ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H40286 · 2016-09-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning och tillkännager detta för regeringen. Dagens fortkörningsböter blir en hårdare straffpåföljd för dem som är låg- och medelinkomsttagare än för dem med högre disponibel inkomst. Ett system med dagsböter som är proportionerligt med vilken inkomst lagbrytaren har är mer rättvist i och med att konsekvensen blir lika hård för alla oavsett inkomst. En utredning om hur detta system skulle fungera lämpligast bör därför göras.
mot · H40288 · 2016-09-26 00:00:00 — Motion till 2016/17:88
mot · H40289 · 2016-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ett system skulle kunna utformas så att pengar avsätts av ökade biståndsanslag för att användas av minskade anslag och tillkännager detta för regeringen. har ett mål om att avsätta en procent av bruttonationalinkomsten (BNI) till bistånd. Detta är ett mål som vi lever upp till, och det gör oss till ett föregångsland när det gäller utvecklingssamarbete. Vi anser att det är av stor vikt att fortsätter att ge ett högt bistånd, och målet om en procent av BNI bör därför behållas. får vi inte blunda för de problem som finns med ett procentmål. Att storleken på biståndsbudgeten förändras med hänsyn till konjunktursvängningar, ibland med miljardbelopp, får stora konsekvenser, speciellt för det bilaterala biståndet som kanaliseras genom Sida. Det svenska biståndet bedrivs till ungefär hälften som multilateralt bistånd genom exempelvis UNDP och och till hälften genom bilateralt bistånd. En liten del går också till humanitärt bistånd, till exempel nödhjälp vid katastrofer. Det multilaterala biståndets storlek fastslås i fleråriga avtal mellan och den aktuella organisationen. Detta innebär till exempel att en förändring av biståndsbudgeten ger en förändring av Sidas budget för bilateralt bistånd på . När den svenska ekonomin har växt och Sida snabbt fått ökat anslag har det funnits kritik om att pengarna inte kunnat användas på ett effektivt sätt. När ekonomin befinner sig i nedgång uppstår kritik om att viktiga och välfungerande biståndsprojekt måste läggas ned med mycket kort varsel. Denna kritik är inte grundlös. Det står helt klart att det är svårt att driva en långsiktigt effektiv verksamhet om anslagen kan förändras upp eller ner med från till ett annat. som på grund av detta inte kan garantera långsiktighet i flera viktiga biståndsprojekt kräver vi att mottagarländerna ska kunna presentera 20-åriga utvecklingsplaner. För att få en bättre långsiktighet och säkerhet i det bilaterala biståndet bör Sida få en möjlighet att med ökade anslag lägga undan mindre medel för att täcka minskningar av anslagen, exempelvis i en utvecklingsfond. På så vis skulle Sida och dess ramorganisationer få en säkrare verksamhet och större möjlighet att utveckla långsiktiga mål tillsammans med samarbetspartner och mottagarländer. Problemet med att behöva spendera alla pengar minskar och likaså risken för att behöva dra tillbaka medel till väl fungerande projekt. Regeringen bör utreda hur man på bästa sätt kan utforma ett sådant system som en väg till ett mer effektivt bistånd.
mot · H4029 · 2016-09-13 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om framtiden för järnvägslinjen –(Viskadalsbanan) och tillkännager detta för regeringen. mellan och , den s.k. Viskadalsbanan, är en eftersatt del i det svenska järnvägsnätet, detta trots att den är klassad som riksintresse och trots att den är en allt viktigare del i transportinfrastrukturen för orter belägna utmed sträckan. Linjen är också en viktig bana för omledningstrafik när norra del mot drabbas av störningar eller stopp. Detta gäller både gods och den allt mer ökande persontrafiken. En upprustning skulle medföra möjligheten till tätare och snabbare pendlingstrafik och längre och tyngre godstransporter. Detta skulle också avlasta den tungt belastade . Det skulle öppna för bättre möjligheter att lätt resa mot och på ett klimatsmart sätt. En mycket stor del av Viskadalsbanans 182 järnvägsövergångar är obevakade. Ett stort antal olyckor och tillbud sker . Trots detta är ombyggnadstakten av dessa mycket låg. En allmän upprustning för att möjliggöra en funktionell pendeltrafik samt godstransporter innebär bl.a. att bygga fler mötesplatser för tåg för att minimera väntetider, bygga bort alla osäkra obevakade övergångar samt generella upprustningar och kompletteringar av perronger och omlastningsstationer skulle inte enbart säkra en effektiv och attraktiv transportlänk. Det skulle också rädda liv och minska lidande för de som drabbas av olyckor och inte minst förbättra arbetsmiljön för tågförare och personal.
