mot · H4023494 · 2016-10-05 00:00:00 — avvisar även denna partiella skattehöjning som regeringen genomfört och föreslår i stället att skatten på och höginblandad FAME återställs helt. Detta bedöms leda till en offentligfinansiell kostnad om . vill också införa gemensamma hållbarhetskriterier för fossila bränslen, i likhet med de som finns för biodrivmedel, samt införa en ursprungsmärkning av bränslet vid pumpen som möjliggör för konsumenter att göra medvetna val. EU bör anta ett långsiktigt mål för att nå en fossiloberoende fordonsflotta. Elektrifiering kommer att utgöra en viktig del i övergången till en fossiloberoende fordonsflotta. Riktade budgetsatsningar till infrastruktur för förnybara drivmedel är nödvändigt för en mer effektiv samordning och utbyggnad. föreslår därför att investeras i utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen och laddinfrastruktur i hela landet. av laddningen av eldrivna fordon sker i hemmet eller på arbetsplatsen. Stödet ska därför kunna användas både för etablering av snabbladdare längs väl utvalda sträckor men även för destinationsladdare vid slutdestinationer såsom vid arbetsplatsen eller bostadsrättsföreningars parkeringar och parkeringshus. Kravet på förmånsbeskattning av en anställd som laddar bilen på arbetsplatsen bör tas bort möjligt. Därtill föreslår att stöd till energilagring fördubblas samt att återbetalningen av skatt till mikroproducenter av el sker snabbare. Det förstnämnda medför en ökad offentligfinansiell kostnad om . Aktörer som inte har som affärsidé att sälja el, men som sätter upp laddstationer och tar betalt , riskerar att bli skattskyldiga för hela sin egen elanvändning, något som de i normalfallet inte är då elskatten betalas av elhandlaren. Detta bör åtgärdas. Tillsammans utgör dessa förslag ett kraftfullt första steg mot fler elektrifierade transporter, med mindre utsläpp som följd. Nedsatt energiskatt för elbåtar Båtar som drivs med fossila drivmedel betalar ingen energiskatt för bränslet. Om fartyget istället använder för strömförsörjning och för att ladda batterier ombord är brukaren skyldig att betala energiskatt på elen. finns i lagen om skatt på energi en möjlighet till nedsättning av energiskatten för el. Nedsättningen omfattar dock enbart stora fartyg vars bruttodräktighet, ett jämförelsetal för fartygs storlek, överstiger 400. Detta undantag från energiskatten är inte anpassat för nationell sjöfartsnäring, bilfärjor och pendelbåtar, som normalt har en bruttodräktighet om 20-300. Detta hämmar omställningen från fossila drivmedel till förnybar el inom sjötrafiken. Nedsättningen av energiskatten på el bör därför gälla även för mindre fartyg. Reformens offentligfinansiella kostnad bedöms vara försumbar. Mer klimatmakt till kommunerna För att främja miljövänliga transportalternativ anser att det behövs ett genomgripande arbete med regelförenklingar på såväl nationell som och regional nivå. Staten ska ha det övergripande ansvaret för att betydande utsläppsminskningar sker inom transportsektorn, men staten ska inte begränsa eller försvåra kommunernas arbete med att minska klimatpåverkan från den lokala fordonsflottan. Kommuner som vill gå före i det arbetet måste få mer makt och fler verktyg för att lokalt främja miljövänliga transportalternativ. vill därför möjliggöra för kommuner att i stadsplaneringen premiera miljövänliga, tysta transportalternativ med låga halter partikelutsläpp. Kommuner bör exempelvis ha möjlighet att tillhandahålla billigare eller helt gratis parkering till miljöbilar och bilpoolsbilar. Kommuner ska också själva få bestämma om andra incitament riktade till miljöbilar. Beslut om trängselskatter och dubbdäcksavgifter, samt hur intäkterna från sådana skatter och avgifter fördelas, ska kunna avgöras lokalt. anser också att kommuner själva ska kunna besluta om att införa miljözoner för personbilar och skärpta miljözoner för tunga fordon samt ställa krav på varutransporter i tätort. Fordon som släpper ut färre partiklar