mot · H3023404 · 2016-05-02 00:00:00 — Det görs bland annat genom att lärlingsjobben utvidgas till fler personer och fler typer av företag. För det andra bör utbildningsplatserna inom det reguljära utbildningssystemet öka. Särskilt och yrkesvux är utbildningsprogram som delvis bör ersätta arbetsmarknadsutbildningarna. Värdet av att snabbt kunna ställa om och omskola sig, jämfört med att genomgå längre och mer omfattande utbildningsinsatser, kan antas vara större för äldre personer. Detta då utbildningar leder till inlåsning och produktionsbortfall på kort sikt, men höjer produktiviteten och inkomsterna på . Yngre personer bör därför i högre grad ges möjlighet till utbildningsinsatser inom det reguljära utbildningssystemet. Personer som står nära arbetsmarknaden är också ofta i mindre behov av utbildningsinsatser. För dessa personer är ett aktivt jobbsökande generellt mer prioriterat. föreslår därför att resurserna till arbetsmarknadsutbildningar minskas motsvarande kostnaderna för de arbetsmarknadsutbildningar som ges till personer som är samt personer som bedöms stå nära arbetsmarknaden. Med denna modell kvarstår resurser för äldre personer som bedöms stå längre ifrån arbetsmarknaden, medan övriga grupper ges något mindre tillgång till arbetsmarknadsutbildningar i Arbetsförmedlingens regi. En del av de resurser som sparas används i stället för att bygga ut det reguljära utbildningssystemet för dessa personer. Förslaget bedöms leda till en besparing för offentlig sektor på . En trygg och flexibel arbetsrätt har länge föreslagit förändringar och förbättringar av den svenska modellen, exempelvis när det gäller turordningsreglerna, behovet av en proportionalitetsprincip och rätten till återanställning. Det kommer vi fortsätta att göra. Men det behöver tas ett större grepp om den svenska modellen. har därför föreslagit att en självständig och opartisk expertkommission tillsätts, för att utveckla den svenska modellen för morgondagens arbetsmarknad. Syftet är att föreslå rimliga regler som tar hänsyn till företagens behov av flexibilitet och kompetensförsörjning, de anställdas behov av trygghet och möjlighet till omställning samt de arbetslösas behov av att kunna få ett jobb. Svensk arbetsmarknad präglas av en tudelning mellan de med en fast och trygg anställning och de som står utanför, vars enda möjligheter till arbete ofta består av en tidsbegränsad och otrygg anställning. Det strikta anställningsskyddet leder till högre arbetslöshet bland grupper med svårigheter att etablera sig, som det leder till inlåsning för de som har ett jobb utan att öka deras upplevda trygghet. [108] Den sammanpressade lönestrukturen höjer trösklarna för att få in en fot på arbetsmarknaden och försvårar än mer för marginalgrupper att etablera sig. Dessa problem har funnits . Men den senaste tidens flyktingströmmar, och arbetskraftens ökande heterogenitet, gör att behovet av lösningar blir allt mer akut. Det finns alltså goda skäl till att göra ett omtag kring reglerna på den svenska arbetsmarknaden och anpassa dem till nu rådande förhållanden. För det första måste tryggheten öka. är vissa anställda helt utan trygghet, medan andra är inlåsta i jobb de inte trivs med. Det är resultatet av en stelbent arbetsmarknad som omfördelar otryggheten till de som har svagast ställning på arbetsmarknaden. Situationen är orättvis och kräver lösningar för en större och mer rättvist fördelad trygghet. Vi behöver också se till att fler kan skapa sin egen trygghet via kontinuerlig fortbildning. Med ett långt arbetsliv krävs möjligheten att ta ytterligare steg. De som står utanför arbetsmarknaden har inte kraften att skapa sitt nästa steg. Därför behöver vi skapa en arbetsmarknad där möjligheten att klättra och utvecklas blir mycket bättre . För det andra måste regelverken på arbetsmarknaden anpassas till att det är små och växande företag som i allt högre grad står för jobbskapandet. Storföretag har, och kommer fortsätta att ha, en mycket viktig roll att spela i svensk