mot · H4023349 · 2016-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Fler jobb för dem som står längst från arbetsmarknaden RUT-område Nattvak/personlig omsorg Fler vägar till jobb En arbetsförmedling som förmedlar jobb istället för att administrera arbetslöshet Fler platser i yrkesvux Slå ihop tre former av arbetspraktik till en Neddragning av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag Insatser för personer med nedsatt arbetsförmåga De arbetsintegrerande sociala företagen Den särskilda löneskatten för äldre Skyldighet att rapportera in kollektivavtalsvillkor till Utöka undantaget i LAS Ambassadörsprogrammet för kvinnors företagande anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa anställningsformen introduktionsanställningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna att konkurrensutsätta Arbetsförmedlingens förmedlingsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa fler platser inom yrkesvuxenutbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte kräva kollektivavtalsliknande villkor för nystartsjobben och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den arbetsmarknadspolitiska stödanställningen instegsjobb och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den arbetsmarknadspolitiska stödanställningen särskilt anställningsstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den arbetsmarknadspolitiska stödanställningen traineetjänst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den arbetsmarknadspolitiska stödanställningen extrajobb och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den arbetsmarknadspolitiska stödanställningen förstärkt anställningsstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slå ihop de tre formerna av arbetspraktik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reducera Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att finna en utformning för matchningsanställningar till 2018 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja taket för lönestöden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler ska få jobb inom och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa lönestöd för socialt handledarstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte återinföra löneskatten för äldre arbetstagare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sanktionera arbetstagarorganisations skyldighet att lämna in sådana kollektivavtalsvillkor till som organisationen kan komma att kräva med stöd av stridsåtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa rätten till arbetsrättsliga konfliktåtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen kring sympatiåtgärder på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att justera arbetslöshetsförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte förändra reglerna för deltidsbegränsningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att verka för kvinnors hälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av förutsättningarna för införande av en årlig arbetsmiljödeklaration och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att återstarta nätverket för kvinnors företagande och tillkännager detta för regeringen. förslag till anslag uttryckt som differens avvikelse gentemot regeringens förslag Anslagsförslag 2017 för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Avvikelse från regeringen (KD) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Internationella arbetsorganisationen () Nej till tillskott etablering Sänkt tak i a-kassa Nej till mer generös a-kassa deltid Aktiva insatser för långtidsarbetslösa Nej till borttagande av bortre parentes förslag till anslag till 2020 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Bidrag till administration av grundbeloppet Nej till tillskott etablering Sänkt tak i a-kassa Nej till mer generös a-kassa deltid Aktiva insatser för långtidsarbetslösa Nej till borttagande av bortre parentes Motionen innehåller politik för arbetsmarknadspolitiken utgiftsområde 14 och innefattar politiska förslag för arbetsmarknaden och arbetslivet. Fler jobb för dem som står längst från arbetsmarknaden Hos varje människa finns ett behov av att få känna gemenskap med andra, ta eget ansvar och utvecklas som person. Att ha ett arbete eller annan meningsfull sysselsättning att gå till är därför av största vikt för varje enskild person. Arbetsmarknadspolitik handlar