mot · H4023304 · 2016-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 1 Familjen är den grund som samhället vilar på 1.1 Därför pratar så mycket om familjen 1.2 Trygga familjer motverkar psykisk ohälsa bland barn och unga 1.3 Sammanhållna familjer minskar den ekonomiska utsattheten 1.4 Familjebakgrunden påverkar skolresultaten och möjligheterna till jobb 1.5 Trygga familjer motverkar utanförskap och kriminalitet 1.6 Jämställdhet och valfrihet 1.8 och vägen framåt 2 Familjesäkra politiken – tid och rum för relationer 3 Möjlighet till mer tid för barnen 3.1 Ökad flexibilitet i föräldraförsäkringen – fritt uttag 3.2 Möjlighet att överlåta föräldrapenningdagar till närstående 3.3 Ökat antal dubbeldagar 3.5 Stärkt pensionsrätt för barnår 3.6 Automatisk delad premiepension för föräldrar 3.7 Förenkla reglerna vid vab 3.8 Graviditetspeng – trygghet i väntans tider 4 Mer valfrihet och stärkt kvalitet i barnomsorgen 4.1 och utveckla barnomsorgspengen – även för egna barn 4.2 Tak för barngruppernas storlek i förskolan – max tolv barn i småbarnsgrupp 4.4 Säkra rätten till familjedaghem 5 Bättre förutsättning att få ihop vardagen och att kombinera familjeliv och arbete 5.1 Jobbskatteavdrag för föräldrar 5.1.1 Utökad rätt till föräldraledighet 5.2 Förbättringar för resurssvaga familjer genom höjt barnrelaterat bostadsbidrag 5.3 Fritidspeng för barn i familjer med svag ekonomi 5.4 Stärkt skydd för föräldrar och gravida i arbetslivet 5.5 RUT-avdrag för läxhjälp och tvätteritjänster 6.1 Adoptivförälders ålder vid adoption kan inte vara avgörande 6.3 Stöd för att söka sina rötter 7.1 Föräldrastöd och föräldrautbildning 7.2 Familjerådgivning och familjerådgivningscheckar 8 Föräldraansvar när föräldrar inte lever tillsammans 8.1 Viktigt med samarbetssamtal 8.2 Fler bör komma överens om ekonomiska frågor vid en separation 8.3.1 Lagen om gemensam vårdnad 8.3.2 Faderskapsbekräftelse och gemensam vårdnad före barnets födelse 8.3.3 Två vårdnadshavare – inte fler 8.4 Vårdbidrag till båda föräldrarna när de lever isär 8.5 Utred dubbel folkbokföring 8.6 Mer aktuell inkomst för underhållsskyldig ställer sig bakom det som anförs i motionen om familjens betydelse för barnen och samhället och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att föräldrarna är de viktigaste personerna i barnets liv, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att familjesäkra politiken genom att alla politiska beslut ska analyseras utifrån vilka konsekvenser de får för familjer och nära relationer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att politiken ska möjliggöra för föräldrar att få mer tid för barnen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en mer flexibel föräldraförsäkring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att föräldraförsäkringen inte ska vara tvångskvoterad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den sjukpenning- och föräldrapenninggrundande inkomsten för föräldralediga bör skyddas , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att varje förälder ska ges rätt till 20 månaders tjänstledighet för vård av barn, utöver tjänstledighet med föräldrapenning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa gällande krav på att tas ut på sjukpenninggrundande nivå, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en rätt för vårdnadshavare att överlåta föräldrapenningdagar till närstående och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga föräldrapenningdagar ska kunna användas som s.k. dubbeldagar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra jämställdhetsbonusen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka pensionsrätten för barnår med samt att höja jämförelseinkomsten i pensionsrätt för barnår, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att premiepensionen automatiskt ska delas lika mellan de föräldrar som har barn som inte fyllt , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa det avdrag som görs vid överföring av premiepension, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa förfarandet med anmälan vid tillfällig föräldrapenning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om en generell graviditetspeng under i graviditeten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska finnas en mångfald av barnomsorgsformer med olika inriktning och huvudmän och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om