mot · H3023406 · 2016-05-02 00:00:00 — FUT-delegationen uppskattade nivån på de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen till 18–, varav de avsiktliga felen från enskilda individer uppskattades uppgå till cirka hälften, det vill säga . Att upptäcka och bekämpa dessa brott handlar både om att spara mångmiljonbelopp och om att bevara legitimiteten i de bidragssystem som missbrukas. föreslår därför ett åtgärdspaket för att minska missbruk och fusk med bidrag och ersättningar. Bidrag och ersättningar vid jobb eller permanent bosättning Att bryta det nya och växande utanförskapet är avgörande för att ska fortsätta att vara ett sammanhållet land. Det kräver också tydliga prioriteringar i de offentliga utgifterna, så att resurser kan prioriteras till reformer för fler jobb, bättre integration och en bättre skola som klarar kunskapsuppdraget. har ett ovanligt välfärdssystem. Förmåner får man inte främst för att man är medborgare eller försäkrad via jobbet utan istället genom att helt enkelt bo i landet. Sjukvård, barnbidrag, föräldrapenning, bostadsbidrag och assistansersättning är några exempel på förmåner som man omfattas av genom att bo här, inte för att man är medborgare eller för att man har jobbat in dem. Dessutom är bidragssystemen mycket generösa. Denna modell har flera fördelar, men också brister. För det första är det inte en självklar del av det svenska samhällskontraktet att den som inte bor permanent i landet, och inte har arbetat här, ska ha samma tillgång till bidrag och ersättningar som den med permanent uppehållstillstånd, med svenskt medborgarskap eller som den som genom arbete har kvalificerat in sig i våra system. Inte minst i då många människor kommer till vårt land, och det dröjer innan ens hälften av de nyanlända jobbar och kan försörja sig själva. För det andra är drivkrafterna för att arbeta lägre i bidragssystemen än i många andra länder. För att fler ska komma i arbete är det centralt att det lönar sig att arbeta jämfört med att leva på bidrag. Detta gäller inte minst för nyanlända svenskar som behöver etableras och få sitt första jobb i . har ställt frågan om det verkligen är rimligt att man och automatiskt får tillgång till hela det svenska socialförsäkringssystemet, eller om det vore rimligare att fler successivt fick arbeta sig in i rätten till olika bidrag och sociala ersättningar. Detta är särskilt aktuellt i ljuset av att tillfälliga uppehållstillstånd införs som huvudregel 2016 efter förslag. Efter en genomgång av vilka förmåner man bör få vid vilket tillfälle, är vi övertygade om att det går att strama upp en del svenska välfärdssystem och börja tillämpa en delvis ny princip: full tillgång till svenska bidrag och ersättningar får man endast genom eget arbete, genom permanent uppehållstillstånd eller genom att vara svensk medborgare. Full föräldrapenning enbart vid jobb eller permanent bosättning: Begränsad rätt ska gälla för personer med tillfälligt uppehållstillstånd har personer med tillfälliga uppehållstillstånd rätt till full föräldrapenning på garantinivå. Detta innebär att även om barnet är i förskoleålder vid ankomsten till så kan alla föräldradagar tas ut om barnet är . Möjligheten till långvarigt uttag av föräldrapenning försenar föräldrars etablering på arbetsmarknaden. Det minskar också nyanlända barns deltagande i förskolan, som är viktigt för språkutvecklingen. föreslår att rätten till föräldrapenning för personer med tillfälliga uppehållstillstånd begränsas eller . Vid jobb och permanent uppehållstillstånd får man rätt till full föräldrapenning . Samma kvalificeringsregler i garantipensionen ska gälla för alla Garantipensionssystemet är en grundtrygghet för dem som haft låg eller ingen inkomst. Systemet har en inbyggd kvalificeringsmodell. För att få full garantipension krävs att man har bott i . Har man bott i minskar garantipensionen med 1/40 som saknas. Om de totala pensionsförmånerna inte räcker till finns äldreförsörjningsstöd. För personer som kommit som flykting eller