därmed om mycket mer än samhällsekonomisk effektivitet och de offentliga finanserna. Det handlar om förvaltarskap och om att se till att alla får en chans att utveckla sina förmågor. Vi vill ha ett samhälle som tar vara på människors möjligheter och inneboende förmåga. Människans värde sitter inte i hur mycket hon arbetar eller hur produktiv hon är, men arbetets betydelse för enskildas utveckling är mycket stort. Arbetet har också en avgörande betydelse för möjligheten att bygga trygga familjer. Om man har ett arbete har man bättre förutsättningar att både bilda familj och att ge sina barn goda uppväxtvillkor. Detta betyder inte på något sätt att de som saknar arbete skulle vara sämre föräldrar, utan helt enkelt att möjligheterna att få livet att fungera blir betydligt enklare om man har ett arbete och en egen försörjning. Av dessa skäl ser vi med extra stort allvar på den höga arbetslösheten bland ungdomar. Yngre personer som saknar jobb får svårare att ordna med egen bostad och det är inte orimligt att tänka sig att arbetslösheten gör att möjligheten att bilda familj skjuts upp. Därför behövs det krafttag för att minska ungdomsarbetslösheten och det finns anledning att pröva nya vägar och nya reformer för att klara av denna utmaning. Andra grupper som också har det tufft på den svenska arbetsmarknaden är utrikes födda, äldre och personer med funktionsnedsättning. Dessa grupper utgör tillsammans av andelen arbetslösa. Vi ser med stor oro på hur regeringen på olika sätt försvårar för människor i dessa grupper att komma in på och stanna kvar på arbetsmarknaden. Försämrat RUT-avdrag och höjd löneskatt för äldre gör inte situationen bättre för dessa grupper, utan höjer kostnaderna för att anställa eller anlita dem. Långtidsarbetslösa är naturligtvis också en grupp som har en utsatt situation. För denna grupp behövs det nya insatser för att ge möjlighet att komma tillbaka till arbetsmarknaden med riktiga jobb. vill att arbetsmarknadspolitiken ska ha full sysselsättning som det övergripande målet. Alla kan inte arbeta av heltid, men alla ska ha möjlighet att arbeta av sin förmåga. Allt annat är slöseri med mänskliga resurser. Följden av långvarigt utanförskap är ofta personliga och sociala problem. Arbete ger också den enskilde direkt möjlighet att få bättre ekonomi och påverka sin situation. Därför är det viktigt med en kraftfull politik för att bryta utanförskapet. Med fler sysselsatta skapas också resurser som kan förstärka de offentliga finanserna och öka resurserna till välfärden. Genom att fler får arbete kan de offentliga resurserna användas på ett bättre sätt för att ge stöd till dem som är mest utsatta. Med andra ord är tillkomsten av nya jobb den i särklass viktigaste fördelningspolitiska frågan. Nya jobb kan inte kommenderas fram av politiker i riksdag eller regering. Jobb skapas när enskilda människor finner det mödan värt att starta eller utveckla ett företag, förverkliga en idé och riskera sitt sparkapital. Fyra av fem nya jobb skapas av småföretagen. Därför är det viktigt att initiativ och skaparkraft uppmuntras i samhället, till exempel genom det offentligas insatser för ett bra utbildningssystem och ett gott företagsklimat. Att fortsatt öka sysselsättningen är en av politikens absolut viktigaste uppgifter. Tyvärr ökar sjukskrivningarna och ohälsan. Sedan mitten på 2014 har ökningstakten i sjukpenningtalet accelererat. och inledningen till 2016 tycker sig se att ökningen i sjukfrånvaron bromsat in, ändå fortsätter sjukskrivningstalen att klättra (, Socialförsäkringsrapport 2016:7). De psykiska diagnoserna med ångest- och stressyndrom är de som ökar kraftigast. Här finns också stora regionala variationer med enskilda kommuner eller regioner som uppvisar mycket kraftiga ökningar. Det är angeläget att går vidare med djupare analyser om just de län som uppvisar stora variationer i sjukskrivningstal. Regeringen tog bort den bortre parentesen i sjukförsäkringen . Effekterna av denna åtgärd återstår att se. Den bortre tidsgränsen förebyggde att människor hamnade i en passiv sjukskrivning och innebar att människor kunde prövas mot hela arbetsmarknaden istället för att förpassas till förtidspension. vill att människor ska ges möjligheter istället för att lämnas i sticket. Den som har möjlighet att komma till någon form av arbete ska få det stöd som krävs för att det kan möjliggöras. Regeringens