målet för förskolan och annan barnomsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunernas skyldighet att informera om barnomsorgspengen måste skärpas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bestämmelsen i skollagen som innebär att kommunen får neka att betala barnomsorgspeng med hänvisning till ”påtagliga negativa följder för kommunens motsvarande verksamhet” tas bort, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en barnomsorgspeng för föräldrar som tar hand om enbart egna barn mellan , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna bör införa ett tak för barngruppernas storlek i förskolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statsbidraget till de kommuner som minskar barngrupperna i förskolan bör ha ett tydligt mål om högst tolv barn i småbarnsgrupperna och endast ges till dem som har uppnått eller som visar att de arbetar mot detta mål, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja statsbidraget som går till att minska barngrupperna i förskolan, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppvärdera familjedaghemmen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa skollagen så att kommunerna blir skyldiga att erbjuda dem som önskar familjedaghem (pedagogisk omsorg), och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en kartläggning i syfte att öka antalet familjedaghem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att antalet öppna förskolor bör öka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en skattereduktion på förvärvsinkomster för föräldrar till barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka rätten till ledighet för vård av barn för varje förälder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja det särskilda bostadsbidraget för hemmavarande barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra fritidspengen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att kartlägga förekomsten av diskriminering eller missgynnande av föräldrar eller gravida i arbetslivet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om RUT-avdrag för läxhjälp och tvätteritjänster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om adoptivförälders ålder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om höjt adoptionsbidrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om adopterade barns stöd för att söka sina rötter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas en skyldighet för kommunerna att erbjuda föräldrastödsprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka trösklarna till familjerådgivningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en familjerådgivningscheck och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att alla föräldrar vid en separation erbjuds ett samarbetssamtal, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att föräldrar får råd och stöd för att i större utsträckning komma överens om avtal om underhållsbidrag, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barnens rättigheter i vårdnadstvister ska stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bekräftelse av faderskapet ska kunna ske för ogifta som är överens om det på samma sätt som , men redan under graviditeten, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vårdbidrag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för folkbokföring för barn som bor växelvis, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återbetalningen av underhållsstödet ska baseras på en mer aktuell inkomst för den som är underhållsskyldig, och detta tillkännager för regeringen. anvisar anslagen inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt förslaget i tabell 1 i motionen. förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor) Avvikelse från regeringen (KD) Vårdbidrag för funktionshindrade barn förslag till anslag till 2020 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (). Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 1 Familjen är den grund som samhället vilar på Människan är i behov av gemenskap med andra och fungerande relationer för att kunna utvecklas och må bra. Den mest grundläggande formen av gemenskap är familjen, där människor möts över generationsgränserna i kärlek och tillit. Denna insikt är en grundbult i den kristdemokratiska ideologin. Varje människa är unik och värdefull i sig. Men ensam är inte stark, det är tillsammans vi växer som personer. Vi har alla ett djupt behov av andra människor och det är ett faktum att vi i olika faser av våra liv är så svaga att vi är helt beroende av andra. Familjen är därför ett mål i sig. Insikten om att familjer skiljer sig åt och ser olika ut är en naturlig del av denna grundsyn och det måste respekteras. Kärnfamiljer, sambor, ensamstående, samkönade och andra typer av familjebildningar ska alla få samhällets stöd för att kunna fungera så bra som möjligt och få vardagen att gå ihop. Mångfalden kräver att familjepolitiken inte utgår från system och regler, utan att människan sätts i centrum och att politiken medger ett stort mått av flexibilitet och valfrihet. Politiken bör stödja alla familjer i den situation som de befinner sig i. 1.1 Därför pratar så mycket om familjen Familjen är ett mål i sig – och det är därför också en fungerande familjepolitik. Men den är även ett medel för att lösa många av de samhällsproblem som står inför. Några av de konkreta frågeställningar som är direkt kopplade till familjepolitiken är: Ekonomisk utsatthet och barnfattigdom Psykisk ohälsa bland barn och unga Fallande skolresultat och de konsekvenser dessa får på förutsättningarna att hävda sig på arbetsmarknaden på Den här motionen innehåller de viktigaste delarna av politik för att underlätta familjebildning, öka föräldrars möjlighet att spendera tid med sina barn samt skapa bättre förutsättningar att kombinera familjeliv med arbete och karriär. En positiv bieffekt är att de gör det lättare för familjer att hålla ihop. Allt detta är nödvändigheter om vi menar allvar med att vi vill komma tillrätta med de ovan beskrivna samhällsproblemen. Trygga och välfungerande familjer är helt enkelt ett måste för att samhället som helhet ska fungera och växa sig starkt. 1.2 Trygga familjer motverkar psykisk ohälsa bland barn och unga Grunden för familjepolitik är barnets bästa. I de allra flesta fall mår barn och unga bäst av att växa upp med båda sina föräldrar i en kärleksfull miljö. I artikel sju står det tydligt att barnet, så långt det är möjligt, har rätt att få vetskap om sina föräldrar och bli omvårdat av dem. Detta måste vara familjepolitikens utgångspunkt, men ingen familj ska diskrimineras utifrån hur familjebildningen ser ut, alla måste få samhällets stöd. Föräldrarna är de viktigaste personerna i en ung människas liv och de kan aldrig ersättas fullt ut. Frånvarande föräldrar skapar ofta en känsla av otrygghet och vilsenhet. En statlig utredning visar till exempel att barn som har goda relationer med båda sina föräldrar mår bra och inte drabbas av psykisk ohälsa i samma utsträckning som de med en mer konfliktfylld familjebakgrund. Trenden är dessvärre att den psykiska ohälsan ökar bland unga i mer än i andra jämförbara länder, enligt . [2] Detta är ett reellt samhällsproblem som kräver konkreta åtgärder både på kort och på lång sikt. Möjligheter för familjer att spendera mer tid med varandra behövs. Föräldrar måste ges bättre möjligheter att vara riktigt närvarande, särskilt i livet. Tidig anknytning skapar en trygghet i grunden som ofta följer med genom hela livet. 1.3 Sammanhållna familjer minskar den ekonomiska utsattheten Familjers ekonomi har en stark inverkan på hur barn och unga klarar sig i livet. Ekonomisk utsatthet har en negativ effekt på utvecklingen senare i livet. Därför är det prioriterat för att stärka familjers privatekonomi. Det viktigaste sättet att göra detta på är att möjliggöra för fler arbetstillfällen att växa fram genom en jobbskapande politik. Utöver detta behöver mer göras med insatser för familjer som kämpar för att få ekonomin och vardagen att gå ihop. Något annat som påverkar förutsättningarna för barn och unga är huruvida familjer håller samman. Enligt Rädda Barnens årliga rapport om barnfattigdomen i tenderar ensamstående föräldrar att ha sämre privatekonomi, vilket också är ett mönster som blivit tydligare . [3] Forskning från vid konstaterar att familjesplittring är en riskfaktor som kan bidra till att barnen blir utåtagerande och utvecklar beteendeproblem. Det finns därför väldigt goda skäl att genom en stödjande familjepolitik ge så goda förutsättningar som möjligt för familjer att hålla ihop. gifte sig cirka 47 000 par som drygt 24 000 äktenskap upplöstes genom skilsmässa, enligt (). [4] När familjer upplöses drabbar det såväl barn som föräldrar, men generellt sett medför det också höga