mot · H4022471 · 2016-10-05 00:00:00 — Rättighetsbaserat flyktingmottagande byggt på välfärd 4.1Ett mottagande baserat på rättigheter och välfärd 4.3Feministisk migrationspolitik – feministiskt mottagande 4.3.2Stärk kompetensen på asylboenden 4.3.3Ge anhöriginvandrare rätt till introduktion 5Ett samhälle fritt från diskriminering 5.1Obligatoriska kravprofiler vid rekrytering 5.2Flerspråkighet och tvärkulturell kompetens merit vid anställning 5.3Skärp straffen för diskriminering 6God hälsa för asylsökande 6.1Förbättra primärvården för tortyr- och krigstraumatiserade 6.3Stärk kompetensen inom elevhälsan 6.4Möjliggör för etableringsplaner utifrån hälsotillstånd 6.5Utöka användning av IOP inom traumabehandling 7Värdig och meningsfull sysselsättning 7.1Stärk rätten att arbeta 7.2Stärk möjligheterna för högskolestudier 7.3Svenska från dag ett 8Allas rätt till utbildning 8.1Öka andelen asylsökande och nyanlända i förskolan 8.2Stärk vägen till gymnasiekompetens 9En arbetsmarknad för alla 9.1Öka Arbetsförmedlingens kunskap om gruppen asylsökande 9.3Utveckla plattform om arbetstagares rättigheter 9.4Slopa 24-månadersgränsen för etableringsinsatser 9.6Utöka vägarna till permanent uppehållstillstånd 9.7Begränsa arbetsgivarens makt över vägen till permanent uppehållstillstånd 10.1Stoppa vinsterna i flyktingmottagandet 10.2Långsiktiga boendelösningar för asylsökande 11Ett tryggt och värdigt mottagande av barn 11.1Undersök möjligheterna för eget spår för ensamkommande barn 11.2Lätta på kraven för BBIC-licens 11.3Säkerställ värdiga boenden för ensamkommande flyktingbarn 12Fler förslag för ett värdigt och rättighetsbaserat flyktingmottagande 12.1Möjliggör undantag från biståndsprövning 12.2Tydliggör kommunernas ansvar för etableringen 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge JiM (Jämställdhetsintegrering i myndigheter) i uppdrag att jämställdhetsintegrera hela mottagande- och etableringsprocessen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur kompetensen i jämställdhets- och hbtq-frågor ska säkerställas på asylboenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur etableringslagen kan ändras så att den omfattar alla som får uppehållstillstånd genom anhöriginvandring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur obligatoriska kravprofiler vid offentliga anställningar bör utformas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att styrkt tvärkulturell kompetens, liksom flerspråkighet, räknas som merit vid alla offentliga anställningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på höjda skadestånd i diskrimineringsmål och att arbetssökande som diskrimineras får rätt till skadestånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över hur man kan fördjupa och bredda kompetensen i fråga om tortyr- och krigstraumatiserade i alla landets landsting för att komma till rätta med bristerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur fler traumaspecialister ska utbildas och hur det ska säkerställas att kompetensen finns i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur elevhälsans kompetens kan stärkas för att möta de behov som nyanlända elever har, bl.a. inom traumabehandling, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om hur projekten kan fungera som modeller för hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur samarbetsformen IOP kan förstärkas och spridas som föredöme till landstingen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att utvidga rätten till arbete så att den omfattar samtliga asylsökande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i regleringsbrev bör ge myndigheten i uppdrag att informera om möjligheterna till undantag från krav på arbetstillstånd i samband med att ansökan om uppehållstillstånd inlämnas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur asylsökande kan få tillgång till Arbetsförmedlingens tjänster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att asylsökande tilldelas samordningsnummer när de lämnar in sin asylansökan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda anledningen till att många asylsökande och nyanlända inte utnyttjar sin rätt till förskola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheterna att förändra skollagen så att rätten till modersmålsundervisning i