politik på det ekonomiska området baseras på två mål som tyvärr får resultatet att människor riskerar att tryckas ut i utanförskap. Det första målet som regeringen har satt upp är att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . Ett pliktskyldigt tillägg om att det ska ske genom att sysselsättningen ökar har sedan lagts till. Arbetslöshet är ett relativt mått som visar andelen arbetslösa i förhållande till antalet personer i arbetskraften. Minskar arbetskraften så minskar arbetslösheten, allt annat lika. Därför är regeringens mål trubbigt och kan leda till siffertrixande där människor kommer i kläm och lämnas i sticket. Istället måste nya jobb få växa fram där människor finner sysselsättning. Regeringens reformer på arbetsmarknadsområdet kan leda till en minskning av antalet personer i arbetskraften. Ökade ersättningar för dem som står utanför arbetsmarknaden, försämrade möjligheter att ta sig från sjukskrivning till arbete, ökade kostnader för att anställa såväl äldre som yngre medarbetare är reformer som direkt minskar arbetsmarknadsdeltagandet. Många med svag anknytning till arbetsmarknaden är extra utsatta till följd av regeringens avveckling av jobb och utvecklingsgarantins tredje steg (sysselsättningsfasen). De har genom jobbgarantin givits ett sammanhang där deras förmåga kommit till användning, arbetskollegor och personlig utveckling. Den massmediala berättelsen om sysselsättningsfasen har skymt de många som genom åtgärden fått bryta isolation mot sysselsättning och sammanhang. Enligt Arbetsförmedlingens mätningar var av deltagarna nöjda med den insats de fick. Av dem som lämnade sysselsättningsfasen 2013 fick jobb i någon form. var den som en långtidsarbetslös kunde anvisas till sysselsättningsfasen. I det läget fanns över 39 000 personer i sysselsättningsfasen och 78 som arbetade inom de extratjänster regeringen framställt som ersättning för sysselsättningsfasen. Det är fortfarande inte klart var regeringen tänker att dessa personer ska få arbete. Under valrörelsen var det dock extratjänsterna som i hög grad framhölls. Extratjänsterna är ett stort steg för personerna i fråga, att gå ut i offentlig sektor i arbetsroller som kan vara krävande och inte passar alla. Systemet med extratjänster har kritiserats från i synnerhet berörda arbetstagarorganisationer vilka framhåller problemet för redan ansträngda organisationer med att mobilisera det utökade arbetsledaransvar som följer av målgruppen i fråga. Flexibiliteten och möjligheten att anpassa arbetet till den enskilde minskar när extratjänsterna begränsas till välfärdssektorn. I samband med att möjligheten till sysselsättningsfasen upphörde skickade Arbetsförmedlingen kallelse till informationsträff. På träffen informerades om extratjänster och inom vilka områden dessa skulle kunna bli aktuella, varpå de sökande uppmanades gå ut och söka efter egen förmåga. Förfarandet beskrivs i tidningen [1] och står i kontrast till regeringens beskrivning om kommuner och landsting som tar fram tjänsterna. Regeringens målsättning om 20 000 extratjänster har inte infriats. Istället tvingas man nu i årets budgetproposition revidera ner målsättningen till en förhoppning om 2 600 platser . För de tiotusentals som under årets början befann sig i sysselsättningsfasen blir alltså de flesta utan extratjänst. väg är en helt annan. Vi vill öka arbetsmarknadsdeltagandet och steg för steg hjälpa människor att komma närmare arbetsmarknaden. Och vi ser gärna att fler över 65 väljer att förlänga sitt arbetsliv. Vägen till arbete ska inte bli smalare, den ska bli bredare. Därför behövs det ytterligare insatser för att bredda vägen till arbete. Den genomsnittliga etableringsåldern på arbetsmarknaden har ökat från 1990 till 2012. Det beror till viss del på att fler väljer att läsa vidare på universitet och högskola, vilket också krävs av fler på en alltmer avancerad arbetsmarknad. Men arbetsmarknaden har också blivit tuffare och kraven hårdare vilket gör att många ungdomar går arbetslösa alldeles för länge eller studerar fler kurser än de egentligen skulle vilja eller behöver. Etableringen på arbetsmarknaden för unga skjuts upp främst på grund av studier. Det är också vanligt för unga att ha flera anställningar under . Andelen unga med tidsbegränsade anställningar har också ökat såtillvida att de dominerar vissa branscher. När utvärdering (IFAU) jämför årskullar finner man att arbetsinkomster under tonåren har förändrats nämnvärt mellan ungdomskullarna. Något som står klart är emellertid att en arbetsinkomst tidigt i livet ofta innebär högre inkomst senare i livet. Framträdande i IFAU:s studier är att unga med utländsk bakgrund ökar i antal och som andel i ungdomsgruppen. har vi sett en historisk ökning av ensamkommande unga. För dem som anländer i sena tonåren till väntar avsevärda problem att etablera sig på arbetsmarknaden. Allra svårast har de unga med funktionsnedsättningar. Allt färre lämnar gymnasiet med slutbetyg. Gruppens anknytning till arbetsmarknaden har kraftigt försvagats . Förutsättningarna att erhålla sitt första jobb varierar också kraftigt i landet. Skillnaden är stor mellan i och i . Generellt är ungdomsarbetslösheten störst i glesbygdskommuner och lägst i förortskommuner till storstäderna. Det är stora skillnader i strukturen på arbetsmarknaden där den arbetsintensiva tjänstesektorn, som ofta är en väg till första jobbet, främst återfinns i de stora städerna. Att få in en fot på arbetsmarknaden är helt avgörande för möjligheten att kunna bygga upp ett fungerande liv som vuxen. Utan arbete är det svårt att ordna med ett eget boende, att bygga upp en stabil privatekonomi och att bilda familj. Känslan av delaktighet och gemenskap samt det ansvar som ett arbete för med sig är också mycket viktig för ungas personliga utveckling. En grundförutsättning för att fler ska komma i arbete är att det lönar sig att gå från utanförskap till arbete. Detta är den huvudsakliga tanken bakom jobbskatteavdraget, som har varit Alliansens viktigaste redskap för att öka sysselsättningen och minska utanförskapet. Jobbskatteavdragets bidragande effekt till sysselsättningen är väl dokumenterat av , , och . För att tidigarelägga arbetsmarknadsdebuten och ytterligare sänka trösklarna för dem som står långt från arbetsmarknaden och tidigarelägga arbetsmarknadsdebuten föreslår vi ett dubbelt jobbskatteavdrag för personer upp till och nyanlända under deras fem första år efter uppehållstillståndet. vill också införa ett dubbelt jobbskatteavdrag för den som tagit sin högskoleexamen före , detta ska sedan kunna innehas . Syftet är att sänka ungas genomsnittliga etableringsålder på arbetsmarknaden. Eftersom många svenska studenter både påbörjar sina studier sent och tar på sig för att slutföra dem, relativt studenter i andra länder, tar de också ut sin examen sent och etablerar sig sent på arbetsmarknaden. Vi föreslår också ett förstärkt jobbskatteavdrag för den som går från långtidsarbetslöshet till arbete. Genom ett förstärkt jobbskatteavdrag riktat till dem som varit långtidsarbetslösa kan höga marginaleffekter för den enskilde mildras och drivkraften att ta arbeten som erbjuds stärkas. För utöver arbetslöshet får den enskilde två månaders förstärkt jobbskatteavdrag när personen börjar arbeta. En person som varit arbetslös 18 månader och då får ett arbete får alltså med förstärkt jobbskatteavdrag. Att man får behålla en större del av sin inkomst gör att det blir mer attraktivt att söka och ta ett jobb. Det gör också att fler breddar sitt sökande av arbete till fler branscher. När fler kan tänka sig att ta olika jobb skapas det också nya arbeten. Det visar inte minst erfarenheterna från jobbskatteavdraget. För många som befinner sig långt från arbetsmarknaden är den ekonomiska vinsten av att ta ett arbete ofta mycket låg. När skatten och jobbresorna har betalats och de inkomstrelaterade bidragen eller ersättningarna har minskats är det inte säkert att man har mer pengar kvar i plånboken jämfört med tidigare. Detta gäller inte minst om det är en deltidstjänst som man först blir erbjuden. En möjlighet att kunna behålla mer av sin lön ger också en möjlighet för den enskilde att spara ytterligare för att exempelvis kunna köpa sin första bostad. Något som kan vara en förutsättning för att exempelvis bilda en egen familj. förstärker även jobbskatteavdraget för personer eftersom det ger ökad drivkraft att skjuta upp pensionen och att jobba ytterligare , vilket är positivt både för den enskilde, för samhällsekonomin och för pensionssystemet i stort. Den erfarenhet som äldre på arbetsmarknaden innehar är betydelsefull och får inte underskattas. Att fler jobbar längre står inte i konflikt med att fler behöver få in foten tidigare. Arbetsmarknaden och