ekonomi. Men dagens arbetsmarknadsregler, som skapades i då storföretag var de dominerande aktörerna på svensk arbetsmarknad, hindrar framväxten av morgondagens jobb. Medan näringslivet förändrats ser konfliktreglerna fortfarande i stort sett ut som de gjorde när kollektivavtalslag skrevs. Kombinationen av dåtidens arbetsmarknadsregler och dagens arbetsmarknad riskerar i längden internationella konkurrenskraft. Det måste bli enklare och billigare för småföretag att anställa. För det tredje måste trösklarna till det första jobbet sänkas. Det faktum att av de arbetslösa väntas tillhöra grupper med en utsatt ställning på arbetsmarknaden visar att dagens arbetsmarknad inte är till för alla. Särskilt den dåligt fungerande jobbintegrationen visar att en arbetsmarknad som stänger ute stora grupper av människor skapar problem för de offentliga finanserna, för sammanhållningen och för de enskilda. Tröskeln till det första jobbet, oavsett om det är det första jobbet efter studierna eller det första jobbet i det nya hemlandet, måste sänkas. Arbetsmarknaden måste vara tillgänglig för alla. Ökat jobbfokus i arbetslöshetsförsäkringen Arbetslöshetsförsäkringen ska ge människor en möjlighet att tryggt ställa om i arbetslivet. är det viktigt att försäkringen är just en omställningsförsäkring och att den utformas på ett sätt som uppmuntrar till arbete. Regeringens höjning av a-kassan beräknas ha lett till cirka 27 000 fler arbetslösa och ökat de offentliga utgifterna med . [109] I när jämviktsarbetslösheten väntas öka och de offentliga finanserna är pressade är detta inte en ansvarsfull prioritering. Arbetslöshetsförsäkringens effekt på arbetsmarknaden[110] Arbetslöshetsförsäkringens nivå och utformning har stor inverkan på arbetsmarknadens funktionssätt. För det första påverkas flödet ut ur arbetslöshet. En hög ersättning innebär att det blir relativt mer förmånligt att inte arbeta. Därmed minskar utflödet från arbetslöshet. Det faktum att man måste kvalificera sig till arbetslöshetsförsäkringen genom arbete innebär dock att människor som inte arbetar ges större drivkraft att börja arbeta, för att få tillgång till den extra tryggheten. För det andra påverkas flödet in i arbetslöshet. Inflödet till arbetslöshet kan öka, då det blir relativt mer förmånligt att inte arbeta jämfört med att arbeta. För det tredje innebär en högre ersättning att lönebildningen påverkas, då en hög ersättning innebär att kostnaden för fackförbund att bidra till löneökningar som ger högre arbetslöshet minskar. För det fjärde medför en relativt förmånlig arbetslöshetsförsäkring att arbetssökande ges större möjligheter att hitta ett jobb som passar deras kvalifikationer. Produktiviteten kan öka till följd av denna förbättrade matchning. [111] För det femte är arbetslöshetsförsäkringen en automatisk stabilisator som kan hjälpa till att utjämna konjunktursvängningar. Det finns relativt starkt empiriskt stöd för att en generös ersättning från arbetslöshetsförsäkringen leder till en höjd jämviktsarbetslöshet. [112] Detta allmänna mönster förefaller också stämma för . [113] Det förefaller också som att sänkt ersättning i arbetslöshetsförsäkringen bidrar till mer återhållsamma löneökningar. Trygghet och drivkrafter för jobb – en ny modell för arbetslöshetsförsäkringen vill se en arbetslöshetsförsäkring som möjliggör en trygg omställning som den garanterar att det lönar sig att arbeta. Det finns också relativt starkt stöd i forskningen för att en kontinuerlig avtrappning av ersättningsnivån leder till lägre arbetslöshet. Givet dessa utgångspunkter är det uppenbart varför regeringens reformering av arbetslöshetsförsäkringen förtjänar kritik. Höjningen av ersättningsnivåerna bedöms ha bidragit till 27 000 fler arbetslösa. [116] Därtill är avtrappningen av ersättningen märkligt utformad, då avtrappningen skiljer sig markant för personer som slår i taket jämfört med personer som inte slår i taket. Nedan presenteras modell för arbetslöshetsförsäkringen: förslag till