kostnader – såväl ekonomiska som icke kvantifierbara sådana – för samhället. Det finns naturligtvis familjer som av olika skäl inte kan eller bör hålla samman. Medvetenheten om dessa undantag kan dock inte vara utgångspunkten för den generella politiken. Utgångspunkten måste vara att föräldrar både kan och vill ta ansvar för sina barns bästa och det offentligas uppgift ska vara att stödja dem i detta. Uppgiften att vara förälder är svår och även de med de bästa förutsättningarna behöver stöd i att klara den uppgiften. Särskilt behöver de barn, vars föräldrar inte har förutsättningar att ta sitt föräldraansvar, samhällets stöd. Därför är det viktigt att stöd ges och genom både riktade och generella åtgärder. Familjecentraler där mödrahälsovård, barnhälsovård, öppen förskola och förebyggande verksamhet samlas under ett och samma tak är ett exempel på hur man kan nå familjer . Det gäller både de som bara behöver tips och råd och de som är i behov av extra stöd. Att ta sig till en familjecentral för att träffa andra familjer och kunnig personal är ett mindre steg än att kontakta när något redan gått fel. På så sätt är familjecentraler mindre stigmatiserande. När reella problem uppstår ska naturligtvis extra stöd och resurser sättas in i dialog med familjerna. Utvärderingar från visar också på mycket goda resultat vad gäller barns utveckling och den psykosociala hälsan. 1.4 Familjebakgrunden påverkar skolresultaten och möjligheterna till jobb Att skapa goda uppväxtvillkor för barn och unga får positiva effekter för människor senare i livet och även för samhället i stort. Detta syns även när det kommer till resultaten i skolan och inträdet på arbetsmarknaden. [6] Det finns också ett starkt samband mellan psykisk ohälsa och svaga prestationer i skolan och ekonomisk utsatthet senare i livet och då är familjesituationen ofta en förklaring. Barn från familjer som är beroende av samhällets skyddsnät i form av försörjningsstöd tenderar oftare än andra att hamna i utanförskap och ha låga eller inga inkomster senare i livet. Denna grupp riskerar också i större utsträckning att misslyckas med sina gymnasiestudier. [8] Det har i sin tur ett starkt samband med svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. En jobbskapande politik som underlättar för grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden att komma i arbete är viktig för att barn i socialt och ekonomiskt utsatta familjer ska ges en bra start i livet. Familjesituationen, skolresultatet och senare ställningen på arbetsmarknaden hänger ihop. Föräldrarna har också ett ansvar att vara delaktiga i sina barns utbildning och uppmuntra dem på rätt sätt. Länder som når goda resultat i de så kallade PISA-mätningarna gör detta delvis tack vare en annan inställning hos föräldrarna. Ett större engagemang i barnens skolgång och uppmuntran att prestera efter bästa förmåga är delförklaringar. [9] Skolan har ett ansvar att bygga goda relationer till familjerna och påverka elevernas attityd i rätt riktning. Politiker och andra beslutsfattare måste också sända en signal om att föräldraansvaret är viktigt. Alla inblandade parter måste helt enkelt ta sitt ansvar för att bidra utifrån sina förutsättningar. 1.5 Trygga familjer motverkar utanförskap och kriminalitet En förutsättning för ett samhälle byggt på gemenskap och tillit är att människor känner sig trygga i vardagen. Brottslighet måste därför både bekämpas och förebyggas. När det kommer till det senare utgör familjen en ovärderlig resurs. Familjens roll i att fostra och leda de unga kan inte nog betonas. Forskning från (Brå) visar att barn som växer upp med dåliga relationer till sina föräldrar löper större risk att hamna i kriminalitet. En stark anknytning till föräldrarna har däremot en förebyggande effekt och minskar risken för att barn och unga ska dras till brottsliga miljöer. Varje människa har ytterst ansvar för sina handlingar, och kriminella handlingar kan inte reduceras till att handla om vare sig uppväxt eller social miljö. Men en stödjande familjepolitik är en av de allra viktigaste insatserna för att minimera risken för att brottslighet uppstår från början. Goda normer och värderingar kan överföras mellan generationer och därför behöver föräldraansvaret stärkas. Föräldrarna har det yttersta ansvaret för att fostra barn och unga till ansvarstagande medborgare som efter egen förmåga bidrar till det gemensamma bästa. Ingen människa är perfekt och alla kan göra fel. föds ingen till att bli kriminell och alla har ett ansvar välja det etiskt rätta. För detta krävs en moralisk kompass och den skapas genom fostran, främst inom familjen. Det är viktigt att uppvärdera mor- och farföräldrars viktiga roll såväl ekonomiskt, socialt som kulturellt i familjegemenskapen. Det generationsöverbryggande perspektivet måste betonas för att ytterligare stärka familjen. 1.6 Jämställdhet och valfrihet Hur familjer väljer att fördela ansvaret för hem och barn påverkar andra delar av livssituationen, som ställningen på arbetsmarknaden, möjligheter till karriär och framtida pension. Traditionellt sett har kvinnor tagit ett större ansvar i hemmet. Effekten har blivit att kvinnorna varit borta mer från jobbet, halkat efter i löneutveckling och därmed också fått lägre pensioner. Flera partier använder detta faktum som ett skäl att likrikta utformningen av föräldraförsäkringen och föräldraledigheten. Till exempel tillsatte regeringen en ny utredning av föräldraförsäkringen där en del av syftet består just i att ”särskilt analysera förutsättningarna för och konsekvenserna av att reservera ytterligare månader för vilka en förälder inte kan avstå rätt till föräldrapenning till den andra föräldern”. Detta är dock fel väg att gå eftersom det inskränker familjers valfrihet och omyndigförklarar föräldrar. lösning är istället att undanröja hinder och skapa bättre förutsättningar för olika val, för såväl mammor som pappor. I denna motion redogör vi för flera förslag som syftar till detta. Valfrihet står inte i motsatsförhållande till ökad jämställdhet. Den som förespråkar kvotering stänger däremot dörren till valfriheten. vill ge familjer fler valmöjligheter att välja den livsstil i allmänhet och barnomsorgsform i synnerhet som passar dem och deras barn bäst. Vi vill betona förutsättningarna snarare än att styra utfallet, vilket innebär en acceptans för att resultatet inte alltid blir detsamma för alla barnfamiljer. Olika utfall kan bero på att förutsättningarna är olika, men det kan också bero på att familjerna har gjort olika prioriteringar och val som får ekonomiska konsekvenser. Så måste det kunna få vara och det måste respekteras. Kärnan i den kristdemokratiska familjepolitiken är barnets bästa och vi tror att det i första hand uppnås genom att föräldrarna stärks i sin roll. Tyvärr har familjepolitiken ofta varit utformad på ett sätt som uppmuntrar mamman att ta ett större ansvar än pappan. Det handlar om ekonomi, värderingar och rutiner. vill se en uppgraderad papparoll, där det inte är kvotering av olika slag som tvingar pappor att ta sitt ansvar, utan där hela systemet är uppbyggt för att båda föräldrarna ska uppmuntras att ta sitt ansvar under hela föräldraskapet. Det tror vi att de allra flesta föräldrar vill. Konkreta förslag för att åstadkomma detta är att säkerställa att faderskap, i det fall föräldrarna inte är gifta, bestäms redan under graviditeten, så att barnet har två legala föräldrar redan när det fötts. Att behöva avvakta godkännande till efter födseln upplevs ofta som mycket negativt och medför risker till exempel vid fall av bristande hälsa hos modern. anser också att underhållsstödet bör utformas så att det tydligt framgår att det i första hand är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sina barn. Vi vill också att föräldrar ska få råd och stöd för att i större utsträckning komma överens sinsemellan om avtal om underhållsbidrag i stället för att reglera underhåll via statens underhållsstöd. Det skulle både tydliggöra föräldrarnas gemensamma ansvar för sina barn och vara till gagn för barnen eftersom en utredning visar att barnen då i genomsnitt skulle få mer pengar att leva på. 1.8 och vägen framåt gjorde väldigt mycket för att på olika sätt förbättra för familjer under alliansregeringsåren –2014. Detta trots det hårda motstånd som fanns från andra partier inom Alliansen. Vi gjorde skillnad och stod upp för valfriheten mot de krafter som ville likrikta familjepolitiken än mer. Stödet för familjens frihet är alltjämt mycket starkt. En undersökning från Novus visar att en överväldigande majoritet – av befolkningen – vill att föräldrarna själva ska få välja hur föräldraförsäkringen ska fördelas, något som alltså går tvärtemot regeringens politik för att öronmärka fler månader för respektive förälder.