och andra förorenande ämnen och som kör tystare, bör få bättre förutsättningar att köra än andra. På de gator som är mest förorenade ska det vara möjligt att lokalt bestämma att enbart fordon som uppfyller krav om viss klimatprestanda, bullernivå och partikelutsläpp får köra. ska , enligt ett förslag från den parlamentariska miljömålsberedningen, ha noll nettoutsläpp av växthusgaser. står bakom detta mål och anser därutöver att energisystem ska vara helt förnybart . För att uppnå detta krävs en fortsatt utbyggnad av den förnybara energiproduktionen. unika förutsättningar för det syns inte minst i den växande produktionen av sol- och vindel, som tillsammans med vattenkraft och biokraft utgör basen i ett robust och helt förnybart energisystem. har tillsammans med M, KD, S och MP enats om en bred och långsiktig överenskommelse om inriktningen på energipolitiken. har länge varit drivande för en bred överenskommelse över blockgränserna om inriktningen för den framtida energipolitiken. Uppgörelsen bygger vidare på Alliansens klimat- och energiöverenskommelse och skapar en ram för ett långsiktigt hållbart och stabilt elsystem även efter 2020. Överenskommelsen innehåller flera framgångar för de frågor som drivit i förhandlingarna. Bland annat förlängs systemet med elcertifikat och ambitionsnivån höjs med mer förnybar el, vilket är mer än dagens mål som sträcker sig till 2020. Elcertifikaten ger den förnybara elen stabila förutsättningar att växa, utan att statsbudgeten belastas. Andra viktiga framgångar för är slopad anslutningsavgift för havsbaserad vindkraft, enighet om att värna och förenkla för vattenkraften, både storskalig och småskalig, samt en översyn av regler för att underlätta nya produkter och tjänster inom energilagring och småskalig elproduktion. Uppgörelsen innehåller också en framtida inriktning för kärnkraften, bland annat krav på utökat försäkringsansvar. Dessutom avskaffas effektskatten, vilket matchas med en sänkning av fastighetsskatten för vattenkraften och en översyn av regler för småskalig elproduktion. Mikroproduktion av förnybar el Med förenklade regler, minskat krångel och slopad solskatt kan fler människor bidra till produktionen av förnybar energi och ta makten över sin egen energiförsörjning. Egen energiproduktion är också en brygga till en mer miljösmart och energieffektiv livsstil. Incitamenten för mikroproduktion av förnybar el bör därför stärkas. För en person som säljer överskottsel är den ersättning hen får från elhandelsföretaget och elnätsföretaget momspliktig. Personen i fråga måste därför vara momsregistrerad. Momsplikten utgör ett krångligt hinder för den som producerar sin egen el. Denna administrativa börda måste lättas. har därför tidigare föreslagit att det ska vara frivilligt för företag under en viss omsättningsgräns att vara momspliktiga, vilket skulle särskilt gynna mikroproducenter av förnybar el. ställer sig därmed positivt till att regeringen nu följer detta förslag och föreslår att en omsättningsgräns för momspliktighet på införs. vill också ge fler möjlighet att bli mikroproducenter. Om solceller sätts upp på en bostadsrättsförening är det enbart föreningen som kan göra skatteavdrag för det elöverskott som levereras ut på nätet. vill möjliggöra för enskilda boende i exempelvis en bostadsrättsförening att bli mikroproducenter. På samma sätt bör det bli möjligt att köpa andelar i mikroproduktion av el utan att själv bo på en gård där vindsnurran eller solcellerna är belägna. Mikroproducenter av el får göra skatteavdrag på det överskott som levereras ut på nätet. sköts skattereduktionen via deklarationsprocessen en gång . Incitamenten att producera egen el ökar om återbetalningen sker snabbare än en gång . Återbetalningen bör därför skötas direkt på fakturan, precis som för ROT- och RUT-avdraget. För att möjliggöra att även nyare byggnader ska kunna nyttja avdraget för att investera i solceller vill se över reglerna för ROT-avdraget. Regeringens beslut om att beskatta