arbetslöshetsförsäkring. Modellen innebär ett signifikant höjt tak jämfört med Alliansens system. kombineras detta med en snabb och likformig avtrappning. Det långsiktiga ersättningstaket är något lägre än under Alliansen. För att begränsa kostnaderna av en högre initial ersättning måste den långsiktiga ersättningen minska något, vilket inte är orimligt givet att den genomsnittliga ersättningen i arbetsmarknadspolitiska program är som högst för människor i sysselsättningsfasen. Ersättningsgrad i dagens arbetslöshetsförsäkring vid olika tidigare månadslön. Källa: Egna beräkningar. Ersättningsgrad med arbetslöshetsförsäkring vid olika tidigare månadslön. Källa: Egna beräkningar. Att avtrappningen är symmetrisk innebär att alla, förutom de som får den lägsta ersättningsnivån, möter samma avtrappning . Detta avspeglas i ett lönetak. Det är viktigt, dels ur ett likabehandlingsperspektiv men också för att det gör systemet mer lättöverskådligt. Förslaget innebär en besparing jämfört med regeringen på cirka 1,7--1,. [119] Därtill väntas det leda till 11 100 färre arbetslösa. Ändrad definition av lämpligt arbete När en ersättningsperiod har löpt ut, det vill säga när en person kan anvisas till jobb- och utvecklingsgarantin, bör också bestämmelserna om vad som ska betraktas som ett lämpligt arbete reformeras så att kravet på att arbetet ska betala av dagpenningen tas bort. [121] I stället bör enbart krav om att ersättning ska lämnas på en nivå som motsvaras av kollektivavtal gälla. Arbetsmiljö är mycket mer än skyddsutrustning, ergonomiska stolar och den sociala arbetsmiljön i stort. Det handlar om arbetsplatser som är långsiktigt hållbara. Där man kan utvecklas. Det handlar även om hur man skapar effektiva och starka organisationer. En god arbetsmiljö är positiv inte bara för individen, utan även för arbetsgivarna och de offentliga finanserna. Det behövs mer forskning kring arbetsmiljöfrågor. Det är därför viktigt att det offentliga säkrar att det finns tillräckligt med resurser för forskning och kunskapsspridning kring arbetsmiljö. Särskilt psykisk ohälsa, främst inom offentlig sektor, bör prioriteras. Kunskap om arbetsmiljöfrågor bland mindre arbetsgivare bör också förbättras. Arbetsmiljöarbetet i offentlig sektor bör stärkas. En avgörande faktor för att stärka arbetsmiljöarbetet är att chefer inom exempelvis kommuner och äldreomsorg har en chefsutbildning där arbetsmiljöarbetet ingår. Enligt saknar så många som av enhetscheferna i äldreomsorgen eftergymnasial utbildning och har högst en tvåårig högskoleutbildning. [122] har äldreomsorgen utvecklats till en mycket komplex verksamhet. kommer därför återkomma med förslag som stärker chefsarbetet inom offentlig sektor med fokus på arbetsmiljöfrågor. är ett globalt miljöföredöme. Under såväl alliansregeringen som tidigare regeringar ökade den ekonomiska tillväxten som våra klimatutsläpp minskade. Svensk ekonomi tillhör de absolut mest klimateffektiva i världen. har bevisat att ekonomisk tillväxt kan ske parallellt med mindre miljöpåverkan; att miljö och ekonomisk tillväxt går hand i hand. BNP har växt med , som utsläppen av växthusgaser har minskat . [123] Mycket har gjorts, men mycket mer kommer att behöva göras framöver. Utsläpp av växthusgaser per BNP-enhet 2012. Källa: (2016c). föreslår därför ett brett reformprogram för att minska utsläppen och ställa om fordonsflottan, minska gifterna i vår vardag, öka den förnybara energiproduktionen samt stärka havs- och vattenmiljön. Detta innefattar bland annat förslag om att införa system för kvotplikt och bonus–malus, förbättrade förutsättningar för såväl storskalig som småskalig produktion av förnybar energi, samt ökade investeringar i både laddinfrastruktur och energilagring. Ekonomiska styrmedel utgör ett av de viktigare instrumenten inom miljöpolitiken. föreslår därför en omfattande grön skatteväxling. Skatten på utsläpp och nedsmutsning bör öka och intäkterna användas för att sänka skatten på jobb och företagande. Totalt uppgår förslag