förskolan utvidgas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur distansutbildning inom sfi för asylsökande och nyanlända kan utvecklas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på en kunskapssatsning om gruppen asylsökande riktad mot Arbetsförmedlingen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur omställningsorganisationernas uppdrag kan omformuleras så att det också omfattar nyanlända och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att upprätta en plattform för information om vilka rättigheter arbetstagare har, hur arbetsmarknaden fungerar och om potentiella arbetsgivare riktade mot asylsökande och nyanlända och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att ta bort 24-månadersgränsen för etableringsinsatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att tillåta etableringsinsatser som sträcker sig längre än uppehållstillstånden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheterna att införa ett valideringsår och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att införa en möjlighet till permanent uppehållstillstånd för dem som deltar i snabbspår, etableringsinsatser inom bristyrken eller subventionerade anställningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bestämmelsen om att en särskild underrättelse från arbetsgivaren till ska vara ett krav för att en person med tillfälligt uppehållstillstånd ska kunna få permanent uppehållstillstånd bör strykas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på system för långsiktig placering av asylsökande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur asylsökandes rätt till trygghet ska prioriteras vid boendeplacering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur rutiner kan förändras så att de möjliggör för ett bättre utnyttjande av lokaler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur kommunallagen kan ses över för att möjliggöra för kommuner att ta det operativa ansvaret för ABT-boenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kunskapscentrumet för ensamkommande barn bör få i uppdrag att undersöka möjligheten till en utvecklingssatsning på ett eget spår för ensamkommande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur s.k. BBIC-kommuner kan undantas från sina krav och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med tydliga krav på boenden för ensamkommande barn inkluderat krav på personalens kompetenser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur privatplacerade barn kan garanteras samma stöd som andra ensamkommande barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på ett förtydligande av lagstiftningen som möjliggör att vissa individuellt anpassade insatser kan ges utan biståndsprövning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till förordning för kommunernas ansvar för nyanländas etablering och tillkännager detta för regeringen. vill se en mänsklig och välkomnande flyktingpolitik i och . En sådan politik tar sin utgångspunkt i ett rättighetsperspektiv och bygger på en stark och generell välfärd. Alla ska ha möjlighet att söka skydd undan krig, förtryck och förföljelse och kunna få sina asylskäl prövade på ett rättssäkert sätt. EU-länderna måste ta ett betydligt större ansvar för mottagandet av människor på flykt. Lagliga vägar måste ersätta dagens livsfarliga resor över . Det svenska mottagandet av människor på flykt behöver utvecklas. Handläggningstiderna för asylärenden måste kortas ned. Etableringen av nyanlända måste gå snabbare och de nyanländas kompetenser måste bättre tas till vara. Utbildning och språkundervisning måste utvecklas och stärkas. vill att staten ska ha det övergripande ansvaret för att ta emot flyktingar och migranter i . Flyktingmottagandet ska därför ha en tydlig nationell styrning och tillräcklig statlig finansiering. Flyktingpolitiken handlar både om att kunna ge människor skydd och ett nytt hem där de ska kunna känna sig välkomna och delaktiga i samhället. Varje människa ska ses som en tillgång och aldrig en belastning, men en människas bidrag till samhället ska aldrig avgöra hens värde för detsamma. Genom ett välfungerande mottagande kan de människor som söker sig hit få den trygghet och de verktyg de behöver för att etablera sig i samhället och bidra till det gemensamma fullt