skyddsbehövande finns en undantagsregel som innebär att bosättningstiden i hemlandet räknas in i försäkringstiden. Därmed skiljer sig ersättningen åt för olika grupper utrikes födda och kvalificeringsmodellen sätts ur spel. Skillnaden i total ersättning kan uppgå till . föreslår att undantaget i kvalificeringsregeln för garantipension tas bort. Samma kvalificeringsregler ska gälla för alla. Se över den samlade bidragsnivån så att det lönar sig att arbeta För att sänka trösklarna in till arbetsmarknaden och stärka integrationen behöver den samlade bidragsnivå som en familj kan få i ses över. Trots goda föresatser skapas incitamentsproblem på arbetsmarknaden när den samlade bidragsnivån för en tvåbarnsfamilj enligt kan uppgå till eller mer. En bra skola bygger Fortsatta utmaningar för skolan ska vara ett land där alla, oavsett varifrån man kommer och vilken bakgrund man har, kan växa och komma till sin rätt. Det svenska samhället ska hålla ihop. Vägen till det svenska samhället börjar i skolan. Men skolan står inför tuffa utmaningar. I de internationella kunskapsmätningarna har man kunnat se att svenska elevers resultat sjunkit . har tillsammans med Alliansen därför koncentrerat sin politik kring reformer för att stärka resultaten och kunskaperna i den svenska skolan. Genom en ny lärarutbildning, satsningar för att förbättra fortbildningen och karriärmöjligheterna för lärare och utökad undervisningstid i matematik påbörjades arbetet för en bättre skola. Men ytterligare reformer krävs för att stärka skolan. Därför har utvecklat sin skolpolitik för att svara upp mot de nya utmaningar som skolan står inför. Svenska elever går mindre i skolan än elever i andra . Internationella undersökningar visar också att svenska lärare använder mindre tid till att undervisa jämfört med andra länder. Enligt (2013) undervisar svenska lärare i genomsnitt i och arbetar med administrativt arbete i . Motsvarande genomsnitt bland de 34 länder som deltog i undersökningen är 19,3 respektive . En annan undersökning från visar att svenska lärare lägger på administrativa uppgifter och uppgifter relaterade till ordning och omsorg. Det handlar exempelvis om att iordningställa lokaler, behandla ledighetsansökningar, agera rastvakt och övervaka omklädningsrum. Svenska lärare har inte alltid tid att fullt ut fokusera på det som borde vara deras huvuduppdrag – att lära ut. Detta behöver ändras. sätter migrationskrisen press på skolan. Endast sökte över 70 000 barn asyl i . Barnen är i olika åldrar, kommer från olika länder och talar olika språk, något som väcker många svåra och viktiga frågor. Hur ska skolan klara sitt uppdrag när så många kommer på så ? Finns det tillräckligt med lokaler och klassrum? Finns det tillräckligt med lärare? Vad händer när det mitt i terminen kommer flera nya elever till klassen som inte kan ordentlig svenska? Hur ska de klara sig? Hur påverkar det undervisningen för de barn som redan går i klassen? Det är naturligt att de här frågorna kommer. Flyktingkrisen kommer att påverka det svenska samhället och det är naivt att tro att den är över. Gemensamt för alla de elever som kommer nya till den svenska skolan är dock att de alla snabbt behöver komma in i den svenska skolan och lära sig svenska, detta för att på ett bra sätt kunna integreras i det svenska samhället och inte försvåra det framtida inträdet på arbetsmarknaden. Enligt en analys av invandringens betydelse för skolresultaten, gjord av , har andelen invandrade elever som inte når behörighet till gymnasieskolan ökat . De senaste PISA-proven visar också att som samtliga elevers resultat har försämrats, så har de försämrats mer för elever med utländsk bakgrund, och i synnerhet för elever som är födda utomlands. Det är en utveckling som måste vändas. Figur 19: Andel elever i årskurs nio som inte har godkänt i något av ämnena matematik, engelska eller svenska/svenska som andraspråk, 1998–2015. behöver fler lärare. Men tyvärr utbildas det fortfarande alldeles för få för att kunna täcka