om grön skatteväxling till . Det utgör ett ambitiöst och omfattande program för att minska utsläppen av växthusgaser och bidra till en giftfri vardag, som arbete, företagande och förnybar energi premieras. I kommande budgetmotioner kommer ytterligare förslag om höjda miljöskatter att presenteras. vill se en grön skatteväxling, där förorenaren betalar för sin miljöskada och resurserna används till att sänka skatten på jobb och företagande. På så vis sätts ett pris på miljöförstöring som dessa intäkter återförs för att sänka skattebördan på sådant som har stor samhällsekonomisk nytta, som jobbskapande i växande företag. Detta bör vara en ledstjärna för skattepolitiken i tider av små marginaler i statsfinanserna. I regeringsställning –2014 bidrog till att skatten på arbete sänktes påtagligt via jobbskatteavdrag och sänkta arbetsgivaravgifter. höjdes miljöskatterna och andra skatter, som fordonsskatten, miljödifferentierades. Skattebördan på arbete minskade och skattebördan på föroreningar ökade. Ändå finns mycket mer att göra. Skatt på arbete utgör mer än 1 100 miljarder av skattebördan i , skatt på föroreningar bara dryga 70 miljarder. Färre undantag från koldioxid- och energiskatten Delar av industrin har undantag från, eller nedsättningar av, energi- och koldioxidskatterna för fordon. Dessa subventioner minskar den miljöstyrande effekten och har kritiserats av i sin utvärdering av svensk miljöpolitik som de svagaste delarna av vad som annars är ett föredöme på klimatområdet. har därför föreslagit begränsningar av dessa undantag för branscher där icke-fossila alternativ i allt högre grad finns tillgängliga. Det är glädjande att även regeringen har valt att minska undantagen. Flera undantag finns dock fortfarande kvar. avser därför att i kommande budgetmotioner fortsätta driva förslag om att begränsa ytterligare undantag från energi- och koldioxidskatterna, exempelvis för gruvindustriell verksamhet. har importen av sopor fördubblats i och utbyggnaden av förbränningsanläggningar skett snabbt. [126] Det har bidragit till att stärka energiförsörjningen och minska deponier, men för är det självklart att försöka sluta kretsloppen och använda de resurser vi har på det mest effektiva sättet. Effektiva kretslopp och en hållbar återvinning av resurser är en viktig del av en grön omställning. För att styra mot en ökad återvinning och mer resurseffektivitet har föreslagit en punktskatt på förbränning av avfall. En sådan skatt bör omfatta allt avfall, för såväl hushåll som verksamheter, exklusive farligt avfall och utformas på ett sätt som garanterar att kostnaden tydliggörs för den som först lämnar ifrån sig avfallet. Liknande avgifter finns i flera andra EU-länder. [127] Enligt statistik omhändertas redan avfall genom förbränning som prognosen pekar mot ökade mängder. kommer i framtida budgetmotioner att fortsatt föreslå att en skatt på avfallsförbränning införs. Miljöavgift på fossila plastpåsar Mikroplaster som inte bryts ned i naturen är ett stort miljöproblem globalt och inom EU. Icke-nedbrytbara plastpåsar utgör också en signifikant andel av det skräp som hamnar i våra hav och sjöar. För att uppnå målet i EU:s direktiv om förpackningar och förpackningsavfall och minska användningen av tunna plastpåsar har föreslagit att en miljöavgift på fossilplastpåsar på en krona införs. Liknande avgifter finns i exempelvis och och har effektivt bidragit till att de icke-nedbrytbara plastpåsarna fasats ut. föreslog också att ekonomiska incitament bör användas för att minska användningen av plastpåsar. [128] Det är glädjande att fler intressenter nu lämnar förslag som liknar de som har presenterat. kommer i framtida budgetmotioner att fortsatt föreslå att en miljöavgift på fossila plastpåsar införs. Skatt på fluorerande växthusgaser En utredning föreslog 2009 att en skatt på fluorerande växthusgaser borde införas för att internalisera dessa ämnens externa klimateffekt. [129] Alliansen har också enats om att en sådan bör införas i syfte att öka