ut. Det är också endast så, genom att visa vägen, vi kan övertyga andra stater om att välkomna människor i nöd och att ta sitt fulla ansvar. sökte sig många människor till undan krig och förtryck, fler än . Det innebar givetvis ett ökat tryck på de myndigheter som ansvarar för mottagandet av människor på flykt samt för flera kommuner runt om i landet. Arbetsbördan för myndigheter och kommuner kommer fortsätta att vara hög . Flera reformer görs nu för att förbättra mottagningssystemen. Hade de genomförts tidigare hade det ökade mottagande fungerat bättre. De människor som sökt sig hit bör ses som en enorm tillgång för det svenska samhället. Stora insatser har gjorts och görs av frivilligorganisationer och enskilda individer. Möjligheten att få skydd undan krig och förtryck måste vara och konsekvent och inte endast gälla när behoven är små. Det är under svåra tider som solidariteten verkligen sätts på prov. Detta är också syftet med, och andemeningen i, de internationella konventioner som reglerar rätten till asyl som tillkom efter fasor. Regeringen visade att den inte klarade av att stå fast när solidariteten prövades. Tillsammans med de borgerliga partierna slöt regeringen en överenskommelse om att begränsa möjligheterna att få asyl i . gick regeringen ännu längre och aviserade på egen hand att den ville anpassa de svenska asylreglerna till miniminivån enligt och internationella konventioner. presenterade regeringen ett lagförslag med ambitionen att anpassa de svenska asylreglerna till miniminivån enligt och internationella konventioner i syfte att avskräcka människor från att söka asyl i . Lagförslaget antogs av och trädde i kraft . står varken bakom migrationsöverenskommelsen eller regeringens beslut från . Vi röstade emot regeringens lagförslag eftersom vi anser att den politik som regeringen och de borgerliga partierna driver bygger på en felaktig verklighetsbeskrivning och skapar stort lidande för enskilda människor. sökte 39 196 personer asyl i . har antalet människor som söker sig hit minskat avsevärt, med största sannolikhet p.g.a. ett alltmer stängt där med är det allvarligaste. 2016 har 19 930 människor sökt asyl i . Den tillfälliga lagen motiverades med att den skulle minska antalet asylsökande i . Ett antal som varit på en väsentligt lägre nivå än 2015. ifrågasätter både motivet bakom lagen, att minska antalet människor som söker sig till , och att den kommer att leda till att det målet uppnås. Det är inte den tillfälliga lagen som hindrar människor från att söka skydd i . Det är EU:s avtal med och de stängda gränserna mellan EU:s stater som gör att människor på flykt fastnar i grekiska flyktingläger, i eller tvingas göra den livsfarliga resan mellan och . Konsekvenserna av lagen, mätt i mänskligt lidande och försämrad integration måste kunna motiveras. Några sådana motiveringar har regeringen alltjämt inte kunnat ge. 4.1 Ett mottagande baserat på rättigheter och välfärd vill se ett rättighetsbaserat flyktingmottagande som tar sin utgångspunkt i den generella välfärden. Mottagandet av människor på flykt ska, från asylprocessen (som vi beskriver närmare i motion 2016/17:1200 En mänsklig och välkomnande flyktingpolitik) till boendesituationen och etableringen i samhället, präglas av ett rättighetsperspektiv där den enskilda människans rättigheter står i centrum och där det svenska samhället står upp för att människor som lever och verkar här ska ha samma rättigheter och möjligheter. Den generella välfärden är central för att upprätthålla de rättigheter som det är vår skyldighet att värna. Det är också genom dessa två byggstenar vi skapar den snabbaste och mest effektiva möjligheten för nyanlända människor att komma in i det svenska samhället. Alliansen lämnade efter sina vid makten en välfärd urholkad av skattesänkningar efter sig. Som följd var dåligt rustat för att hantera att många människor sökte sig hit . I efterhand kan vi konstatera att vi klarade av prövningen, mycket tack vara stora insatser från ideella krafter. Den utmaning vi nu står inför handlar om att ge de människor som sökt sig till undan krig och förtryck goda möjligheter att starta sina nya liv här. Vi kommer att klara den också, men hur framgångsrika vi blir beror på de beslut som vi nu tar. Nyckeln till framgång för har