framtidens behov. Speciellt inom matematik, naturvetenskap, moderna språk och svenska som andraspråk är bristen stor. Läraryrkets status måste höjas och lärarnas karriärmöjligheter över yrkeslivet måste stärkas ytterligare. Lärarutbildningens kvalitet behöver också ses över. Den lärarledda tiden på lärarutbildningen har minskat mer och mer . har studenterna på lärarutbildningen i genomsnitt åtta timmars lärarledd undervisning . Det är alldeles för lite. För att utbildningen ska vara attraktiv och också tillhandahålla alla de kunskaper som blivande lärare behöver måste också de som ska lära ut få mer tid i föreläsningssalen. För är det självklart att varje elev, oavsett i vilken skola den går, ska få det stöd som krävs för att nå kunskapsmålen. Alla skolor ska vara bra skolor och det ska inte spela någon roll i vilken skola man går. Tyvärr ser det inte ut så . Många elever som är i behov av särskilt stöd får det inte. I uppger var fjärde rektor som deltagit i studien att det är svårt att ge rätt stöd till elever med diagnoser. Dålig ekonomi anses vara den främsta orsaken, men också bristen på kompetens bland personalen. Allt för många lärare har inte den specialpedagogiska kompetens som krävs för att kunna möta och hjälpa alla elever. Slutligen står det klart att kontrollen av och hjälpen till skolor med många elever som inte når målen måste bli bättre. finns det dåligt fungerande skolor som tillåts fortsätta med sin verksamhet alldeles för länge innan ett ingripande sker. kommer rapporter om skolor där stök och bråk blivit vardag, och där lärarna inte längre känner att de har den kontroll och respekt som krävs för att leda undervisning på skolan. För att klara skolans övriga utmaningar, såsom att stärka kunskapsresultaten och bli en bättre arbetsplats för blivande lärare, krävs krafttag mot de skolor som av olika anledningar inte klarar av sitt uppdrag. Ingen ska behöva känna oro för att det kompromissas med kunskapskraven och ambitionerna i skolan när det kommer nya elever och är krävande tider. Kunskaperna i svensk skola får inte urholkas, de ska stärkas. Är du ny i ska du kunna växa, och det börjar i skolan. I svensk skola ska man lära sig allt det som krävs för att kunna stå på egna ben och komma till sin rätt i det svenska samhället. Det är avgörande för utveckling och styrka att alla människor rustas med kunskaper. Vi ska vara ett land som byggs och konkurrerar med kunskap. Därför är det en tydlig prioritering för att vi inte tänker spara på skolan. Fler behöver lära sig mer i den svenska skolan Jämfört med andra länder missar en svensk elev nästan i undervisningstid under grundskoleåren. Snittet i för den obligatoriska delen av skolan är medan svenska elever bara får . mer undervisningstid per dag Målsättningen bör vara att alla elever i svensk skola bör utöka sin skoldag med ytterligare undervisningstid. Internationella studier ger stöd för sambandet mellan utökad undervisningstid och kunskapsresultat. Utökad undervisningstid har exempelvis visat sig ge tydliga positiva effekter för elevernas resultat i matematik i såväl lägre som högre årskurser. Studier som skattat effekterna av utökad undervisningstid på elevernas prestation i visar på en positiv effekt för exempelvis flickor, utrikes födda och elever med svagare socioekonomisk bakgrund. Att utöka den generella undervisningstiden är en stor reform för det svenska skolväsendet och det är därför befogat att göra en utbyggnad i steg och i den takt som ekonomin tillåter. Välfärd bör inte byggas på lånade pengar utan ansträngningar för att svenska elever ska lära sig mer bör finansieras krona för krona. Som ett första steg i att ge svenska elever mer undervisningstid bör skoldagarna utökas med per dag i lågstadiet. Internationell forskning visar att tidiga insatser har störst effekt och därför bör utökningen av undervisningstiden börja i så tidiga år som möjligt. satsar som ett första steg för att elever ska få mer undervisningstid per dag. Mer matematik i högstadiet