ekonomin är inte statisk. Ju fler som jobbar desto mer växer ekonomin och fler jobb kan skapas. vill också återställa jobbskattavdraget från den regel som gör att jobbskatteavdraget börjar att minska vid månadsinkomster kring . Många får sitt första jobb inom någon del av tjänstesektorn. Därför är det viktigt att tjänstemarknaden får möjlighet att fortsätta vidgas. Det ger positiva effekter för såväl tidspressade barnfamiljer, för äldre och för personer i behov av arbete. var tidigt ute med den idé som är RUT-avdrag (Rengöring, underhåll och tvätt) och som av många används för att göra livet lite lättare att leva. RUT-avdraget har möjliggjort en helt ny arbetsmarknad och motverkat svartarbete. För tjänstesektorns framväxt har RUT-avdraget tillsammans med sänkningen av restaurangmomsen betytt mycket. Tre av fyra som får ett jobb i RUT-sektorn kommer från arbetslöshet eller uppsägning. Vi vill se en utveckling av RUT-avdraget där fler former av tjänster ges en lägre skattebelastning. Som det ser ut nu så är över 20 000 sysselsatta inom hemservicebranschen. ökade antalet sysselsatta med 3 000 personer. Av dessa kom tre av fyra personer direkt från arbetslöshet eller uppsägning. har omsättningen inom branschen ökat . Omsättningen uppgick till . Vi motsätter oss regeringens halvering av det avdragsgilla beloppet från 50 000 till 25 000 och reducerad omfattning. Vi kan se att regeringens signalpolitik får negativa effekter på branschen och kundernas efterfrågan. Som en konsekvens av reduktionen har antalet företag inom branschen minskat från 7 176 företag till 6 199 mellan , en minskning . [2] vill därför återställa taket för till . Vi vill också utöka antalet tjänster inom RUT-avdraget. Vi tror att detta skulle skapa fler arbetstillfällen, öka människors möjligheter att starta eget företag och underlätta för familjers vardagspussel. Grundidén med skattereduktion för hushållsnära tjänster är att det ska vara vardagsnära servicetjänster som många i samhället kan ta del av, om kostnaderna vore mindre. avsätter totalt för att återställa och utvidga RUT-avdraget 2017. Därefter satsar vi vilket redogörs i detalj under utgiftsområdesmotion UO 24 Näringsliv. Ett exempel på en tjänst som skulle kunna vara föremål för en utvidgning av RUT-avdraget handlar om tvätteritjänster med leverans från och till bostaden. Om ett tvättföretag fick erbjuda RUT-tjänster för att plocka upp tvätten vid dörren, ta den till ett tvätteri och lämna tillbaka den tvättad, struken och vikt skulle den tjänsten bli möjlig för många fler . RUT-avdraget bör utvidgas till att omfatta ”fixartjänster” – lättare servicetjänster i hemmet. Många kommuner (2013) erbjuder så kallade ”fixartjänster” till ingen eller låg kostnad, till pensionärer och/eller personer med funktionsnedsättningar. Vid införandet handlade dessa tjänster i första hand om att förebygga fallolyckor i hemmet och är ej behovsprövade. av kommunerna () är tjänsten kostnadsfri men brukaren får betala för förbrukningsmaterial, i är tjänsten helt kostnadsfri och i av kommunerna tas en kostnad ut för fixartjänsten. Tjänsten organiseras på olika sätt i kommunerna: fixartjänsten kan bedrivas helt i regi där utföraren är en eller flera fixare, personer tillhörande daglig verksamhet eller arbetsmarknadsenheten, men det kan också finnas inslag av volontärverksamhet. ”Fixartjänsterna” handlar ofta om att hjälpa till med byte av gardiner, batterier eller glödlampor, montering/nedmontering av belysning, halksäkring av mattor, förflyttning av saker till källare/vind med flera enklare servicetjänster. vill istället omvandla dessa tjänster att ingå i RUT-avdraget så att fler företag kan erbjuda tjänsterna och därmed anställa fler. ”Fixartjänsterna” handlar ofta om att hjälpa till med byte av gardiner, batterier eller glödlampor, montering/nedmontering av belysning, halksäkring av mattor, förflyttning av saker till källare/vind med flera enklare servicetjänster. RUT-område Nattvak/personlig omsorg RUT-avdraget bör utvidgas till att omfatta omsorg och tillsyn av en person i form av ledsagning eller avlösning. Föräldrar och syskon ska även kunna göra avdrag för köp av tjänsterna. Med ledsagning menas äldre personer och/eller personer med funktionsnedsättningar som får hjälp för att kunna delta i sociala och kulturella aktiviteter, eller att kunna gå till olika typer av vårdinrättningar.