aldrig varit lägre löner eller sämre villkor än i andra länder. Vår styrka har varit att investera i samhället och varandra – i utbildning, bostäder, hälsa och jämlikhet. Det är så utvecklas och växer. Det visar hela vår moderna historia. generationer fick bättre utbildning och bättre jobb som vi blev fler. Det var möjligt tack vare långsiktigt lönsamma satsningar. Det är en lärdom måste ta till sig även . strävar mot ett samhälle där ditt kön, var du är född och dina föräldrars klassbakgrund inte styr dina möjligheter i livet. Regeringens migrationspolitik kom dessvärre att inspireras av en annan politisk vision. En politik som säger att vissa grupper inte är välkomna här får konsekvenser. I första hand för dem som inte längre får rätt till skydd undan krig och förtryck men också för dem som har fått skydd. Det är så skillnader i samhället skapas, klassamhället upprätthålls och rasismen förstärks. När regeringsföreträdare och stora delar av borgerligheten säger att landet är fullt, att vi inte klarar av mer och står inför en stundande systemkollaps, utmålas de människor som söker sig hit som hot. En sådan splittring drabbar alla som i någon mening ses som ”nya” i – även de som levt här i generationer. Konsekvenserna syns i brinnande asylboenden, hatbrott och en alltmer rå och rasistisk ton i samhällsdebatten. Asylsökande misstänkliggörs, mest tydligt blir det i debatten om ensamkommande barn. Här bär regeringen ett stort ansvar. När rasismen samverkar med klassamhället och sexismen skapas lager av utestängning. Människor som stängs ute kan också utnyttjas. Den som ställs utanför kommer att betraktas som mindre värd och utnyttjbar. Exemplen blir som tydligast på arbetsmarknaden, och allra mest framträdande när det gäller papperslösa. Flera uppmärksammade fall av utnyttjade arbetskraftsinvandrare belyser samma problem. Den tillfälliga lagen öppnar för ett omfattande utnyttjande av nyanlända i och med bestämmelsen som gör arbete till den enda vägen till permanent uppehållstillstånd. När främlingsfientliga strömningar breder ut sig i samhället är det ofta flyktingar och invandrare som får klä skott för människors oro och bära ansvaret för försämringar i välfärden, bostadsbrist och arbetslöshet. Risken är då stor att etablerade politiska partier börjar befästa utgångspunkten att det skulle vara flyktingarna som är problemet. Det ständiga misstänkliggörandet av flyktingar och invandrare tjänar ett politiskt syfte. Inskränkningar i flyktingmottagandet har ofta genomförts med argumentationen om att det kan hjälpa till att stoppa upp främlingsfientliga strömningar. Så var även till viss del fallet . menar att detta är en mycket farlig strategi. Vi motsätter oss en politik som ställer utsatta grupper mot varandra. Kostnaderna för att människor, invandrade som svenskfödda, är arbetslösa och av andra skäl är i behov av socialförsäkringssystemen minskas inte genom att begränsa flyktingmottagandet, utan genom att föra en annan ekonomisk politik. Det handlar inte om att välja mellan flyktingmottagande eller satsningar på skola, äldreomsorg och sjukvård. Det har alltid funnits röster för att sluta sig mot omvärlden och stänga gränser för människor som flyr för sina liv. Ser vi tillbaka i svensk historia är det de stunder där öppnat sina dörrar för människor på flykt undan eller folkmorden på som vi känner stolthet över. Skammen vilar tungt över de gånger då i stället gjorde det svårt för förföljda att nå trygghet. Det har funnits politisk en dragkamp om hur skulle agera . Utfallet har varit livsavgörande för många. Och definierande för som samhälle. Det blåser kalla och rasistiska vindar genom och . vill se ett annat och ett annat . Vi vill att ska kunna gå ur dagens prövningar med stolthet och att vi ska veta att vi gjorde allt som stod i vår makt för att ge skydd och trygghet åt dem som just nu kämpar för att fly undan krigets fasor. För är det aldrig en fråga om vi ska ge skydd åt dem som behöver det. För oss är frågan hur vi skapar de bästa möjligheterna för människor att få skydd undan krig, förtryck och förföljelser, och inkluderas i vårt samhälle. På den frågan svarar denna motion. 