egenanvändning av solel i anläggningar som är större än 255 kW har redan hämmat utvecklingen på solcellsmarknaden. Flera större aktörer står i begrepp att investera i solceller men tvekar till följd av regeringens skattepolitik. Regeringen ansåg sig tidigare vara tvingad av EU-regler att höja skatten på egenproducerad och förnybar el. var tidigt ute och kritiserade denna missuppfattning. har regeringen insett att man troligen haft fel om solskatten och inlett en process för att, helt eller delvis, dra tillbaka skatten. Det är bra att regeringen nu långsamt backar från solskatten. Men införandet är ytterligare ett exempel på regeringens ogenomtänkta klimatpolitik. De snabbt ändrade reglerna − skattehöjningar följda av snabba tillbakadraganden av desamma - förstör möjligheten för förutsägbara regler för de berörda branscherna. föreslår att regeringens skatt på solel avskaffas. Skattebefrielsen för solenergi som produceras för eget bruk bör gälla alla, oavsett anläggningens toppeffekt. För att öka flexibiliteten i elsystemet behövs ett ökat fokus på energilagring. Det är därför glädjande att regeringen har anslagit medel till detta. anser dock att regeringens satsning är alltför begränsad och föreslår därför att ytterligare medel tillförs för att främja energilagring. Det är viktigt att stimulera hushållen att lagra sin egen el, men också att pilotanläggningar för lagring i större skala främjas. Det handlar om att hushållen själva ska kunna jämna ut sin egen förbrukning , bland annat för att skapa mer stabilitet i elsystemet. Lagring i större skala kan dämpa volatiliteten i systemet och även skapa en jämnare prisbild. Totalt avsätter för energilagring 2017−2019, vilket motsvarar en dubblering jämfört med föreslagen nivå i budgetpropositionen. 8.3 En giftfri vardag En av främsta prioriteringar inom miljöpolitiken är arbetet för att skapa en giftfri vardag. används fler än 100 000 kemiska ämnen i olika syften, och kemikalieproduktionen har ökat med en faktor 40. Kontrollsystemen och riskbedömningen har inte hunnit med att sortera ut de ämnen som kan vara farliga. Forskare har visat att hormonstörande ämnen kan påverka fortplantningsförmågan och att andra typer av ämnen kan bidra till cancer, allergier och diabetes typ II. Vissa farliga kemikalier bör förbjudas. Andra kemikalier är vanliga och inte giftiga nog att förbjudas, men kan i större mängder, eller i kombination med varandra, ändå vara skadliga. Dessa ämnen behöver bära sina kostnader och användningen av dem bör minska. Ekonomiska incitament, såsom särskilda kemikalieskatter och producentansvar, bör därför användas för att skynda på omställningen till mer hållbara alternativ. Den gröna kolatomen, som finns i naturresurser på åkern och i skogen, utgör en oumbärlig byggsten i framtidens hållbara samhälle. Livsmedel, drivmedel, kemikalier, tyg och byggmaterial kan och bör produceras från förnybara resurser. Det skapar nya affärsmöjligheter för de gröna näringarna och företag baserade på landsbygden, som det minskar belastningen på klimat och miljö. Det skapar jobb och tillväxt i hela landet och lägger grunden för export av miljöteknik och kunskap. Tillsammans är jorden och skogen gröna guld och dess produkter leder till klimat- och miljönytta i hela världen. Därför måste landsbygden ha rätt verktyg för att bedriva ett modernt jord- och skogsbruk. För att ta ett samlat grepp kring de affärsmöjligheter som en övergång till ett biobaserat samhälle ger, anser att en nationell strategi för en biobaserad samhällsekonomi bör tas fram. Förutsättningarna för grön kemi, med kemiska produkter och processer som minskar eller helt eliminerar användandet eller bildandet av farliga ämnen, bör stärkas och giftiga kemikalier fasas ut. Vissa kemikalier bör förbjudas. Men det finns en lång rad kemikalier som är vanligt förekommande i vår vardag som inte är giftiga nog att förbjudas, men som i större mängder ändå är negativa för hälsan och vars användning därför bör minska och bära sina miljökostnader. Alliansregeringen tillsatte en offentlig utredning om att införa en kemikalieskatt, som presenterade sina slutsatser . [197] Utredningen föreslår en skatt på vissa typer av elektronik och byggmaterial, syftande till att minska användandet av flamskyddsmedel och ftalater. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att en kemikalieskatt införs, vilket är glädjande. Införandet dröjer dock, vilket är olyckligt. Därtill har föreslagit att utredningens förslag om en bredare skatt, som innefattar fler produkter på ett mer likvärdigt sätt, ska införas. står fast vid att kemikalieskatten bör ges ett bredare skatteunderlag och införas skyndsamt, vilket skulle innebära att intäkterna för ökar med jämfört med regeringens förslag. Därtill föreslår att en kemikalieskatt på kläder och skor införs, i enlighet med förslag från bland annat Kemikalieinspektionen. [199] Skatten föreslås uppgå till per kilo för de kläder eller skor som innehåller ett farligt beskattningsämne. Denna skattesumma ökas till per kilo om tre beskattningsbara ämnen förekommer eller om innehållet är okänt. De beskattningsbara ämnena utgörs av ftalater samt allergi- och cancerframkallande färgämnen. Skatten väntas inbringa . ämnar återkomma i kommande budgetmotioner med förslag om hur kemikalieskatter ytterligare kan utvecklas och förbättras för att nå största möjliga miljönytta. Ökad kontroll av importerade varor En av de största utmaningarna med arbetet för en giftfri vardag, och något som utgör en stor risk för exponering för många människor, är hanteringen av kemikalier i varor. Kemikalier i varor och material hanteras inte i EU:s kemikalielagstiftning (Reach), varför ämnen som är förbjudna eller kraftigt begränsade att använda i EU kan komma in i importerade produkter. För att stärka kontrollen av importerade varor i syfte att begränsa förekomsten av annars förbjudna ämnen föreslår att Kemikalieinspektionen, tullen samt polisen ges i resurstillskott. Denna satsning kan också visa sig användbar i arbetet med att kontrollera efterlevandet av reglerna i den föreslagna kemikalieskatten. Kartläggning av gifter i människors vardag En förutsättning för ett effektivt arbete mot farliga kemikalier är en heltäckande och uppdaterad lägesbild. För att öka kunskapen om gifter i människors vardag föreslår att Kemikalieinspektionen ges ett tillskott om . Reach och farliga kemikalier i varor EU:s kemikalielagstiftning Reach behöver utvecklas för att bli mer effektiv, bland annat genom möjligheten att reglera ämnen med liknande egenskaper i grupp. Reach omfattar bara kemiska ämnen som importeras, men en stor del av de farliga kemikalier som människor riskerar att utsättas för i sin vardag kommer, som beskrevs i föregående avsnitt, som delar i varor och produkter snarare än som kemiska ämnen. Reach reglerar inte varor, och flera undersökningar visar att det i importerad elektronik, leksaker och plaster förekommer farliga ämnen som är förbjudna eller begränsade att använda i EU. För att från svensk sida ta ett samlat grepp om arbetet med Reach och höja ambitionsnivån i det internationella kemikaliearbetet föreslår att Kemikalieinspektionen får i ökade anslag. Resurserna bör användas i arbetet med att utveckla Reach när det gäller prioriterade områden så som hormonstörande ämnen, kombinationseffekter och nanomaterial, i arbetet med utformningen av för en giftfri miljö och för att stärka det bilaterala samarbetet med strategiska länder som har en stor varuimport från, i syfte att minska förekomsten av farliga ämnen i importerade varor. Kortare handläggningstider hos Kemikalieinspektionen I syfte att snabba i ärenden som rör bekämpningsmedel föreslår att Kemikalieinspektionen ges utökade resurser motsvarande . Det är mer jämfört med vad regeringen föreslår. har drivit frågan om att ett substitutionscentrum ska inrättas. Ett sådant centrum bör arbeta för att öka kunskapen om farliga ämnen i varor samt hur dessa kan bytas ut mot mer hållbara alternativ. Det är därför glädjande att regeringen nu inrättar ett sådant centrum. Sammantaget föreslås en förstärkning för att kartlägga, kontrollera och reglera farliga kemikalier med inklusive substitutionscentrum. 