ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4023056 · 2016-10-05 00:00:00 — Uppföljning av Lantmäteriets mål att utveckla arbetet och korta handläggningstiderna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp om Lantmäteriets åtgärder för att nå sina mål om kortare handläggningstider har uppfyllts och tillkännager detta för regeringen. Den omorganisation som Lantmäteriet genomförde innebär bl a att det finns ett 60-tal kontor i landet. Lantmäteriet är nu en egen myndighet och ligger under . Vissa av kontoren är bemannade . Myndigheten har tre sektioner. Centraliseringen har givetvis fått effekter bl a på verkets handläggningstider och på kunskapen hos dem som utför mätningar på fältet. Personal som utfört mätningar har brustit i kompetens och man har därför fått göra om mätningarna. Allt detta tar tid och påverkar givetvis handläggningstiderna totalt och det medför stora problem för kunden eller bättre uttryckt den ärendet rör. Det har också blivit svårare att få personliga kontakter med handläggare, något som kan vara nödvändigt i vissa fall. För att kunna göra personliga besök har väntetider ökat. Det kan inte vara rimligt att man ska vänta i 1 upp till på handläggning av ett ärende som påverkar privat i så hög grad som det gör. Mäklarorganisationerna får till exempel långa ärenden som ska bevakas vilket skapar problem. Köparen får vänta på besked om avstyckning och för säljaren låses kapital som i många fall kan ställa till svåra ekonomiska problem. Den omorganisation som genomförts och som är myndighetens huvudsakliga åtgärd för att nå målen om kortare handläggningstider (kalendertid) till oförändrad kostnad för de sökande fick inte genomslag . I utskottets behandling av ärendet framgår att utskottet då liksom motionärerna anser att det är angeläget att Lantmäteriet fattar beslut i frågor om t.ex. tomtavstyckningar inom rimlig tid. ”Som framgår ovan har också Lantmäteriet vidtagit åtgärder för att nå sina mål om kortare handläggningstider. Utskottet förutsätter att Lantmäteriet fortsätter med sitt utvecklingsarbete för att korta handläggningstiderna.” Så står det också att läsa i betänkandet. Men skriver utskottet vidare: ”Enligt utskottet utgör det som motionärerna anför inte tillräckliga skäl för att ta något initiativ i fråga om en allmän översyn av Lantmäteriets verksamhet.” Självklart är det hög tid att nu följa upp och utvärdera om det blivit något resultat av förändringarna och om man är på rätt väg för att uppnå målet. Med hänvisning till ovanstående framgår tydligt att det är hög tid att följa upp och utvärdera om Lantmäteriet har uppnått sina mål med utvecklingsarbetet och om att korta handläggningstiderna.
mot · H4023057 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla beslut bör jämställdhetsprövas och analyseras utifrån hur de gynnar eller missgynnar det underrepresenterade könet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att högskolor och universitet bör erbjuda jämställda studiemiljöer som profilering och konkurrensfördel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att entreprenöriellt skapande och utveckling bör ges en framträdande roll inom vård- och lärarutbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den finansiella sektorn bör utveckla policyer för att motverka särbehandling av företagare utifrån kön och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verkningsfulla styrmedel bör utvecklas för att utjämna könsfördelningen i bolagsstyrelser och fördela den ekonomiska makten och tillkännager detta för regeringen. verkar för ett jämlikt och jämställt samhälle, fritt från diskriminering. Alla människors lika värde och rättigheter får endast inskränkas av andra människors fri- och rättigheter. Ingen har rätt att hindra någon att nå sin fulla potential, göra sin röst hörd och sätta avtryck i yrkeslivet, vetenskapen, affärslivet, konsten, politiken och vardagslivet. För att detta skall bli verklighet behöver maktstrukturer brytas upp. Framförallt måste män lämna plats åt kvinnor och i vissa sammanhang ska män släppas in i kvinnliga strukturer. behöver kvinnor tidigt medvetandegöras om sin egen kraft och förmåga så att de med full kraft är beredda att inta positioner där de ges möjlighet till makt och inflytande. Män och kvinnor ska uppmuntras att stödja varandra i vardagslivet, yrkeslivet och näringslivet. Gender budgeting handlar om att synliggöra människorna bakom siffrorna i en budget. Hur fördelas offentliga resurser mellan könen? Hur möter det kvinnors och mäns, flickors och pojkars behov? Och vilka blir effekterna? Det är grundläggande frågor i ett gender budget-arbete. Budgetprocesser inom stat, landsting/regioner och kommuner bör utformas så att metoder för gender budgeting tillämpas. I årsberättelser och övrig budgetuppföljning i offentlig sektor skall utfall framgå utifrån gender budgeting.
