som en specialinriktning inom för området relevanta högskoleutbildningar.
mot · H4021575 · 2016-10-04 00:00:00 — Produktivitet och effektivitet i den gemensamt finansierade välfärden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och utforma system för incitament som gynnar högre produktivitet i offentlig sektor, och detta tillkännager för regeringen. Debatten om offentlig verksamhet och hur detta organiseras har varit högst påtaglig ; tyvärr har den i huvudsak begränsats till eventuella vinster eller inte i välfärden. Oavsett om det ska tillåtas vinster eller inte, och om dessa i så fall begränsas genom högre kvalitetskrav eller inte, är detta en ödesfråga för våra förväntningar på vår välfärd. Alla inser och känner till de utmaningar vi står inför, inte minst gäller det den demografiska utveckling som utmanar förväntningarna på det offentliga åtagandet, det vill säga att allt fler nyttjar olika välfärdsresurser som ska betalas av allt färre. Till det kommer ständigt ökande förväntningar och krav på skolan, med ökande konkurrens från vår omvärld, ständigt ökande förväntningar och krav på sjukvården med nya kostsamma tekniker och mediciner, fler som kräver omsorg, listan kan göras lång på de ökade kraven på det offentliga åtagandet. Denna ekvation är inte lätt att lösa och oron över detta har tilltagit, i det läget anser jag debatten om vinster i välfärden är felriktad och kontraproduktiv. Det borde stå klart för var och en, att alla gagnas av en ökad produktivitet inom det offentliga åtagandet. Att våra gemensamma resurser nyttjas på så effektivt sätt som möjligt, att drivkraft för ständig effektivisering och utveckling finns inbyggda i systemen, för att värna att utväxling på gemensam välfärd för insatta resurser blir så gynnsamma som möjligt. I detta är det otillfredsställande att å ena sidan rigga system som ger incitament för ökad resursanvändning via högre bemanning, inte heller är det självklart med system som gynnar högre resursanvändning via högre kvalitet. Systemen måste utformas så att skattebetalarna och brukarna av välfärdssystemen genereras högre värde, i kombination med lägre resursanvändning. Det kan inte finnas ett egenvärde i bemanningskvoten, det ger inte per definition högre kvalitet. Risken finns istället att produktiviteten sjunker. På samma sätt är det ingen självklarhet att högre kvalitetskrav genererar större värde, risken finns i stället att det offentliga åtagandet ökar, med minskad produktivitet. Ska vi klara välfärdsåtagandet måste systemen utformas så högre kvalitet i kombination med högre effektivitet uppnås. I detta kan inga aktörer uteslutas eftersom välfärden är i stort behov av att utvecklas, dessutom finns det stora framtida behov av investeringar vilket också bidrar till att ekvationen blir allt svårare att lösa. Därför anser jag att ännu större fokus måste läggas på hur systemen formas för att stimulera produktivitetsutveckling inom den offentliga sektorn. Denna fråga är viktig och behov finns av att bredda denna diskussion, därför anser jag att systemen bör utredas och analyseras nogsamt för att utforma dessa till incitament som gynnar produktivitetsutveckling, till gagn för samhällsutveckling och vår gemensamma välfärd.
mot · H4021576 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska makt över kommunernas planarbete och tillkännager detta för regeringen. Många kommuner gör allt som står i deras makt för att utveckla nya bostadsområden i tätort och släppa loss bebyggelse på landsbygden och på mindre orter. Tyvärr stoppas många planer av som emellanåt ställer vad som uppfattas som helt orimliga och kostnadskrävande krav på kommunerna som i praktiken ofta stoppar planarbetet och motverkar nyproduktion av bostäder. uppdrag är att exempelvis beakta trafiksäkerhetsaspekter och tillgången till kollektivtrafik. Bland annat kan man ställa krav på kommunerna rörande omfattande byggnation av gång- och cykelvägar eller att kommunerna tar över ansvaret för upprustning av eftersatta vägar. Ofta ställs även svårbegripliga krav på att utfarter slås samman och lokalgator byggs vilket medför stora intrång i onödan på privat mark eller tar byggklar mark i anspråk för annat än bostäder. Kraven på fungerande kollektivtrafik kan dessutom medföra att i praktiken helt stoppar utvecklingen av mindre orter eller försvårar byggnation på landsbygden. Varje människa borde ha ett fritt val att bosätta sig på mindre orter utan vare sig kollektivtrafik eller omfattande nät av gång- och cykelvägar. Efterhand som en mindre ort växer kan sådana saker utvecklas efter krav från de boende. För att gynna framväxten av nya bostadsområden och en blomstrande landsbygd bör makt över kommunernas planarbete minskas. Kommunerna är fullt kompetenta att hantera dessa frågor själva i samråd med invånarna i berörda områden.