miljöstyrningen samt bidra till att stärka de offentliga finanserna. har tidigare föreslagit att en skatt införs i enlighet med utredningens förslag. I framtida budgetmotioner kommer att fortsatt föreslå att en skatt på fluorerande växthusgaser införs. Reformerat system för handel med utsläppsrätter För en stor del av klimatutsläpp sätts priset på utsläppen av det gemensamma systemet för utsläppshandel inom EU ETS. Det är ett av de mest effektiva marknadsbaserade verktygen som klimatpolitiken har att tillgå, men det är inte tillräckligt välfungerande. Priset på utsläpp har minskat kraftigt. Skälet är att det har uppstått ett överskott av utsläppsrätter. [130] Företagen har inte behövt släppa ut så mycket som förväntat, dels tack vare klimatinsatser, dels på grund av den utdragna ekonomiska krisen som minskat industrins produktion. Det låga utsläppspriset gör det i flera fall olönsamt att investera i förnybar energi och bromsar marknaderna för nya lösningar. Här finns förutsättningar att minska utsläppen snabbare. En marknadsstabilitetsreserv har införts för att hantera överskottet av utsläppsrätter. Det är ett viktigt steg i rätt riktning. Dock behöver fler utsläppsrätter försvinna permanent, både från marknaden och från reserven. vill därför annullera överskottet av utsläppsrätter, motsvarande koldioxid, med syftet att öka verksamheters incitament till att minska sina utsläpp. I första hand är detta en klimatåtgärd. Men det är också centralt för att EU med låga utsläpp ska kunna bli ett varaktigt föredöme för omvärlden, samt för att få utsläppsmarknaden att fungera bättre. Genom att minska antalet utsläppsrätter ökar priset på dem och klimatpåverkan blir dyrare. När medlemsstaterna kan sälja utsläppsrätterna till ett högre pris kan de använda intäkterna till att minska skattebördan på arbete. Skulle priset återgå till tidigare nivåer, per ton koldioxidekvivalenter, kommer de svenska statsfinanserna att få ett betydande ekonomiskt tillskott som kan användas till att minska skattebördan på arbete. Ett effektivt sätt för svenska företag att klimatkompensera för sin verksamhet är att köpa och annullera utsläppsrätter. På så vis minskar tillgången till utsläppsrätter och därmed utsläppen. kommer i framtida budgetmotioner att återkomma med förslag kring hur företags incitament att klimatkompensera kan öka. Minskade utsläpp från transportsektorn har en historia av att driva en ambitiös agenda för att minska utsläppen av växthusgaser. Vi har visat att det går att förena ekonomisk tillväxt med minskade utsläpp. Från ett rekordhögt oljeberoende har sektor efter sektor lyckats ersätta fossil energi med förnybar. Det finns dock en sektor som utmärker sig som kraftigt fossilberoende : transportsektorn. Utsläppen från inrikes transporter står för en tredjedel av totala utsläpp. [131] har troligen världens mest ambitiösa klimatmål. 2045 ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären och 2030 ska fordonsflottan vara fossiloberoende. Det krävs kraftfulla verktyg för att omställningen ska kunna realiseras. Utmaningen för transportsektorn ligger dels i att minska utsläppen från de fordon som redan rullar på våra vägar, men även att säkerställa att det finns tydliga incitament att välja de mest klimateffektiva alternativen vid till exempel nybilsförsäljning eller när fordonet ska tankas eller laddas. Styrmedel som skattebefrielse för biodrivmedel, differentierad fordonsskatt och supermiljöbilspremien har bidragit till förbättringar. Denna omställning bör dock påskyndas med nya och utvecklade styrmedel för att nå en fossiloberoende fordonsflotta. Det övergripande målet är att minska utsläppen från transporterna. Därför bör styrmedel i största möjliga mål ha klimateffektivitet som utgångspunkt. Slopat skatteundantag för naturgas I svensk klimat- och energipolitik har en rådande princip varit att fossila energislag ska beskattas. Den uppdelning av koldioxid- och energiskatt som tillämpar ger tydliga incitament till såväl mindre