Svenska elevers matematikresultat i PISA-testet har trendmässigt försämrats sedan undersökningen genomfördes , . För att stärka svenska elevers matematikkunskaper behöver matematikundervisning förstärkas. vill därför utöka undervisningen med en extra timme matematik på högstadiet. satsar 2017 och för att införa en extra timme matematik på högstadiet. Fler skickliga lärare i den svenska skolan Den enskilt viktigaste resursen i skolan är lärarna. Svensk skola står inför stora utmaningar med fallande kunskapsresultat, många nyanlända elever och elever i behov av särskilt stöd. Skolan måste därför bli bättre på att möta varje elev på rätt nivå och hjälp och stöd måste sättas in tidigare än . I detta spelar lärarna en avgörande roll. Enligt och riskerar det dock att saknas 65 000 lärare . En löneutveckling som inte hunnit med den i det övriga samhället, en sjunkande status för yrket och bristfällig kvalitet i utbildningen har lett till en gradvis sjunkande mängd sökande till lärarutbildningen. finns det många som är duktiga på att lära ut och skulle kunna tänka sig att bli lärare. Enligt en undersökning från kan nästan var fjärde person tänka sig att bli lärare ifall de hade valt yrke . För att fler ska bli lärare behöver mer göras för att stärka läraryrkets attraktivitet. Högre lön för skickliga lärare Skickliga lärare ska ha bra betalt och lärare ska känna sig trygga med att de riktade lönehöjningar som görs ska fortsätta att gälla. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs även möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. Alliansregeringen införde därför karriärlärartjänster och målet var att fler än var femte lärare med pedagogisk högskoleexamen skulle få möjlighet till en förstelärartjänst. Regeringen har stoppat den utbyggnaden. Det är beklagligt. I stället behöver karriärlärarsystemet fortsätta att byggas ut. vill att höjningen av lärarlönerna med ska ligga kvar som vi vill bygga ut karriärtjänstsystemet och utöka satsningen på fler förstelärare i utanförskapsområden så att fler av de skickligaste lärarna söker sig till de skolor som har störst utmaningar. Detta är en satsning som fullt utbyggd omfattar . Avlastning för att få mer tid till undervisning och förberedelser Internationella undersökningar visar att svenska lärare använder mindre andel av sin tid till undervisning jämfört med andra länder. pekar på att svenska lärare lägger på administration och uppgifter relaterade till ordning och omsorg. Det handlar exempelvis om att iordningställa lokaler, behandla ledighetsansökningar, agera rastvakt och övervaka omklädningsrum. Detta är tid som skulle kunna användas till lärande, till att förbereda lektioner och till att ge stöd åt dem som behöver det mest. För att ge lärare mer tid för att exempelvis förbereda lektioner samt fokusera på undervisningen vill satsa på att utöka antalet lärarassistenter i skolan. Skärpta befogenheter i klassrummet Anmälningar om hot och våld mot lärare har ökat . I en undersökning från uppger en fjärdedel av lärarna att de utsatts för hot, våld, sexuella trakasserier eller kränkningar inom sin yrkesutövning. Nästan fyra av tio lärare har dessutom blivit hotade med att bli anmälda av elever eller föräldrar. Det resulterar i att lärare drar sig för att tillrättavisa elever eller ingripa vid bråk av rädsla för att bli anmälda. Ett gemensamt vuxenansvar från både skola och föräldrar krävs för att få ordning på stökiga skolor och garantera en trygg arbetsplats för både lärare och elever. vill därför se över skollagen som rör trygghet och studiero i syfte att tydliggöra och stärka lärares rätt att ingripa vid en ordningssituation. En nyckel till att få fler skickliga lärare är att höja kvaliteten på lärarutbildningen. En utmaning är exempelvis mängden lärarledd tid. behöver fler ges chansen att utbilda sig till lärare som kraven på dem som vill bli lärare bör skärpas. Över tid har den lärarledda undervisningstiden på lärarutbildningen minskat. hade lärarstudenterna i snitt lärarledd