mot · H4021577 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över en utvidgning av REP-avdraget och tillkännager detta för regeringen. Skatteavdrag för hushållsnära tjänster har blivit en succé och utnyttjas av allt fler. Nya företag har skapats och många nya arbetstillfällen har tillkommit, inte minst för lågutbildade och nyanlända. har i bred politisk samstämmighet skattereduktionen för hushållsnära tjänster utvidgats till ytterligare några områden, men betydligt fler tjänster skulle kunna ingå. lever vi i ett värre köp-slit-och-slängsamhälle . Förklaringen är enkel, det blir allt billigare att köpa varor som tillverkats i andra länder med låga löner, medan det är dyrt att reparera saker eftersom det sker i vårt land med högre löner och högre skatter på arbete. Sedan läggs moms ovanpå alltihop som förstärker skillnaden ytterligare. Förutom slöseriet att det kastas massor av saker med små fel som ingen bryr sig om att laga så är det givetvis ett stort slöseri med både miljö och resurser att kasta nästan helt funktionsdugliga saker. Inte minst skapar det enorma berg av blandat avfall som det är förhållandevis dyrt eller komplicerat att återvinna. Inte minst gäller detta elektronik, fordon, motorer och vitvaror. Regeringen bör därför se över att utvidga skatteavdrag till fler hushållsnära reparationstjänster. Det skulle minska avfallsberget, minska energiförbrukningen, bidra till att hushålla med våra naturresurser och sannolikt skapa betydligt fler arbetstillfällen.
mot · H4021578 · 2016-10-04 00:00:00 — Specialisering inom domstolarna för rättssäkerhet vid sexualbrott ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad specialisering inom domstolarna för ökad rättssäkerhet vid sexualbrott och tillkännager detta för regeringen. Medierna rapporterar om allt fler anmälda sexuella ofredanden, försök till våldtäkter och fullbordade våldtäkter, ibland utförda av grupper av unga män. Detta ställer ökade krav på polis och rättsväsende när det gäller att utreda och döma de skyldiga till denna typ av mycket allvarliga brott som ökar otryggheten i samhället och ger ofta den drabbade men för livet, både fysiskt och psykiskt. kommer ofta kritik mot rättsliga avgöranden i sexualbrottsmål. Allt från att misstänkta frikänns i brist på tillräckliga bevis, till påståenden att oskyldiga döms. Men inte minst att domstolen ställt ”konstiga frågor” till den drabbade, eller att man inte upplevt att rättsväsendet visat tillräcklig omsorg om brottsoffret. Ett annat problem är att straffen för en dömd gärningsman inte alltid blir så hårda som straffskalan medger och lagstiftaren haft som intention. Det är väl känt att många sexualbrottsmål är svårutredda eftersom det ofta står ord mot ord om vad som hänt, men också att sakkunskapen hos åklagare och domstol inte alltid är tillräcklig när det gäller att genomföra en rättsprocess, samt att kunskapen om udda former av sexuella beteenden kan vara bristfällig. För att öka rättssäkerheten för såväl misstänkta gärningsman som offer anser jag att man borde pröva en ökad specialisering inom domstolarna när det gäller sexualbrott. Detta skulle kunna medföra ett antal fördelar. Specialisering kan snabba upp den rättsliga prövningen och leda till snabbare domar. Specialisering skulle kunna bidra effektivare till att skapa ny