mot · H4023058 · 2016-10-05 00:00:00 — Servering av mat som inte får produceras i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mat som serveras av det offentliga ska uppfylla samma krav som det offentliga ställer på svensk produktion, och detta tillkännager för regeringen. ställer tuffa krav på sin livsmedelsproduktion. Med rätta har vi hög standard när det gäller kemikalier, antibiotika, djurskydd och andra viktiga parametrar för att få en hållbar livsmedelsproduktion. Därför är det helt orimligt att det offentliga inte ställer samma krav när det offentliga sedan köper in mat. Det är fullt möjligt att servera mat i som inte lever upp till de djurskyddskrav som samma riksdag har beslutat om. Det här gäller självfallet inte utan alla de offentliga verksamheter som finns runt om i landet. Att städa framför den egna dörren först känns som en självklarhet. Det är vardag att en lantbrukare blir serverad mat på ett äldreboende eller sjukhus, som samma lantbrukare hade fått stränga straff om hen producerat hemma på gården. I finns ett principbeslut från regeringen på att de regler som gäller vid finsk produktion, ska vara samma krav som ställs vid offentlig upphandling. I förlängningen är det bara logiskt. Offentliga medel ska ju inte gå till att hålla en sämre standard än vad det offentliga beslutat om. I kommer dessutom stickprovskontroller att göras för att se till att det offentliga följer principbeslutet i sina upphandlingar. För undertecknad är det rimligt att vi i gör på samma sätt. Det vore också fullt rimligt att regeringen med ett principbeslut slår fast samma inriktning och meddelar att om offentliga institutioner förväntar sig statliga medel framöver, då bör upphandling följa svenska krav.
mot · H4023059 · 2016-10-05 00:00:00 — Personliga besked vid beslut om strandskydd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strandskyddsärenden ska meddelas personligen, och detta tillkännager för regeringen. Det finns många åsikter om reglerna kring strandskydd. Systemet upplevs ofta för stelbent och skyddar stränder som inte behöver skydd och upplevs i andra fall inte ha avsedd styrka. Oavsett sakfrågan finns det andra problem med dagens lagstiftning. Vid anläggande av naturreservat, vägbygge och flera andra samhällsintressen där privat mark tas i anspråk, får markägarna personlig information, men inte när det gäller strandskydd, då räcker det att annonserar i en papperstidning. Att förvänta sig att samtliga medborgare som kan tänkas beröras läser en papperstidning är tveksamt, speciellt som allt mer av tidningsläsarna finns digitalt. Att de som ändå läser i papper skulle attraheras av papperstidningens kungörelser är än mer magstarkt. Det är helt enkelt dags att modernisera metoderna som krävs för att ålägga privat mark med strandskydd. Den som får strandskydd på sin fastighet måste söka dispens för att bygga något. Ladugård och stall ska gå bra, men den som har en mindre verksamhet behöver pröva om en dispens verkligen behövs. Vid inrättande av naturreservat, vägbyggen m.m. tar det offentliga privat mark i anspråk. Det kan diskuteras om ersättningarna för expropriation i de fallen är tillräckligt höga, men det finns åtminstone en ersättning. I fallet med strandskydd får markägaren ingen ersättning alls, utan det kostar istället pengar att ansöka om dispenser från strandskyddet. Att då åtminstone få ett personligt brev när beslut om strandskydd ska tas, det är det minsta som kan krävas av .
mot · H4023061 · 2016-10-05 00:00:00 — Underliggande risk i PPM-systemet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bedöma underliggande risk i PPM-systemet och tillkännager detta för regeringen. I dagens pensionssystem finns en möjlighet att göra egna investeringsval. PPM-systemet har gjort det möjligt för den som är intresserad och vill vara aktiv med sina pensionsmedel att göra egna val. Det kan exempelvis vara val som handlar om att premiera miljömässighet och etik eller att ta högre eller lägre risk än genomsnittet. Det finns dock krav på de fonder som är en del av PPM-systemet för att de inte ska ha alltför hög risk. Ett av de kraven handlar om hur många aktier som en fond får vara beroende av. Det får inte finnas alltför få aktier i en fond för att den ska vara godkänd. Det är visserligen en god och enkel tanke och ett dessutom rimligt krav, men måttet blir ganska trubbigt och slår lite snett . Det finns nämligen fonder som investerar i investmentbolag. De bolagen investerar ju i sin tur i en mängd olika bolag. Det gör att den underliggande risken blir betydligt lägre än i många andra fonder, trots att fonden bara direktinvesterar i ett fåtal bolag. Genom att endast investera i ett fåtal bolag kan fonder också hålla låga avgifter, vilket gynnar spararna. Här finns alltså fonder med låga avgifter och låg risk som inte får chansen i PPM-systemet pga trubbiga regelverk. Det är ju den verkliga risken som spelar roll och här finns alltså ett problem. Det är den underliggande risken som borde bedömas, inte den synbara risken. Att använda schablonmetoden med ett antal kan vara bra som sållningsgrund, men det bör vara möjligt att få undantag för den regeln för de fonder som uppenbart har en låg risk trots endast ett fåtal direktägda bolag i själva fonden.