mot · H40290 · 2016-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i internationella organ och i bilaterala kontakter kraftfullt bör verka för att barnaga förbjuds i världens alla länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för det svenska utvecklingssamarbetet bör verka mot barnaga och tillkännager detta för regeringen. Aga är en kränkning av varje barns värdighet och fysiska integritet. Till skillnad från andra former av våld mellan människor är det i de flesta länder i världen tillåtet att aga barn i hemmet. var första landet i världen med att införa ett förbud mot barnaga, . Enligt (6 kap. 1 §) får barn inte utsättas för kroppslig bestraffning eller annan kränkande behandling. I FN:s konvention om barnets rättigheter, artikel 19, betonas barnets rätt att skyddas mot fysiskt eller psykiskt våld och vanskötsel. för barnets rättigheter är den institution som övervakar att konventionen efterlevs. Den slår tydligt fast att barnaga inte är förenligt med konventionens regelverk. Trots detta är det endast en minoritet av konventionsländerna som förbjuder all form av aga mot barn. ska det sägas att trenden är positiv. Bara införde två nya länder och två nya länder ett totalförbud mot barnaga. 38 länder i världen har infört ett totalförbud mot barnaga. EU genomförde en riktad kampanj om barnets rättigheter med särskilt fokus på våld mot barn. Tyvärr har ännu inte alla EU-länder infört ett totalt förbud mot barnaga men samtliga länder har antagit . Enligt en FN-studie utsätts av världens barn för aga i hemmet. Även i skolor sker ofta våld mot barn. Det är viktigt att arbeta för alternativa och positiva uppfostringsmetoder och att få lagstiftning som totalförbjuder aga. Endast en lag gör dock inte att agan försvinner från till en annan – det är ett exempel på. Trots det är en lagstiftning mot barnaga viktig. Utan en lag kan ingen ingripa. bör därför i internationella organ och i bilaterala kontakter kraftfullt verka för att barnaga förbjuds i alla världens länder, inte minst inom EU där vi mer kraftfullt har möjlighet att driva frågan. Det har vi möjlighet att göra inte minst eftersom har varit ett föregångsland. Självklart ska vi använda våra erfarenheter i ett internationellt arbete för att sätta tryck på andra länder att förbjuda barnaga. Sida bör också, inom ramen för det svenska utvecklingssamarbetet, verka mot barnaga. Målet måste vara att aga mot barn ska vara förbjudet i alla länder.