rättspraxis på sexualbrottsområdet. Sexualbrott är komplicerade mål som kräver goda psykologiska kunskaper och kunskaper om udda former av sexuella aktiviteter och beteenden. En specialisering inom domstolen kan samla kompetens i dessa frågor och därmed öka rättssäkerheten för både den misstänkte och brottsoffret. Sexualbrottsmål är känsliga mål som kräver särskild omsorg om brottsoffren. Med ökad specialisering inom domstolarna blir det möjligt att öka kompetensen kring dessa frågor och därmed öka tryggheten för brottsoffren under rättegången vilket kan öka anmälningsbenägenheten ytterligare. Genom en ökad specialisering inom domstolarna när det gäller sexualbrottsmål skulle man kunna vinna många fördelar och öka rättssäkerheten för båda parter. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H4021579 · 2016-10-04 00:00:00 — Skärpta åtgärder mot övergrepp i rättssak ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta åtgärder mot övergrepp i rättssak och tillkännager detta för regeringen. Antalet fall av hot mot målsägande, vittnen, poliser, åklagare och domare ökar oroväckande snabbt. Denna utveckling är oacceptabel i ett rättssamhälle och är ett hot mot hela det svenska rättssystemet och den enskilde medborgarens rättssäkerhet och trygghet. Utredningen av denna typ av brott måste prioriteras och en skärpning av straffet för övergrepp i rättssak bör övervägas.
mot · H4021580 · 2016-10-04 00:00:00 — Försäljning av öl och vin i livsmedelsbutiker ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta försäljning av öl och vin i licensierade livsmedelsbutiker och tillkännager detta för regeringen. Mer än hälften av alkoholen i säljs av andra än Systembolaget, och den illegala försäljningen till inte minst ungdomar är omfattande. Många butiker slarvar med försäljningen av folköl, och kontrollen och sanktionerna är bristfälliga. Alltför många svenska köper stora mängder alkohol utomlands och lagrar detta hemma i garaget. Det lär knappast minska alkoholkonsumtionen. Regeringen bör därför överväga att avskaffa Systembolagets monopol på försäljning av öl och vin och istället tillåta försäljning även i licensierade livsmedelsbutiker. Licensen skulle kopplas till en betydligt hårdare kontroll så att försäljning inte sker till omyndiga. Vid upprepade överträdelser av reglerna skulle licensen kunna återkallas. Detta skulle antagligen göra att varje butik blir noga med att följa reglerna för att man inte vill förlora sin licens. är vissa butiker utlämningsställen åt Systembolaget. Vari skillnaden ligger att man skulle få sälja från ett eget lager är svårt att se. En licensiering skulle förenkla för många boende i glesbygd och även hjälpa små butiker på landsbygden att överleva.
mot · H4021581 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommunala tillsynsavgifter och tillkännager detta för regeringen. Kommunerna finansierar stora delar av sin tillsynsverksamhet genom tillsynsavgifter som man tar ut från näringsidkare i olika branscher. Men det finns ingen lagreglering som säger att kommunen också måste genomföra tillsynsbesök. I vissa fall har kommuner tagit betalt för tillsynsverksamheten utan att ha gjort några besök hos en näringsidkare överhuvudtaget. Detta är inte skäligt, varför regelverket för hur dessa avgifter får tas ut bör ses över.