8.3 Levande hav och vatten Tillgången på rent vatten och livskraftiga ekosystem är mycket angelägna framtidsfrågor. Ett långsiktigt och målmedvetet arbete behöver bedrivas, och för det krävs en stark och sammanhållen havs- och vattenpolitik. En stor del av arbetet sker i samarbete med länder inom EU och i . Men minst lika mycket behöver ske på nationell, regional och lokal nivå. Stora miljövinster kan nås genom att långsiktigt planera för hur havs- och vattenresurser ska nyttjas hållbart. En långsiktigt hållbar planering i kombination med ett skydd av kust- och havsområden, enligt de internationella Nagoyamålen som ska uppfylla, skapar förutsättningar för att säkra de ekosystemtjänsterna för framtida generationer. Kretsloppsarbetet behöver stärkas för att minska förekomsten av farliga kemikalier, mikroplaster och marint skräp i våra vattenområden. Av den totala mängden nedskräpande föremål i haven så utgörs den största delen av plast. nedskräpning är en global utmaning. Men det är också ett problem i . På den svenska beräknas 4 000−8 skräp flyta i land. Undersökningar som gjorts i visar att av fåglarna har plast i magen. Därför vill stärka arbetet med att minska förekomsten av plaster i våra hav och säkerställa att en god avfallshantering finns längs våra kuster. Icke nedbrytbara plastpåsar utgör en signifikant andel av det skräp som hamnar i svenska hav och sjöar. För att uppnå målet i EU:s direktiv om förpackningar och förpackningsavfall, och minska användningen av tunna plastpåsar, föreslår att en miljöavgift på plastpåsar införs. Liknande avgifter finns i exempelvis och och har effektivt bidragit till att de icke nedbrytbara plastpåsarna fasats ut. föreslog också att ekonomiska incitament bör användas för att minska användningen av plastpåsar, genom att ett prisgolv om införs. [200] Det är glädjande att fler intressenter nu lämnar förslag som liknar de som har presenterat. föreslår, till skillnad från , att det ekonomiska styrmedlet bör utformas som en skatt. Detta då en skatt ger resurser till det offentliga för att dels hantera de negativa miljöeffekterna av nedskräpning, dels finansiera andra prioriterade reformer. Skattens nivå bör sättas så att målet om att minska förbrukningen av tunna plastbärkassar från cirka 80 stycken per person och år till 40 stycken per person och år. Priselasticiteten för bärkassar är inte känd, men gör bedömningen att ett lägsta pris om per kasse är nödvändigt. [201] Av försiktighetsskäl föreslår initialt att en skatt om införs. Det bör ge en kostnad per kasse på i storleksordningen . Skattenivån bör justeras i syfte att styra mot målet om en halvering av användningen per person och år. Skatten väntas, konservativt räknat, inbringa 2017. är ett land med goda vattentillgångar. Trots detta har endast cirka hälften av vatten en god ekologisk status. [203] Övergödning är ett av de största problemen. När och Alliansen satt i regeringen inrättades ett bidrag till kostnadseffektiva lokala vattenvårdsprojekt, det så kallade LOVA-bidraget. [204] Bidraget har tidigare gått till exempelvis VA-planering och VA-åtgärder, som installation av avloppsreningsverk eller kretsloppsanläggningar för enskilda avlopp, inventering av enskilda avlopp, vattenåtgärder, som till exempel restaurering av våtmarker, lantbruksåtgärder, såsom kalkfilter, strukturkalkning och fosfordammar, samt tömningsanläggningar för båttoalett och båttvätt för fritidsbåtar. LOVA-bidraget bidrar till kostnadseffektiva åtgärder mot övergödning, minskad spridning av giftiga båtbottenfärger och mot förlust av biologisk mångfald. LOVA-bidraget utbetalas av länsstyrelserna till lokala vattenvårdsprojekt som minskar mängden kväve och fosfor eller miljögifter i haven. bedömer att ytterligare insatser för att minska