mot · H40292 · 2016-09-27 00:00:00 — Skuldavskrivningar för fattiga länder ställer sig bakom det som anförs i motionen om skuldavskrivningar för de fattigaste länderna och tillkännager detta för regeringen. För oss kristdemokrater är solidaritet med utsatta människor i andra delar av världen en omistlig del av vår ideologi och politik. Vi som lever i är lyckligt lottade och har alla förutsättningar och möjligheter att bistå människor med sämre förutsättningar. Vår utgångspunkt är att vi har ett moraliskt ansvar för att stötta medmänniskor genom att ha en generös biståndspolitik. Svenskt bistånd har bidragit till att minska fattigdomen i världen. I dagens globaliserade värld är ökad handel en viktig faktor för att många människor ska kunna lyfta sig ur den extrema fattigdomen. De fattiga ländernas möjlighet att delta i världshandeln har avgörande betydelse för deras förmåga att skapa egna resurser för sin utveckling och för att komma ur den ekonomiska krisen. Viktiga inslag i den tillväxtskapande processen är privatisering av jordbruket, avskaffande av statlig priskontroll, stimulering av småföretagsverksamhet samt skapandet av en god balans mellan den statliga och privata sektorn. Det är viktigt att bistå de fattigaste länderna med betalningsbalansstöd och skuldlättnadsåtgärder för att stödja reformer som möjliggör ekonomisk tillväxt. Dessa åtgärder bör kombineras med satsningar på en rad områden: investeringar i infrastruktur, ökat sparande, grundläggande utbildning och hälsovård, miljöförbättringar och stärkande av kvinnans ställning. Inte minst är det viktigt att utveckla de fattiga ländernas förvaltningar och samhällsinstitutioner för att dessa länder ska kunna utveckla och föra en god ekonomisk politik med demokratiska förtecken. menar att bör verka för kraftiga skuldlättnader för de fattigaste, skuldtyngda länderna. Åtgärderna bör omfatta alla typer av skulder, dvs. multilaterala, bilaterala (offentliga) och kommersiella skulder. För många utvecklingsländer utgör skuldbördan ett enormt problem som kraftigt begränsar och ibland omöjliggör deras möjligheter att utvecklas. I framför allt de fattigaste länderna överskrider i många fall enbart räntekostnaderna för lånen intäkterna från dessa länders export. Utlandsskulden för de fattigaste länderna är både i absoluta tal och som andel av BNP och export avsevärt större än för 10 eller . För att de värst skuldsatta länderna ska ta sig ur skuldkrisen krävs att de för en konsekvent ekonomisk politik som kan främja utveckling och tillväxt. För att skriva av skulderna måste villkor och krav ställas på en sund ekonomisk politik, en demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter, liksom på tydliga och konkreta handlingsplaner för att bekämpa fattigdomen. anser att skuldavskrivningar är nödvändiga för att dessa länder ska ha en möjlighet till ekonomisk tillväxt. Det som åstadkommits på och Internationella valutafondens initiativ är inte tillräckligt. Löften om radikala avskrivningar har ännu inte infriats. Vi kräver att ska vara ett föredöme i det internationella samfundet och leda den globala opinionen för skuldavskrivningar.
mot · H40293 · 2016-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur mikrokrediter kan få en ökad roll i svenskt internationellt utvecklingsarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för valutasäkring i samband med mikrokrediter och tillkännager detta för regeringen. Handel och företagande har sedan urminnes tider lyft länder och människor ur fattigdom. De flesta mikrokreditprojekt har visat sig vara framgångsrika, och de har bidragit till att miljoner människor i utvecklingsländer har tagit sig ur fattigdom. Människor har gått från att vara bidragstagare till att bli företagare. I de flesta fattiga länder är de finansiella marknaderna och bankerna inte tillgängliga för de flesta hushåll, småföretagare eller småbrukare. De saknar alla möjligheter till ett tryggt sparande, till krediter och till betalningstjänster. Mikrofinansinstitutioner och banker med mikrofinansverksamhet vänder på perspektiven och skapar tillgång till småskaliga finansiella tjänster för alla som exkluderas i det vanliga finansiella systemet. På detta vis får människor möjligheter att försörja sig själva och arbeta sig ur fattigdom. Regeringen bör utreda hur mikrokrediter kan få en större plats i svenskt internationellt utvecklingsarbete för att öka verkningsgraden och effektiviteten av våra svenska satsningar i utvecklingsländer. Det som gjort att mikrofinansverksamheten i många länder inte utvecklas mer, är de valutarisker som finns i verksamheten. Om det kunde skapas en modell där valutarisker bättre kunde hanteras, till en rimlig kostnad, skulle intresset från svensk kapitalmarknad snabbt öka för investeringar i mikrokreditverksamhet i världens fattiga länder. Ett sådant ökat svenskt engagemang skulle både ge ökade volymer i utvecklingssamarbetet och säkerställa professionalitet och kompetensöverföring. En modell för valutasäkring i samband med mikrokrediter bör därför utredas.
mot · H40294 · 2016-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara drivande i uppfyllandet och efterlevandet av resolutionerna och 1820 i fredsbyggande processer och tillkännager detta för regeringen. Fred, jämställdhet och utveckling är begrepp som hänger samman och är beroende av varandra. Därför är det mycket viktigt att kvinnor involveras i fredsprocesser då det är avgörande för att långsiktig fred och säkerhet ska kunna upprättas. Hållbar fred kan inte upprättas utan att kvinnor och kvinnors behov, prioriteringar och strategier för konfliktlösning tillvaratas i fredsförhandlingar. Fredsförhandlingar syftar inte bara till att avsluta en konflikt. När en fred väl förhandlats fram börjar det viktiga arbetet med att bygga upp ett nytt samhälle. I detta samhälle måste jämställdhet främjas på alla nivåer. Lyckas man inte skapa ett rättssamhälle med demokrati och lika rättigheter mellan kvinnor och män riskerar nya konflikter att bryta ut. antogs resolution av . Denna resolution är ett juridiskt bindande dokument som behandlar frågan om hur krig påverkar kvinnor och kvinnors deltagande i konfliktlösning och i arbetet med att uppnå långsiktig fred. Representationen av kvinnor i fredsprocessen ska öka, fredsbevarande styrkor ska präglas av ett jämställdhetsperspektiv, specifika behov för kvinnor i flyktingläger ska tillgodoses och åtgärder som stöttar kvinnors lokala fredsinitiativ ska främjas. Genom antagandet av resolutionen blev kopplingen mellan jämställdhet, hållbar utveckling och internationell säkerhet officiellt erkänd. Definitionen av sexuellt våld mot kvinnor som krigsbrott enligt FN:s resolution är också ett steg i rätt riktning för att begränsa en fasansfull krigsföring och förtryck som fortfarande pågår. bör i olika sammanhang lyfta fram behovet av att lagföra och döma förövare och ge stöd till drabbade kvinnor. roll som FN:s särskilde representant när det gäller genomförande av resolution gör också att möjlighet till insyn och påverkan ökar. När det gäller implementeringen av resolutionerna återstår det dock mycket att göra. Genom att anses vara ett föregångsland inom jämställdhet, har vi också ett ansvar att driva jämställdhetsarbetet i olika internationella sammanhang. måste vara drivande i att uppmärksamma resolutionerna och 1820 i fredsbyggande och i försoningsprocesser.
mot · H40295 · 2016-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av möjligheterna för arbetsgivare att tillhandahålla tjänstecyklar för sina medarbetare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för friskvård så att cykel inte likställs med andra dyrare träningsredskap och tillkännager detta för regeringen. Det är dags att underlätta för människor att ta cykeln till jobbet. Det är bra för både kropp, knopp och miljö. borde följa exempel och genomföra fler åtgärder som främjar cykling. Om människor cyklar mer förbättrar det folkhälsan och minskar trängseln i trafiken. Cyklisters påverkan på den yttre miljön är minimal jämfört med bilisters. Undersökningar från WHO visar att de som cyklar ofta lever och har 28 procents minskad risk för att dö . Satsningar på ökad cykling betalar sig tre till ett enligt samma organisation. I finns ett system med avdragsrätt för cyklar. Undantaget innebär att skatt som annars skulle tas ut för förmånen då anställda lånar cykel och säkerhetsutrustning av arbetsgivaren undantas under förutsättning att den anställda huvudsakligen (till ) använder cykel och utrustning för resor mellan bostad och arbetsplats. För att tillgodogöra sig skattereduktionen kan arbetsgivaren helt enkelt köpa in cyklar och säkerhetsutrustning, kvitta momsen och hantera kostnaden som vilken kapitalinvestering som helst och därmed göra avskrivningar för tillgången på vanligt sätt i verksamheten. Denna satsning påminner om den svenska satsningen med hemdatorer via arbetsgivare, där arbetstagaren accepterar en lägre bruttolön i utbyte mot förmånen som därigenom inte beskattas. En alternativ lösning kan vara att se över reglerna för friskvårdsförmåner så att cykel inte likställs med s.k. andra dyrare träningsredskap vad gäller beskattning och omfattning, något som omöjliggör skattebefrielse. Skatterabatt kan ges till besök i instängda spinningsalar men inte för cykling i det fria som även innebär klimatsmart resande, är billigt, minskar trafikträngseln och stimulerar folkhälsan. Regeringen presenterade sin utredning om ökad och säkrare cykling (SOU 2012:70), som resulterat i ett antal förslag om bl.a. hur cykling kan främjas. måste utredningen bli verklighet och det finns skäl att i sammanhanget ta upp frågorna om tjänstecykel och reglerna för friskvårdsredskap. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H40297 · 2016-09-27 00:00:00 — Meritpoäng i urfolksspråken och de nationella minoritetsspråken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa meritpoäng i samiska, meänkieli, finska, jiddisch och chib och tillkännager detta för regeringen. har regeringen givit meritpoäng för elever som valt att läsa fler kurser i matematik, engelska, moderna språk samt teckenspråk (för de som inte kan språket). Denna förändring gjordes för att uppmuntra eleverna att välja dessa kurser och öka deras kunskaper i dessa viktiga ämnen. är det få elever som får möjlighet att läsa samiska och de övriga nationella minoritetsspråken som moderna språk i gymnasiet. Dessa elever får ingen uppmuntran att läsa dessa språk som staten har förbundit sig genom , att bevara, utveckla och främja i landet. Det är oerhört viktigt att regeringen också inför meritpoäng i modersmålsundervisningen för samiska och de övriga nationella minoritetsspråken för att stärka dessa språks ställning i landet. Lärarna är behöriga att undervisa i modersmålet men det är andra krav om man är lärare i moderna språk och det är svårt att komplettera till lärare i moderna språk inom ramen för svenskt universitet och högskola trots att det finns modersmålslärare som är intresserade av att göra så. Samtliga bör ha gymnasielärarutbildning. Staten ska ha ansvar för att det finns personal som är kunnig i samiska och de övriga nationella minoritetsspråken även och därför behöver staten visa på vikten av att välja dessa språk även i gymnasieskolan. Det ska inte åligga samer och övriga nationella minoriteter att ta ansvar för att det finns kompetenta personer som kan ta arbeten i kommun, landsting och stat och . Regeringen behöver därför se över högskoleförordningens 7 kap 18 § för att införa meritpoäng i samiska, meänkieli, finska, jiddisch och chib.
mot · H40298 · 2016-09-27 00:00:00 — Språkliga rättigheter för urfolk och minoriteter 2016 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur barn från urfolk och nationella minoriteter får utökade möjligheter att få undervisning i sitt modersmål även i de kommuner som inte ingår i en förvaltningskommun, och detta tillkännager för regeringen. har en lag om nationella minoriteter som ger barn med finska, meänkieli eller samiska som modersmål rätt till förskola helt eller delvis på dessa språk. Dessa rättigheter är starkare inom förvaltningsområdena. har förbundit sig att följa den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter och kommer att ratificera . Därmed har åtagit sig att skydda barns språkliga rättigheter samt särskilt skydda historiska minoriteters och urfolks barns språk. Detta innebär att staten behöver se att barn får utveckla och bevara sitt språk. Det är oerhört centralt att barn får utökad rätt till verksamhet som bedrivs på det egna språket inom förskolan så att barnet blir tvåspråkigt. Det är när barnen är små som språket och den kulturella identiteten formas och det ger i sin tur möjlighet att forma urfolks- och nationella minoritetsspråk. Äldreomsorgen har ett utvidgat skydd vilket innebär rätt till äldreomsorg på finska, meänkieli och samiska. Detta gäller dessutom utanför förvaltningsområdena om det finns personal med kunskaper i något av dessa tre språk i verksamheten. För att trygga urfolks- och nationella minoritetsbarns språkliga rättigheter är det av yttersta vikt att fler barn får rätt till förskoleverksamhet på sitt modersmål förutsatt att det finns tillgång till personal som behärskar barnets modersmål, i verksamheten. Detta betyder att kommuner som inte ingår i något förvaltningsområde behöver kartlägga och söka efter personal med denna språkliga kompetens.
mot · H40299 · 2016-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om företagande och entreprenörskap vid utformningen av all utbildning och tillkännager detta för regeringen. Generellt sett är det önskvärt att attityden till entreprenörskap blir mer positiv i . För att få en ökad tillväxt är insatser som stimulerar till positiva attityder till entreprenörskap, speciellt hos unga, viktiga. För att ändra attityden till entreprenörskap och innovation är det viktigt att vid tidig ålder stimulera och uppmuntra kreativitet. Landets skolor behöver bli bättre på att bejaka och ta tillvara barns talanger och nyfikenhet. Det handlar om en grundläggande attitydförändring från skolans sida i att stimulera och utveckla barns intresse för företag och företagsamhet. Skolan ska vara en plats där barn och ungdomar ska lära sig för livet. I skolan ska eleven finna inspiration för att lära sig saker om världen, sig själv och andra. Det är därför viktigt att öka lärarkunskaperna om företagande och entreprenörskap vid utformningen av all utbildning och därmed bör det införas fler kurser med företags- och affärskunskap för eleverna.
mot · H4021000 · 2016-10-03 00:00:00 — Evidensbaserade metoder för minskad mobbning ställer sig bakom det som anförs i motionen om elevers trygghet och säkerhet i skolan och om att minska mobbning och tillkännager detta för regeringen. Mobbning är ett utbrett problem i skolan. Enligt organisationen är 60 000 barn utsatta för mobbning i och har blivit kränkta av en annan elev . Både elever som mobbar och blir mobbade mår i regel både psykiskt och fysiskt dåligt. Andra problem som inte sällan beskrivs är kränkningar, sexuella trakasserier, våld och hot. Detta är naturligtvis oacceptabelt ur alla perspektiv, såväl för elevens studiesociala miljö som för undervisningssituationen i skolan. Skolan är främst av allt en plats för lärande. För att optimera lärandet är det viktigt att eleverna inte riskerar att utsättas för olika former av kränkningar och mobbning. Målsättningen måste vara högt ställd och bygga på nolltolerans enligt ovan. Skolan är elevernas dagliga arbetsplats och sociala arena, och därför bör samhället också visa att det tar ansvar för elevernas behov av stöd och hjälp. Det finns omfattande forskning och kunnande om mobbning och dess mekanismer samt åtgärder för att motverka densamma. Ur det enskilda barnets perspektiv är mobbning något som ofta följer med barnet vilken arena barnet än befinner sig på, t ex idrotten, skolan eller nätet. Dessutom sätter det ofta spår upp i vuxen ålder. Forskningen om mobbning mellan barn har utvecklats och nyanserats. Den forskning som från början tog avstamp i fysiskt våld mellan pojkar, har breddats till att även omfatta subtila former av uteslutning, ryktesspridning och nätmobbning. som lagstiftningen ställer allt hårdare krav på skolornas arbete med mobbning, så ifrågasätter forskningen de program mot mobbning som säljs till skolorna. Med detta som utgångspunkt bör regeringen överväga möjligheterna att se över sådana lagändringar som innebär att arbetet mot mobbning sker på evidensbaserade grunder och att elevens intresse tas tillvara på ett fullgott sätt.