mot · H4021582 · 2016-10-04 00:00:00 — Staten bör anställa fler med funktionsvariationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska vara ett föredöme då det gäller att anställa personer med funktionsvariationer och tillkännager detta för regeringen. finns många möjligheter för arbetsgivare att anställa också de som har svårt att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Men trots alla möjligheter som finns är det tyvärr få som tar steget och verkligen anställer personer med funktionsvariation. Dessvärre gäller det också offentligt styrda arbetsplatser. Här måste mer kunna göras. Alliansregeringen sjösatte ett omfattande och viktigt arbete för att få in fler personer med funktionsvariation på arbetsmarknaden. För att underlätta övergången till arbete är det viktigt att stärka stödet till såväl arbetsgivare som individ före, vid och efter anställning. En effektiv arbetsmarknadspolitik, genomtänkta och träffsäkra rehabiliteringsinsatser och väl fungerande myndighetssamverkan räcker dock inte hela vägen – så länge det inte finns någon som är villig att anställa personerna ifråga. Därför har också arbetsgivarna ett stort ansvar – inte minst de offentliga arbetsgivarna som stat, kommuner och landsting. måste det till en kraftsamling för att hjälpa personer med funktionsvariation till ökad delaktighet i samhället. Vi måste arbeta med tidiga insatser, förhållningssätt och ett bra bemötande. Såväl arbetsmiljöer som attityder behöver förändras för att fler arbetstillfällen ska kunna skapas även för dem med funktionsvariationer. Detta behöver vi visa i handling. ratificerade FN:s internationella konvention för personer med funktionsnedsättning. Det var en viktig handling som också förpliktigar. I betänkandet där konventionen behandlades står följande att läsa: ”Konventionen tillför inte några nya rättigheter, utan är tillkommen för att undanröja hinder för personer med funktionsnedsättning att åtnjuta mänskliga rättigheter. Ytterst är handikappolitiken en demokratifråga – samhället måste byggas med insikten om att alla människor är lika mycket värda, har samma grundläggande behov och ska behandlas med samma respekt, att mångfald berikar och att varje människa med sin kunskap och erfarenhet är en tillgång för samhället.” Handikapperspektivet bör därför lyftas fram i myndigheternas olika policydokument – t.ex. i personalpolicy, mångfaldsplan och arbetsmiljöpolicy. Detta är tänkvärda ord som också borde resultera i att fler personer med funktionsvariationer kan få arbete. Undertecknad önskar därför att ger regeringen i uppdrag att se över hur staten bättre kan ta sitt ansvar som arbetsgivare och uppmana sina myndigheter och statliga verk att utarbeta mål och strategier för hur de, inom sina respektive verksamheter, ska anställa fler människor med nedsatt funktionsförmåga. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H4021583 · 2016-10-04 00:00:00 — Personliga integriteten och datalagring ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att göra en översyn av gränsdragningen mellan personlig integritet och brottskämpande myndigheters behov av information och tillkännager detta för regeringen. Att bygga upp omfattande system som inte behövs för samhällets säkerhet, över medborgare som inte lämnat sitt tillstånd, leder rakt in i ett kontrollsamhälle. Att inte se nödvändigheten av att skydda privatlivets helgd är oroande och ofattbart. Självklart är det viktigt att förfoga över effektiva verktyg för att kunna komma åt kriminalitet och stävja terrorism. Men att för den skull masslagra trafikdata om allt och alla är en kraftig inskränkning i den personliga integriteten. har och andra EU-länder fattat beslut som på olika sätt har lett till begränsningar i den personliga integriteten. Glädjande nog konstaterade dock att till exempel datalagringsdirektivet inte är förenligt med grundläggande fri- och rättigheter och att detsamma utgör ett allvarligt intrång i privatlivet. Något som har fått domstolar i flera länder att döma ut datalagringen och inte längre kräva att internetoperatörer ska spara användaruppgifter. Diskussionen har varit aktuell också i där (), trots beslut, tvingade Tele 2 att återuppta datalagring. Något som företaget hade överklagat i flera instanser. I samband med att Tele 2 överklagade beslutet till Kammarrätten valde rätten att inhämta ett förhandsyttrande från och presenterade dess generaladvokat ett förslag till avgörande i ärendet. Generaladvokaten rekommenderade då domstolen uttala: att allmän lagringsskyldighet för leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster kan vara förenligt med under förutsättning att det finns strikta regler kring användningen av uppgifterna såsom krav på förhandsprövning, mm. I sitt utlåtande menade generaladvokaten vidare att det svenska systemet brister på ett flertal punkter då det gäller detta. Om går på samma linje är det allvarligt och det innebär att måste göra en översyn av datalagringssystemet, så att det uppstår en mer rimlig balans mellan personlig integritet och brottsbekämpande myndigheters behov av information. Med hänvisning till den oklara juridiska situation som råder mellan gränsdragningen för personlig integritet och brottskämpande myndigheters behov av information som beskrivs ovan bör göra en översyn av olika lagstiftningar i allmänhet och datalagringssystemet i synnerhet. Detta måtte ge regeringen tillkänna. Finn (M)