mot · H4023062 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att synkronisera pensionssystemen i och tillkännager detta för regeringen. De olika skattesystemen och pensionssystemen i är av förklarliga skäl inte likalydande. Det är och kommer inom överskådlig framtid vara nationella regler som styr. Det finns dock ett stort behov av att synkronisera pensionssystemen, eller åtminstone skapa möjlighet att konvertera eller flytta med sin intjänade pension mellan länderna. har ett pensionssystem som kräver att en person ska ha bott eller arbetat i mellan 15 och 65–för att få folkpension. Har personen varit bosatt i får man nedsatt pension. Har en person till exempel arbetat eller varit folkbokförd , utbetalas pensionen som 10/40 av en hel dansk pension. Den som endast jobbat så rekommenderas det att tjänstepensionen tas ut direkt, eftersom den annars äts upp av årsavgifter. Tas tjänstepensionen ut måste vederbörande då betala i skatt på det beloppet. har ett system där man kan kräva grundpension om man har bott i landet . För personer, oftast unga, som flyttar mellan länderna, blir det ett stort problem att de inte tjänat in någon pension , eftersom den till så stor del ligger till grund för den sammanlagda pensionen senare i livet. Det hela riskerar att leda till att skandinaver som bor och verkar i flera nordiska länder under sina arbetsföra år, något vi självklart vill se mer av, får lägre pensioner. Våra pensionssystem missgynnar alltså dem som lever i ett annat skandinaviskt land, skapar värdefulla nätverk och får viktiga kompetenser. Precis tvärt emot vad vi som värnar den nordiska arenan vill se. Det är därför rimligt att , inom ramen för det nordiska samarbetet, initierar samtal kring hur vi ska kunna synkronisera eller skapa konverteringssystem mellan de olika nordiska pensionssystemen för att göra det möjligt att flytta med intjänad pension.
mot · H4023065 · 2016-10-05 00:00:00 — Granskning av den kommunala vuxenutbildningen på enhetsnivå ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Skolinspektionen i uppdrag att granska den kommunala vuxenutbildningen på enhetsnivå i likhet med den granskning som sker av grund- och gymnasieskolor och tillkännager detta för regeringen. I utredningen ”vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet” (SOU 2013:20) lämnar utredaren ett förslag om att förändra tillsynen av vuxenutbildningen. sker endast en systematiserad tillsyn av vuxenutbildningen på huvudmannanivå och inte på enhetsnivå. Det leder till ett flertal problem. Då kommuner har olika system för att erbjuda vuxenutbildning där vissa erbjuder den i egen regi och andra genom upphandling resulterar det i att alla verksamheter inte granskas då majoriteten av tillsynen sker på huvudmannanivå. Utredningen konstaterar därmed att avsaknaden av en fullständig bild av vuxenutbildningen kan äventyra utbildningens kvalitet och likvärdighet. Med målet att ytterligare säkerställa utbildningens kvalitet och likvärdighet föreslår att, i likhet med utredningens förslag och i likhet med tillsynen av grund- och gymnasieskolor, att Skolinspektionen inom sin nuvarande ram får i uppdrag att genomföra systematisk tillsyn av vuxenutbildningen på både huvudmannanivå och enhetsnivå.