belastningen av näringsämnen såsom kväve och fosfor behövs och vill därför förstärka LOVA-bidraget med , motsvarande en fördubbling. Runt om i landet finns områden och vattentäkter som har blivit påverkade av oaktsam användning av farliga kemikalier. Högfluorerade ämnen, så kallade PFAS, är långlivade giftiga kemikalier som ansamlas i naturen och människor. Forskning och rapporter från såväl svenska myndigheter, och FN visar att dessa ämnen är både giftiga, reproduktionsstörande och skadliga för immunförsvar och inre organ, samt att höga halter har konstaterats i bland annat modersmjölk. Dessa ämnen har påträffats i vatten i anslutning till flera militära flygplatser och kan kopplas till användningen av brandskum. I ett antal kommuner har man upptäckt höga halter av PFAS-ämnet PFOS i vattentäkter där brandövningsplatser visat sig vara källan till dessa föroreningar. I vissa fall har det inneburit att vattentäkter har fått stänga. Dessa fall visar att PFAS-förorening av vattentäkter kan vara ett hot mot dricksvattenförsörjningen. Ämnena bryts inte ner i miljön och vissa PFAS är såpass giftiga att tillverkning och användning har stoppats. Vid våra flygplatser och har övningar med brandskum utförts och man har uppskattat att det kommer ta ca 60−70 år innan halterna av högfluorerade ämnen i den närliggande miljön är nere på tillräckligt säkra nivåer om inga saneringsåtgärder genomförs. Konsekvenserna av föroreningar i våra vatten, och framför allt i , är allt mer påtagliga. Det är enbart ett fåtal av de cirka 350 existerande brandövningsplatserna som har kontrollerats och mycket arbete behövs för att höja kunskapen om spridningen av dessa ämnen. Därtill måste samordningen mellan myndigheter och inrapportering stärkas. 9 Världens modernaste landsbygd och grönaste städer Oavsett var man bor - på landsbygden, i mindre orter, i städernas förorter eller i innerstaden − ska man ha samma möjligheter att leva, arbeta och driva företag. Landsbygden och städerna delar många utmaningar med varandra. I såväl bruksorter som förorter finns ett behov av fler jobb. Detsamma gäller behovet av en välfungerande och klimatsmart infrastruktur. Behovet av en reformerad bostadsmarknad är stort i hela landet, oavsett om det handlar om att möjliggöra ökat byggande i strandnära lägen på landsbygden eller om att reformera hyresmarknaden i storstäderna. Likvärdiga möjligheter i hela landet innebär inte per automatik likformighet. Samma utmaning kan lösas på olika sätt i olika delar av landet. Politiken behöver därför utformas med en insikt om att förutsättningarna ser olika ut i olika delar av landet. En närodlad politik, där beslut fattas så nära människor som möjligt, möjliggör en sådan utveckling. En välfungerande transportinfrastruktur är en förutsättning för att det ska gå att bo, leva och arbeta i hela landet. Att näringslivets godstransporter fungerar är likaledes viktigt för att möjliggöra företagsamhet och arbete i hela landet. Teknikutveckling, effektivisering, digitalisering, regelförenklingar och en omställning till biobaserade drivmedel gör att fortsatt goda kommunikationer i hela landet kan ske utan att miljö- och klimatpåverkan ökar. driver på för att ska nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta. I det arbetet har de statliga infrastrukturinvesteringarna en viktig roll att spela. , flyget, sjöfarten, riksvägarna och de 42 000 milen enskilda vägar har alla viktiga funktioner att fylla. betraktar även it som ett eget transportslag, det femte transportslaget. Bredband och mobiltelefoni minskar avstånden mellan människor och möjliggör digitala tjänster som kan ersätta, komplettera och effektivisera transporter, kommunikationer över långa avstånd och teknikutveckling i befintlig transportinfrastruktur. prioriterar att öka underhållet av järnvägen, ökad och tidigarelagda investeringar i transportinfrastruktur med hjälp av alternativa finansieringslösningar och ytterligare investeringar i it- och bredbandsutbyggnad.