undervisningstid på lärarutbildningen. har över hälften av lärarstudenterna lärarledd undervisning . Undervisningstiden på lärarutbildningen behöver utökas. satsar för att möjliggöra att den genomsnittliga lärarledda utbildningstiden kan öka från dagens knappa till uppemot . Fler bostäder för stärkt konkurrenskraft Bostadsbrist har utvecklats till bostadskris Att bryta det nya utanförskapet som drabbar unga och utrikes födda är avgörande för att ska fortsätta vara ett starkt och sammanhållet land. Ska det kunna ske måste fler kunna få sin första bostad och det måste gå att bo på de orter där jobben växer fram. Tyvärr går utvecklingen åt fel håll. Bostadsbristen är en av stora samhällsutmaningar. En långvarig bostadsbrist har utvecklats till en akut bostadskris. Rapporter om trångboddhet duggar tätt. Prognoserna för bostadsbehovet har justerats upp kraftigt. Den akuta flyktingkrisen förstärker behovet av fler bostäder. Trots att det byggs mer nu än – inte minst efter de senaste årens reformer – behövs mer om unga ska kunna flytta hemifrån, om rörligheten ska öka och om integrationsproblemen ska lösas. Nuvarande byggtakt kommer inte räcka för att täcka det stora behov som finns. Figur 20: prognos över behovet av bostadsbyggande och historisk byggtakt. Källa: , egna beräkningar. Tyvärr har regeringen börjat avveckla den moderna bostadspolitik som lett till att regelbördan minskat och att vi nu bygger mer än vi gjort . Det stora behovet av fortsatt regelförenkling har i mycket stor grad fått stå tillbaka till förmån för en återgång subventionspolitik. Flera kraftfulla förslag på regelförenklingsområdet som beslutats av i form av tillkännagivanden – sex av sju – har regeringen än så länge lämnat i byrålådan. Till exempel bullerregler, sanktionsavgifter och ändrade strandskyddsregler har regeringen ignorerat trots beslut. Regeringen står handfallen inför en av största samhällsutmaningar. Därför är de blocköverskridande samtal som förs om bostadspolitiken helt nödvändiga. behöver en effektiv reformagenda för fler bostäder och bostadspolitiken måste på två viktiga punkter läggas om. Det krävs reformer som förenklar de regler som förhindrar att det byggs nytt och det behövs insatser som leder till bättre användning av det nuvarande bostadsbeståndet. måste utbyggnaden av vägar, järnvägar och annan kollektivtrafik göras så att de förbättrar förutsättningarna för ökat bostadsbyggande. Öppna dörren till den första bostaden För är det prioriterat att fler ska kunna få sin första bostad. I dagens bostadsbrist blir det ofta låginkomsttagare utan kötid till hyresbeståndet som råkar sämst ut. Därför behövs särskilt åtgärder som fokuserar på just dessa grupper. Det gäller exempelvis ofta unga, nyanlända och studenter. Bostadsbristen är i sig problematisk för dessa grupper, men det behövs också åtgärder som tydligt hjälper dessa grupper att få en rimlig bostad nära arbete och studier. Utbudet av nya åtkomliga bostäder måste öka med målet att bostäderna är prisvärda, kan efterfrågas brett på marknaden, har en rimlig lägsta standard vad gäller bekvämligheter, kan byggas förhållandevis snabbt och är robusta . Ett centralt kriterium är att de är placerade inom en timmes restid från arbetsmarknad. Det måste vara möjligt att som ny i en stad kunna få en åtkomlig bostad inom en månad. För att fler ska få sin första bostad krävs reformer som främjar ett industrialiserat byggande av bostäder. Vägen dit är inte subventioner, utan att riva de hinder som gör att det byggs färre bostäder och långsammare i än i andra länder. föreslår enklare byggregler, kraftiga förenklingar av planprocessen och betydande åtgärder för att frigöra mer mark att bygga på. Därutöver behöver förutsättningarna för finansiering av boendet bli bättre, genom att människor får mer pengar kvar i plånboken som kan användas till att täcka boende- och pendlingskostnader. Gör det snabbare att sätta spaden i marken För att underlätta bostadsbyggande behöver det gå snabbare att sätta spaden i