mot · H4023066 · 2016-10-05 00:00:00 — En nationell studie- och yrkesvägledningsplattform ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra till att ta fram och uppdatera en studie- och yrkesvägledningsplattform, i syfte att underlätta för elever och föräldrar att få information om studievägar, yrken och arbetsmöjligheter och tillkännager detta för regeringen. Skolinspektionens granskning visade att studie- och yrkesvägledningen () var lågt prioriterad på de skolor som undersöktes. Samma granskning visade att enbart av niondeklassarna hade en klar bild av vilka gymnasieprogram som fanns att välja på och sade sig inte ha någon vuxen att prata med om sina framtidsplaner. Detta är illavarslande och kan vara en av många förklaringar till att det är 10 000 unga som avbryter sin gymnasieutbildning, och detta i när vi vet att en fullgjord utbildning är avgörande för att komma in på arbetsmarknaden eller gå vidare till högre studier. En aktiv studie- och yrkesvägledning är heller inget som kan dröja till dess att gymnasievalet ska genomföras. Att istället medvetandegöra elever alltifrån lågstadiet om kommande arbetsliv, är att arbeta systematiskt och mer framgångsrikt med dessa viktiga frågor. Mycket av den information och hjälp som studie- och yrkesvägledarna tillhandahåller handlar om att ta reda på olika behörigheter, antagningsprocesser och att lotsa eleverna rätt. Detta är en mycket viktig och värdefull resurs men som borde kunna erbjudas via en nationell studie- och yrkesvägledningsplattform. På detta sätt kan elever och föräldrar enklare få hjälp att söka reda på fakta om olika utbildningsvägar som tid frigörs så att studie- och yrkesvägledarna kan fokusera mer på kvalitativa och vägledande samtal. föreslår därför att får i uppdrag att ta fram och uppdatera en studie- och yrkesvägledningsplattform.
mot · H4023067 · 2016-10-05 00:00:00 — En mer flexibel gymnasieskola ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nytt gymnasieprogram som kombinerar språkintroduktion och yrkesintroduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utvärdering av kursgymnasiet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gymnasieskolans naturbruksprogram även fortsatt ska ha möjlighet att erbjuda elever att läsa in särskild behörighet till högskolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att särskilt se över rektorns befogenheter rörande avstängning av elever från gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. Många nyanlända elever vill börja på yrkesintroduktion där de kan träna sina yrkesfärdigheter som de kompletterar sin behörighet på gymnasiets program språkintroduktion. Dagens regler innebär dock att eleverna kan få svårt att kombinera utbildningarna. Det behöver i stället bli möjligt att lära sig svenska, läsa in grundskolebehörighet och lära sig ett yrke. Vi vill därför ändra skollagen och möjliggöra för ett nytt gymnasieprogram, som kombinerar innehållet i programmen språkintroduktion och yrkesintroduktion för att nyanlända elever snabbare ska få en utbildning som leder till jobb. Dagens kursgymnasium har funnits . Kursgymnasiet innebär att eleverna läser kurser och får ett slutbetyg efter varje avslutad kurs. Efter en sådan anser vi att det finns skäl att utvärdera det kursbaserade gymnasiets svagheter och styrkor och hur det har påverkat elevernas kunskapsresultat. har lämnat förslag om nya inriktningar inom naturbruksprogrammet. Vi anser att det är viktigt att elever som läser gymnasieskolans naturbruksprogram även fortsatt ska ha möjlighet att erbjuda elever att läsa in särskild behörighet till högskolan. Ordning och reda på gymnasiet Det är rektorn på en skola som har det yttersta ansvaret för att skolan är en trygg arbetsplats. Enligt skollagen kan en rektor i fatta beslut om att stänga av en elev. I gymnasieskolan får rektorn endast besluta om att stänga av en elev med omedelbar verkan, och kan exempelvis inte besluta om avstängning dagen efter en ordningsstörning. Grundskolerektorer kan också fatta beslut om avstängning självständigt medan en rektor på gymnasiet kan fatta ett så kallat interimistiskt beslut. Det innebär att det måste fastställas av utbildningsnämnden. anser att rektorer i gymnasieskolan bör ha samma befogenheter som rektorer i när det kommer till att upprätthålla ordning och reda på skolan. Vi vill därför se över rektorns befogenheter rörande avstängning av elever från gymnasieskolan i syfte att förbättra gymnasierektorers befogenheter.