utsläpp av koldioxid som energieffektivisering. [132] Naturgas är en fossil gas som dragit nytta av skattebefrielser, trots dess fossila ursprung. För att stimulera en ökad användning av förnybar metangas, så kallad biogas, istället för fossil sådan anser att naturgasen som används i transportsektorn bör beskattas enligt samma princip som fossil bensin och diesel, med koldioxidskatt efter innehåll av fossilt kol, och med energiskatt efter energiinnehåll. Detta beräknas medföra en intäkt på . Bonus–malus för personbilar, bussar och lastbilar Alliansregeringen antog i sin budget principen om ett system med miljöbonusar och miljöavgifter på bilar, så kallad bonus–malus, som skulle ersätta supermiljöbilspremien. Nyköp av bilar med låga eller inga utsläpp får i ett sådant system kraftiga miljöbonusar, som finansieras via avgifter på de bilar som har höga utsläpp. På så vis skapas på ett kostnadseffektivt sätt starka incitament och möjligheter till att välja bilar med lägre utsläpp. Forskningsstudier visar att då skillnaden i kostnad syns tydligt på prislappen påverkar det klimateffekten mer än den mer utspridda effekten av högre bränslepriser. Miljöbonusarna och miljöavgifterna förändras sedan gradvis i takt med teknikutvecklingen. På så vis skapas ett ständigt tryck att minska utsläppen i den svenska bilparken och att göra den svenska bilmarknaden ledande i teknikomställningen. Sammantaget innebär ett system för bonus–malus ett kraftfullt verktyg i arbetet med att ställa om den svenska fordonsflottan. Mot bakgrund av detta kommer i framtida budgetmotioner att återkomma med förslag om ett system för bonus–malus. vill även införa en miljöpremie för de bästa lastbilarna och bussarna. En supermiljölastbilspremie respektive en supermiljöbusspremie kan med fördel utformas enligt samma principer som för personbilar. Biodrivmedel, som biodiesel, biogas och etanol, har varit och kommer att vara centrala för att minska klimatpåverkan från den svenska bilparken. För att minska utsläppen från transportsektorn och öka användningen av biodrivmedel bör ett kvotpliktssystem, med drivmedlens klimateffektivitet i fokus, införas. Kraven bör stegvis öka , då fordonsflotta ska vara fossiloberoende. Genom att styra mot den faktiska minskningen av växthusgasutsläpp, istället för volymen biodrivmedel, kommer systemets effekt på utsläppsminskningar att kunna förutsägas och styrningen harmoniera med det långsiktiga målet om minskade utsläpp från transportsektorn. Kvoterna måste vara långsiktigt förutsägbara och tillräckligt ambitiösa för att driva utveckling mot en fossiloberoende fordonsflotta . Höginblandade biodrivmedel, som B100, ED95, biogas och E85, bör undantas från ett kvotpliktssystem . Det är också viktigt att en kvotplikt möjliggör initiativ utanför kvoten, så att kvoten inte utgör ett tak för ökad inblandning av biodrivmedel. Till exempel är den möjliga inblandningspotentialen för biodiesel, och biobensin, hög. Därför bör drivmedelsleverantörer som vill göra mer än vad kvoten kräver premieras. Det är viktigt att kvotpliktens exakta utformning får en god förankring i branschen och bland andra berörda organisationer. För att säkerställa detta bör utformningen därför tas fram i samarbete med de berörda aktörerna. I väntan på ett kvotpliktssystem bör dock fortsätta att driva möjligheten till skattebefrielse från koldioxidskatt på förnybara drivmedel, så att dessa kan fortsätta att vara viktiga delar av klimatomställningen av den svenska fordonsflottan. avvisade, som enda parti, regeringens höjning av skatten på biodrivmedel. Det har bekräftats att ståndpunkt, att biodrivmedel inte var överkompenserade på det sätt regeringen hävdade, var den riktiga och att regeringen hade fel. Det är glädjande att regeringen tagit till sig av bland andra kritik. Men regeringen föreslår ändå att skatten på biodrivmedel ska vara högre än den var . avvisar även denna partiella skattehöjning. föreslår i stället att skatten på och höginblandad FAME återställs helt.