marken. Tiden för att få ett bygglov och kunna börja bygga uppgår vanligtvis till 3–, ibland längre. De reformer alliansregeringen genomförde bedöms kapa tiderna med men behöver fortsätta att pressas nedåt genom fler regelförenklingar, färre möjligheter till kravställande i detaljplaner och kortare handläggningstider. Utred borttagande av detaljplanekravet För att förenkla den svenska planprocessen behöver den göras om i grunden. Problematiken med alltför styrande detaljplaner har lyfts åtskilliga gånger av forskare, utredningar och olika bedömare. anser att avsaknaden av bindande regional- och översiktsplaner leder till att de detaljplaner som produceras görs på en allt för detaljerad nivå och genom ett ineffektivt förhandlingsspel mellan kommun, byggherrar och berörda. lyfts fram som ett exempel att ta efter där planprocessen beskrivs som enklare och inte präglas av samma osäkerhet och förhandlingssituationer. föreslår att en utredning tillsätts för att stärka översiktsplaneringen och se över möjligheten att avskaffa detaljplanekravet. Låt kommuner under vissa omständigheter undantas från detaljplanekravet Alliansregeringen föreslog att kravet på detaljplan i borde begränsas. I stället för att i princip alltid kräva en detaljplan för ny sammanhållen bebyggelse skulle kommunerna ges ett större utrymme för att bedöma i vilka fall som en detaljplan krävs. Det var också ett förslag till åtgärd som välkomnades av aktörerna på marknaden. Kommunerna är de som är bäst lämpade att kunna avgöra när en detaljplan behövs och när den inte behövs. föreslår att kommuner under vissa omständigheter ska kunna passera planprocessen och pröva bygglov direkt. Inför privat initiativrätt till detaljplan Den enskildas möjligheter att skapa förutsättningar för önskvärda exploateringar behöver förbättras. Vi tror att det med en privat initiativrätt för detaljplaner kommer att produceras fler detaljplaner och att processen kommer att gå fortare. Systemet finns i en variant, och fungerar väl, i . föreslår att en utredning tillsätts för att införa privat initiativrätt till detaljplan. Korta dagens långa överklagandeprocess Möjligheten att överklaga myndighetsbeslut är viktig. krävs en balans mellan olika intressen. Möjligheten för enskilda och organisationer att fördröja och hindra byggnation har tillåtits att öka. Det finns också en tendens till upprepade processer där samma målsägande efter förlorat mål väcker klagan i nästa fas. Först överklagas detaljplan, därefter följer överklagande för bygglov. Att överklaga kommunala beslut enligt är nu mera regel än undantag vilket allvarligt hotar bland annat bostadsbyggandet och därmed tillväxten i . Det krävs därför att överklagandemöjligheterna ses över och att hanteringen av överklaganden effektiviseras. Möjligheten till överklagande av bygglov begränsas när inga nya omständigheter tillkommit sedan detaljplan överklagats. Instanskedjan kortas genom att ta bort som instans för överklagande. Tidsgränser för handläggning av överklagande införs hos kommuner och myndigheter och kopplas till ekonomiska sanktioner. Sakägarkretsen som har rätt att överklaga begränsas påtagligt. Frigör mer mark till bostäder Att markbrist är ett grundläggande problem som förtar effekten av många andra reformer, återkommer ständigt i forskningslitteraturen. Problemet med markbrist har i hög grad att göra med ett ineffektivt regelverk, markrestriktioner och långdragna planprocesser. vill se effektiva reformer för att frigöra mer attraktiv mark att bygga på. Under har antalet områden som markerats som riksintressen ökat kraftigt. Många riksintressen är inte heller aktuella eller saknar tydligt beskrivna värden. I en studie från svarar av kommunerna med bostadsbrist att statens hantering av riksintressen har hindrat nya bostäder minst en gång . SKL skrev i en rapport att ”processerna kring att utse och beskriva riksintressen har havererat. […] Om inte problemen åtgärdas anser SKL att systemet med områden av riksintresse bör läggas ner”.