mot · H4023069 · 2016-10-05 00:00:00 — Fristående pedagogisk kompletterande utbildning samt en högskola för alla ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kartlägga de hinder som begränsar fristående aktörer från att starta och bedriva kompletterande pedagogisk utbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kartlägga de hinder som begränsar elever som gått i gymnasiesärskolan att fortsätta att studera på eftergymnasiala utbildningar och tillkännager detta för regeringen. Kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) innebär att akademiker med ämneskunskaper får möjlighet att just komplettera sin utbildning med en pedagogisk sådan för att därmed kunna arbeta som behöriga lärare. KPU behöver utvecklas för att möjliggöra för fler människor mitt i livet med en akademisk utbildning i ryggen att välja läraryrket. finns en stor mängd lärarutbildningar spridda över . Såväl statliga som fristående huvudmän levererar lärarutbildningar från norr till söder. Flertalet av dessa aktörer erbjuder i olika utsträckning även kompletterande pedagogisk utbildning. så finns det utrymme för en utbyggd KPU i . Med fler attraktiva kompletterande pedagogiska utbildningar skulle fler yrkesverksamma med kompetens inom områden där det råder lärarbrist kunna rekryteras till läraryrket. Möjligheten för fristående aktörer att driva KPU är dock begränsade. Kraven är, och ska förbli, höga när det gäller tillstånden att driva lärarutbildning. är det dock onödigt svårt att få tillstånd att driva KPU om man inte har en lärarutbildning, något som kraftigt hämmar möjligheten för fler aktörer att växa fram. Vi vill därför uppmana regeringen att skyndsamt kartlägga de hinder som begränsar fristående aktörer från att starta och bedriva KPU. Möjlighet till högre utbildning för personer med funktionsnedsättning För de personer som gått i särskolan är möjligheterna för fortsatt och fördjupad utbildning starkt begränsade. För den som vill studera finns enstaka kurser vid kommunens särskilda utbildning för vuxna eller folkhögskola. Universitet, högskolor och yrkeshögskola erbjuder inga anpassade utbildningar. En del av problematiken är ersättningen. Särskoleelever som går vidare till högskola har inte rätt till studiemedel eftersom studietakten är långsammare än på andra utbildningar och de därför inte skulle ta det antal poäng som krävs. förlorar den som studerar på högskola rätten till aktivitetsersättning. Dessa elever hamnar i ett moment 22 som är oacceptabelt. Aktivitetsersättning utgör den största inkomstkällan för många som har gått i särskola och förlorar personen det stödet blir det svårt att studera vidare. En annan del av problemet är att utbildningarna inte är anpassade efter studenternas förutsättningar utan är utformad efter studenter som gått den vanliga gymnasieskolan. Vi ser därför ett behov av att utreda hur man kan skapa fler möjligheter till eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning för fler i arbete och ett livslångt lärande. i (C)
mot · H4023072 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om användande av marksnål teknik såsom nedgrävning vid intrång på mark för ledningsutbyggnad m.m. och tillkännager detta för regeringen. Av olika skäl uppstår intressekonflikter mellan boende, enskilda markägarens vilja och samhällets önskemål att kunna utnyttja mark för olika ändamål. Två traditionella områden som ofta innebär intressekonflikter är vägar och järnvägar. handlar det lika ofta om ledningsdragningar av olika slag, med därtill hörande anläggningar. Exempel som har medfört infekterade diskussioner mellan markägare och exploatörer är byggande av nya stamnät för elöverföring. Ledningsdragningar som tar väldigt mycket mark i anspråk. Många kommuner är kritiska för att inte säga negativa till att stora områden i en kommun läggs under ”död mans hand”, dvs. blir omöjliga att använda för t ex bostads- eller industribehov. Många kommuner i vårt land ser dessutom en möjlighet till utveckling kring lantbruk och skogsbruk. Ett exempel på detta är en tänkt ledning i ungefärlig sträckning mellan och län. Ofta innebär nya ledningsdragningar att redan hårt exploaterade områden, där markägare har fått sina möjligheter att utnyttja sin mark kringskurna, ytterligare drabbas. I ett modernt samhälle kommer man då och då till situationer då man behöver utnyttja mark för allmänna ändamål. Markägarens krav på avkastning från marken finns dock kvar både vad gäller mark avsedd för jordbruk och skogsbruk. Vi vet att markens koldioxidsänkande förmåga, den kolsänka som växande skogsmark utgör, kraftigt reduceras vid t.ex. exploatering av ledningsgator. Skogsbruk som näring är därtill en av landets viktigaste industribaser med ett högt exportnetto. Till detta kan vi konstatera att det är välståndspåverkande om betydande områden skogsmark görs improduktiva pga. ledningsgator. Boendemiljöer påverkas av luftburna ledningar som av de flesta människor uppfattas som fula och störande. Enligt vårt synsätt är det därför rimligt att marksnål teknik används vid exploatering för t ex ledningsdragningar. I praktiken innebär detta att ledningar förläggs under markytan, i syfta att spara mark men också att minimalt påverka boendemiljöer. Regeringen bör i regleringsbrev till berörda myndigheter och företag föreskriva att marksnål teknik ska användas.