4.3 Feministisk migrationspolitik – feministiskt mottagande är ett feministiskt parti. Vi förespråkar en feministisk migrationspolitik och ett feministiskt mottagande av människor på flykt. Asyllagstiftningen och handläggningen av ansökningar bör reformeras så att de behandlar män och kvinnor lika och så att de bygger på större medvetenhet om de särskilda faror och problem som flickor och kvinnor möter under såväl flykt som asylprocessen, p.g.a. rådande könsmaktsordning. Våra reformer på det området beskriver vi i 2016/17:1200, En mänsklig och välkomnande flyktingpolitik. Mottagandet måste bli mer jämställt. är ett av världens mest jämställda länder men vi har mycket kvar att göra. Löneskillnader, mäns våld mot kvinnor, diskriminering och obetalt arbete i hemmet är fortfarande stora utmaningar för det svenska samhället. Jämställdhet kan aldrig tas för givet, feministiska kamper måste tas och överallt. Det är så vi har nått dit vi är och det är så vi bygger ett rättvisare och mer jämlikt . Barnomsorg, särbeskattning och föräldraförsäkring är några av de viktigaste byggstenarna i den svenska jämställdhetpolitiken. Att peka finger åt andra som vi anser vara mindre jämställda gör inte mer jämställt. Vi måste i stället se politikens roll i skapandet av patriarkala mönster och strukturer. tar patriarkala strukturer och bristande jämställdhet på allvar. När de används som slagträ i debatten för att misstänkliggöra flyktingar skadar det både jämställdheten och spär på rasistiska strömningar. Med en feministisk migrationspolitik kan vi säkerställa ett värdigt och inkluderande mottagande där alla människor har samma möjligheter att ta sig till och samma möjligheter att etablera sig i samhället. Det är så vi har byggt ett av världens mest jämställda länder och det är så vi fortsätter att bygga ett mer rättvist och jämlikt . har utvecklingsprogrammet JiM (Jämställdhetsintegrering i myndigheter) bedrivits av Nationella sekretariatet för genusforskning, på uppdrag av regeringen. Programmet syftar till att jämställdhetsintegrera arbetet i de 59 deltagande myndigheterna. Satsningen är planerad . Två av de deltagande myndigheterna är Arbetsförmedlingen och . Satsningen har visat på stora förbättringsbehov inom dessa myndigheter. har konstaterat att den heterosexuelle mannen är i deras insatser. Akterna upprättas på männen när familjer kommer, männen får kreditkort och är kontaktpersoner. Arbetsförmedlingens analyser visar att kvinnor tar del av myndighetens etableringsuppdrag i lägre utsträckning än män. Patriarkala strukturer i myndighetsutövande stärker patriarkala strukturer i samhället. Att dessa myndigheters verksamhet analyseras och granskas för att bli mer jämställd är viktiga steg mot ett mer jämställt mottagande. Regeringen har, efter påtryckningar från aviserat att de kommer att ge i uppdrag att genomföra kompetenshöjande åtgärder för ökad genusmedvetenhet i asylprövningen. Det är också ett välkommet steg, men vi vill se en översyn av hela mottagande- och etableringsprocessen. Genom att jämställdhetsintegrera hela mottagande- och etableringsprocessen kan vi säkerställa att samtliga myndigheter och kommuners arbete gynnar jämställdheten, från till sfi-utbildningen och polisen. Det kan också leda till större enhetlighet i processen. Regeringen bör ge JiM (Jämställdhetsintegrering i myndigheter) i uppdrag att jämställdhetsintegrera hela mottagande- och etableringsprocessen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.3.2 Stärk kompetensen på asylboenden Att jämställdhetsintegrera hela mottagningsprocessen är ett ambitiöst och tidskrävande arbete som syftar till långsiktig förändring. Flera åtgärder behöver genomföras snabbare än vad den processen tillåter. Bland annat måste de brister som identifierats inom och Arbetsförmedlingen åtgärdas. Det krävs också en kunskapshöjning och förstärkt kompetens inom både jämställdhets- och hbtq-frågor inom mottagandesystemet. Detta är extra viktigt när det gäller personal på asylboenden, där asylsökande spenderar en stor del av sin tid för att samtliga boende ska kunna känna sig trygga. Personalen ska kunna förebygga och hantera olika former av otrygghet och hantera diskriminering, kränkningar och trakasserier. Regeringen bör återkomma med förslag på hur kompetensen kring jämställdhets- och hbtq-frågor ska säkerställas på asylboenden. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna.