mot · H3023403 · 2016-05-02 00:00:00 — Det skulle ge ökad valfrihet, inte minst i stadsdelar med ett ensidigt utbud av boendeformer såsom miljonprogramsområdena. Dessa förslag utvecklas närmare i avsnittet En samlad politik för utsatta områden. Dagens bostadsmarknad skapar särskilt stor otrygghet för många andrahandshyresgäster. Liberalerna vill göra ett antal förändringar för att underlätta laglig och ordnad andrahandsuthyrning. Ett svenskt system för trygga hyresdepositioner ska införas. har ett system där depositionsbeloppet vid andrahandsuthyrning sätts in på ett neutralt konto. Ett motsvarande system bör införas i . Skattevillkoren vid andrahandsuthyrning ska förbättras och taket för skattefria hyresinkomster bör höjas. För att öka utbudet av lagliga andrahandsbostäder vill vi tillåta friare hyressättning vid uthyrning av villor, bostadsrätter och ägarlägenheter. Ett ytterligare steg mot friare hyressättning vid uthyrning av villor, bostadsrätter och ägarlägenheter genomförs genom en generösare beräkning av den så kallade skäliga hyran. För att bidra till att lösa bostadsbristen bland studenter bör Akademiska hus ges ett utvidgat uppdrag att bygga och äga studentbostäder. Det finns en outnyttjad potential att bygga fler bostäder i attraktiva lägen, särskilt i glesbygd. Därför bör strandskyddet decentraliseras genom att kommuner ska kunna ansöka om att upphäva strandskyddet med hänvisning till ett lokalt behov av bostadsbyggande. I områden där exploateringstrycket bedöms som exceptionellt högt eller synnerliga skäl föreligger ska fortfarande ett strikt strandskydd tillämpas. Samhällsbyggnad innebär att skapa en bebyggelsemiljö där bostäder, kontor och verksamheter ligger i trygga och tillgängliga omgivningar, att skapa och vårda grönområden och att verka för minskad miljöpåverkan, god integration och social sammanhållning. är det land i EU som urbaniseras snabbast. Det ställer krav på långsiktig och framsynt stadsplanering. Liberalerna har varit pådrivande för en aktiv konsumentpolitik under alliansregeringen. Mot denna bakgrund ville vi i höstens budget stärka de oberoende konsumentorganisationerna som spelar en avgörande roll för att tillvarata konsumenters intressen i samhället och på marknaden. Liberalerna föreslår att avslår regeringens förslag till ändring av ändamål och verksamheter vad avser utgiftsområde 18 samt utgiftsområde 16 i fallet om statsbidrag för renovering av skollokaler och utemiljöer för förskolor, skolor och fritidshem. Liberalerna föreslår fortsatt att statsbidraget bör avskaffas, men tills så sker ska det inte betraktas som utbildningspolitisk insats och därmed inte sortera under utgiftsområde 16. Utgiftsområde 19: Regional tillväxt Utgiftsområde 19 omfattar medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd, samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Regional hänsyn ska också tas inom andra utgiftsområden. Utgångspunkten för oss liberaler är värnandet om människors makt över sin egen situation och möjlighet att skapa sin egen framtid. En liberal landsbygdspolitik strävar efter att skapa förutsättningar för dem som vill bo och arbeta på landsbygden eller i mindre tätort att göra det. Vi ska ta vara på de unika förutsättningar för individers utvecklingskraft och företags konkurrenskraft som finns i olika delar av vårt land. För att möjliggöra service på landsbygden ser vi gärna flexibla lösningar och samarbeten mellan olika aktörer och anser att det finns behov av visst statligt stöd. Grunden för vårt välstånd är och förblir företagande och ekonomisk utveckling. Liberalerna vill ge människor och företag över hela landet möjligheter att växa och utvecklas. På så sätt tar vi till vara hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter. behöver en företagsvänlig politik och det uppnås inte genom höjda skatter på jobb och företagande. I stället behövs regelförenklingar och ett företagsvänligt klimat. Fungerande kommunikationer är viktiga för jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Därför krävs fortsatta investeringar i järnväg, väg och annan infrastruktur. Det finns inget land inom EU som har så långt mellan landsändarna som . Det gör oss beroende av väl fungerande flygtrafik och centrala flygplatser såsom ska finnas kvar. Reseavdraget behöver göras mer generöst där kollektivtrafiken är mindre väl utbyggd och stramas åt där möjligheten att använda kollektivtrafiken är större. Liberalerna avvisar fortfarande införandet av en s.k. kilometerskatt som kommer att innebära avsevärt dyrare transporter och därmed sämre konkurrensvillkor. Det påverkar industrin, företagandet och jobben negativt och hämmar den regionala tillväxten. Vi liberaler anser även att ska ha en bredbandsuppkoppling i världsklass. Bredbandet är en lika viktig del i infrastrukturen som el- och vägnäten. En god uppkoppling är viktigt för såväl privatpersoner som företag och oerhört viktigt för regional tillväxt. Därför måste glesbygden få bättre it-kapacitet och statens huvudsakliga uppgift bör vara att skapa förutsättningar genom att undanröja hinder för utvecklingen, men även att stötta där lönsamheten för utbyggnad är bristfällig. Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård innefattar miljöpolitik och miljöforskning. Miljöpolitiken utgår ifrån de nationella miljökvalitetsmålen och det generationsmål för miljöarbetet som beslutats av . Målen är styrande för allt miljöarbete som bedriver nationellt, inom EU och internationellt. I höstens budget fokuserade Liberalerna på ett antal prioriteringar på området miljö- och naturvård. En viktig prioritering är den gröna skatteväxlingen. Liberalerna vill se lägre skatt på jobb, men olika former av miljö- och klimatpåverkande skatter och avgifter bör höjas. Med beaktande av effekterna för jobben och konkurrenskraften ska ekonomiska styrmedel därför användas för att möta klimatkrisen och föra närmare klimatmålen. Det krävs till exempel miljöanpassningar inom transportsystemet och energisystemet samt jord- och skogsbruket. Liberalerna avser att fortsätta utveckla detta arbete. Liberalerna har vidare föreslagit en rad åtgärder för att minska transportsektorns negativa klimatpåverkan. Det krävs åtgärder för att nå det långsiktiga målet med en fossilfri fordonsflotta. Vi har föreslagit en omvänd miljöbilsbonus som bör utformas som en förhöjd skatt på bilar med negativ klimatpåverkan och fordonsskatt baserat på fordonets koldioxidutsläpp per kilometer. Vidare har vi lagt fram förslag på en omläggning av reseavdraget i syfte att öka dess regionala träffsäkerhet och minska exponeringen mot felaktigheter i utnyttjandet av avdraget. Tanken är att reseavdraget ska begränsas i de regioner där det finns en fungerande kollektivtrafik. Utöver dessa nationella satsningar finns anledning att på lokal och regional nivå främja en fossilfri fordonsflotta genom åtgärder som fri parkering, längre och tyngre lastbilar, bussfiler och slopad trängselskatt för eldrivna fordon skulle kunna inkluderas. Det behövs också en bättre infrastruktur för att främja en fossilfri fordonsflotta och Liberalerna har därför föreslagit satsningar för att stimulera utbyggnad av en laddinfrastruktur. Vi vill ta ytterligare steg för att minska transportsektorns utsläpp och då utgå från principen att förorenaren ska betala. Liberalerna ställer sig bakom den bensinskattehöjning som har genomförts och anser att det är rimligt att indexera bränsleskatten. Vi vill höja förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar. Vi vill också i likhet med andra länder oftare använda vägavgifter på motorvägssträckor där det finns särskilt goda kollektivtrafikalternativ. Självklart ska miljöbilar undantas från vägavgifterna. från underströk vikten av att avskaffa olika former av subventioner och stöd till fossila bränslen. Därför föreslog Liberalerna i höstens budgetmotion ett slopande av nedsättningen av energi- och koldioxidskatt för diesel inom gruvindustriell verksamhet. Dieselsubventionerna inom jordbruket bör också successivt avskaffas och en europeisk flygskatt måste införas. Liberalerna avsatte i höstbudgeten medel till nationella klimatinvesteringar för riktade och långsiktiga klimatinvesteringar, till restaureringsinsatser i syfte att bevara och utveckla den biologiska mångfalden samt till Kemikalieinspektionen med syfte att öka marknadstillsynen vad gäller giftiga konsumentprodukter med särskilt fokus på produkter riktade mot barn. Vi ställer oss bakom en kemikalieskatt. I samband med avfallspolitiken prioriterade Liberalerna även anslag till ökad giftsanering av områden som kan användas till bostadsbyggande samt av områden som är särskilt angelägna ur risksynpunkt. Vi gjorde särskilda satsningar för att förstärka den havs- och vattenrelaterade miljöövervakningen som Havs- och vattenmyndigheten utför samt en satsning för renare stränder runt om i . är och ska fortsatt vara ett grönt föregångsland. Liberal miljöpolitik handlar om ansvarstagande utifrån kunskap och utifrån marknadsekonomiska principer. Teknisk utveckling är en central del av lösningen på dagens miljöproblem. En liberal miljöpolitik medverkar till att förenkla för människor att ta ansvar utan att detaljstyra deras vardagsliv. Konsumenten ska kunna göra aktiva och informerade val. Vi utgår från försiktighetsprincipen och principen att förorenaren ska betala. Ekonomiska styrmedel, såsom koldioxidskatt och handel med utsläppsrätter, ska vara generella och teknikneutrala. Många av de miljöproblem som jordbruksproduktionen leder till, till exempel övergödning och minskad biologisk mångfald, beror på tillförseln av näringsämnen via gödslingen. Användningen av handelsgödsel bidrar till övergödning av vattenområden. Även förekomsten av kadmium i handelsgödsel är ett oroande miljöproblem. Det är därför angeläget att användningen av sådan gödsel minskar och att jordbrukets allmänna miljöpåverkan sjunker. För att uppnå detta bör en läckageskatt för jordbruket införas. Allemansrätten ska värnas. Fjäll-, skogs- och kustområden samt sjöar och vattendrag med höga naturvärden ska ha ett starkt skydd. Alliansregeringen genomförde vissa förändringar av strandskyddsreglerna för att möjliggöra en mer flexibel tillämpning mellan områden med lågt och högt exploateringstryck, men mycket tyder på att dessa reformer inte har fått det avsedda genomslaget. Vi vill reformera strandskyddet för att möjliggöra fler strandnära bostäder i områden där inte exploateringstrycket är särskilt hårt. Vår syn på strandskyddet redovisas närmare under utgiftsområde 18. ska ha livskraftiga stammar av alla de fem stora rovdjuren: björn, järv, lo, varg och kungsörn. Dialog med lokalbefolkningen i berörda områden är en viktig del av rovdjursförvaltningen. Allt fler arter hotas av utrotning. Hotade växter och djur ska skyddas genom fridlysning, information och biotopskydd. Artdatabankens arbete ska främjas. För att bevara och utveckla den biologiska mångfalden i form av olika naturtyper och arter behövs ökade restaureringsinsatser. Miljösituationen i våra hav och vattendrag är kritisk. Fisket måste bedrivas på ett långsiktigt hållbart sätt och hålla sig inom ramen för vetenskapliga bedömningar av vad bestånden tål. Dricksvattenförsörjningen måste säkras och fler yt- och grundvattentäkter ges skydd. Det krävs insatser för att minska utsläpp och miljöpåverkan i våra hav och vattendrag. Nedskräpningen av våra hav är ett allvarligt miljöproblem. Mänskligheten står inför globala utmaningar såsom klimatförändringar, utarmning av den biologiska mångfalden, brist på rent vatten och spridning av kemikalier. Alla dessa utmaningar hänger ihop och de påverkar framtiden för allt liv på jorden. Miljöförstöring och klimathot stannar inte vid nationsgränser. ska vara en förebild och en pådrivande kraft inom EU och i det globala arbetet för ett hållbart samhälle. Ett land som visar ledarskap och förenar välstånd med ansvar för miljö och klimat. Utgiftsområde 21: Energi Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi. Prioriteringarna i budgetmotionen ligger i huvudsak fast och utgör ett underlag i det pågående politiska utvecklingsarbetet. Uppvärmningen av jorden genom ökade koldioxidutsläpp är den största framtidsutmaningen för vår generation. står inför ett nytt energipolitiskt beslut, där klimatet borde vara huvudfokus. Genom en mix av vattenkraft, kärnkraft och förnybar el är elproduktion i princip helt utsläppsfri. Trots detta vill regeringen rasera vårt elsystem. Det som styr svensk energipolitik är inte omtanke om klimatet eftersom koldioxidutsläppen redan är obefintliga. Regeringens fokus är i stället att avveckla kärnkraften och det syftet döljs bakom vackra fraser om klimatet. Vi vill istället fokusera på att minska utsläppen. Vårt mål är ett fossilfritt elsystem årets . Näringsliv och privatpersoner måste kunna lita på en trygg elförsörjning med hög leveranssäkerhet till rimliga priser alla årets dagar. En långsiktig och stabil energiförsörjning är avgörande för klimatet, svenska jobb och svensk konkurrenskraft och därmed vår tillväxt och välfärd. Energiproduktion skapar någon form av miljöpåverkan. Fossila bränslen skadar klimatet och förorenar luften. Kärnkraft skapar farligt avfall som måste hanteras. Förnybar energi förbrukar inte resurser som tar slut, men kan i vissa fall påverka naturen och tära på den biologiska mångfalden. Energisystemets miljö- och klimateffekter ska minskas genom energieffektivisering och en successiv introduktion av klimatneutrala produktionsformer. För att driva på miljöanpassningen behövs generella regelverk för utsläpp och säkerhet, samt ekonomiska styrmedel. Det är av stor vikt att staten är neutral mellan energislagen. Den som förorenar klimatet ska betala för sig. Koldioxidskatt på fossila bränslen och ett utvecklat men reformerat utsläppshandelssystem inom EU är viktiga styrmedel. Det måste kosta att skada klimatet. kan spela en roll som föregångsland avseende omställning till fossiloberoende och vi har ett elöverskott som kan exporteras. Genom export av bland annat kärnkraftsel till våra EU-grannar kan vi bidra till att göra EU mindre fossilberoende som vi bidrar till våra grannars energisäkerhet och minskar deras beroende av rysk gas. Energifrågorna är i högsta grad gränsöverskridande och tjänar på ett starkare EU-samarbete. I tider av ökad konflikt i vårt närområde och där bland annat gasleveranser används som politiskt påtryckningsmedel behövs en trygg energiförsörjning på europeisk nivå. beroende av rysk gas måste minska och regeringen måste agera inom EU för att gasledningen Nordstream II ska stoppas. Rysk gas skadar klimatet och vår säkerhet. ska spela en viktig roll i en integrerad europeisk energimarknad. Liberalerna ser positivt på förslag till energiunion och anser att måste vara pådrivande för ett närmare europeiskt samarbete på energiområdet. Liberalerna står fast vid Alliansens energiöverenskommelse, som också fattat beslut om. Kombinationen av satsning på förnyelsebar energi och en möjlighet till att förnya svensk kärnkraft är central för att säkra en koldioxidfri elproduktion för hela vårt närområde. Visionen för energipolitiken bör vara en långsiktigt hållbar och klimatneutral energiförsörjning med högsta möjliga försörjningstrygghet och energisäkerhet. Regeringen har tillsatt en med syfte att nå en bred överenskommelse om framtida energiförsörjning. Trots detta vidtar regeringen ensidiga åtgärder som innebär en kraftig omläggning av framtidens energipolitik. Regeringen straffar ut svensk kärnkraft genom en höjd effektskatt vilket leder till att kärnkraften blir allt mer olönsamt och att kraftbolag planerar att tidigarelägga nedläggningen av fungerande kärnkraftsreaktorer. Det är slöseri med samhällsekonomiska resurser. Regeringen väljer vidare att utvidga subventioner till förnybara energikällor genom elcertifikatssystemet trots att energimarknaden redan är så mättad att inga nya investeringar lönar sig. behöver en mer likvärdig beskattning inom energisektorn och en liberalisering av energipolitiken som sätter klimathänsyn, långsiktiga spelregler, och konkurrensneutrala villkor i första rummet. Att låta kärnkraft, vattenkraft, vindkraft och solkraft konkurrera på egna meriter är grunden för en liberal och fungerande energimarknad. Det behövs en konsekvensanalys av vad stängningar av reaktorer betyder för förlorad baskraft och ökad energiimport liksom klimatet, vilket är ett uppdrag som bör läggas på . Liberalerna avvisade regeringens höjning av effektskatten på kärnkraft, och vi har i stället föreslagit att effektskatten avskaffas helt och att det görs i tre steg 2016–2018. Den avskaffade effektskatten skulle delvis kompenseras inom sektorn genom höjd energiskatt. Vi lever i en spännande tid där det pågår en snabb teknisk utveckling på energiområdet. Det finns en stor potential att fortsätta bygga ut förnybara energislag, solenergi och biogas samt att utveckla nya tekniker som vågkraft. Tekniska innovationer och produktutveckling liksom utvecklingen av nya tjänster och affärsmodeller är viktiga delar för att skapa ett långsiktigt hållbart energisystem. I takt med att andelen förnybar energi ökar behöver framtidens energisystem mer lagring och flexibilitet, ett område där det behövs mer forskning och utveckling. Liberalerna vill därför avsätta statliga medel för att främja forskning och innovation kring energilagring och batterier. Fler dörrar måste hållas öppna för att säkerställa ett hållbart energisystem . Kärnkraft behövs för att nå klimatmålen vilket också konstateras av FN:s klimatpanel. Fjärde generationens kärnkraftsreaktorer har potential att sänka utsläppen av koldioxid som avfallet kan bearbetas och användas som bränsle. För klimatets skull bör förslaget från våra ledande tekniska universitet att bygga en svensk forskningsreaktor genomföras. I samband med behandlingen av den forskningsproposition som ska besluta om vill Liberalerna att det avsätts medel till en forskningsreaktor. Det behövs förutsägbara, enkla och teknikneutrala styrmedel som underlättar för nya lösningar och leder till att vårt beroende av fossila energikällor minskar. är fastighetsskatten på vindkraftverk av taxeringsvärdet medan fastighetsskatten på sol är högre, . För att underlätta introduktion av solenergi på marknaden har Liberalerna föreslagit att fastighetsskatten helt ska tas bort på produktionsanläggningar för solenergi. Svensk energimarknad behöver långsiktiga och teknikneutrala styrmedel, inte kortsiktiga och oförutsägbara bidrag. Regeringens tidigare signaler om avskaffad skattebefrielse för bland annat småskalig solenergi visar på en otydlig och kortsiktig politik. Det är positivt att regeringen till viss del backat från förslaget. Oklara ekonomiska spelregler gynnar inte en växande marknad. Solenergi har stor utvecklingspotential och att allt fler privatpersoner men även offentliga aktörer och företag väljer denna energiform är glädjande. Liberalerna anser dock att regeringen fortfarande försvårar för utbyggnaden av solenergi eftersom man håller fast vid att beskattning utgår per juridisk person i stället för per anläggning. Systemet drabbar fastighetsägare och andra med ett diversifierat fastighetsbestånd och hämmar därmed utbyggnaden av solenergi på platser där småskalig energiutvinning och energianvändning sker på samma punkt. Vi lever i där hela energimarknaden är under förändring. Liberalerna kommer därför fortsätta att utveckla sin politik för att främja en koldioxidfri energiproduktion utan kortsiktiga bidrag och med långsiktiga och konkurrensneutrala villkor. Den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är transportsektorn. Det krävs åtgärder för att nå det långsiktiga målet om en fossilfri fordonsflotta, och under utgiftsområde 20 redovisar vi en rad insatser för att komma närmare målet. Det är positivt med den marknadsdrivna elektrifiering av transportsektorn som pågår. En mer omfattande elektrifiering av transportsektorn kräver en stabil och koldioxidsnål elproduktion som kan leverera ren el till eldrivna fordon. Här spelar våra klimatsmarta energislag, vattenkraft, kärnkraft och förnybar el, en viktig roll. Vidare behövs en bättre laddinfrastruktur för att främja en fossilfri fordonsflotta, och det är rimligt att staten står för en del av kostnaden för att skapa denna infrastruktur. Utgiftsområde 22: Kommunikationer Utgiftsområdet omfattar transportpolitik samt politiken för informationssamhället. Människors frihet och välstånd gynnas av goda kommunikationer. Rörligheten för människor, idéer, kapital, varor och tjänster ska underlättas, såväl i städer som på landsbygden. I det avseendet har digitaliseringen en avgörande roll. Därför vill vi rusta och utveckla väg- och järnvägsnätet, gynna klimatsmarta transporter och främja utbyggnaden av it-infrastruktur. En väl fungerande infrastruktur behövs för jobben, tillväxten och välfärden. För att stimulera övergången till klimatneutrala bränslen och energieffektiva fordon behövs ekonomiska styrmedel där varje transportslag successivt bär en allt större del av sina miljökostnader. I höstens budgetmotion avvisade Liberalerna regeringens förslag till att införa statsmiljöavtal mot bakgrund av att vi ansåg att uppgiften bör vara , inte statlig. Vi avsatte istället ökade resurser till utveckling och vidmakthållande av befintlig transportinfrastruktur, en satsning som regeringen ser som ett alternativ till byggandet av höghastighetståg. Liberalerna avsatte även medel till införandet av s.k. agila kontrakt inom offentlig sektor vilket skulle innebära att digitala lösningar skulle kunna utvecklas på ett mer kostnadseffektivt och kundanpassat sätt. Därutöver föreslog vi att staten skulle ta fram standardkontrakt som myndigheter och kommuner skulle kunna använda, tillsammans med informationsinsatser om hur denna typ av kontrakt skulle kunna användas i praktiken. Prioriteringarna i höstens budget kvarstår huvudsakligen och utgör underlag i Liberalernas pågående politikutveckling på kommunikationsområdet. Liberalerna och alliansregeringen satsade historiskt på infrastrukturen. Det var den mest ambitiösa plan för infrastruktur som någon regering antagit. Anslagen för drift och underhåll av järnvägen fördubblades jämfört med nivån under den tidigare socialdemokratiska regeringen. Liberalerna vill fortsatt rusta upp och bygga ut järnvägen, ett robust järnvägssystem är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad och är en investering för miljön. Alliansregeringens satsning Sverigebygget har haft som mål att åstadkomma fullt utbyggda banor för höghastighetståg mellan alla tre storstäder samt fortsatt utbyggd järnväg i norra . Vi ser dock att den beräknade kostnaden för byggnationen av höghastighetståg har fördubblats sedan Alliansen initierade projektet och riskerar att öka ytterligare, vilket vi anser är en oroande utveckling. En infrastruktursatsning av denna storlek får inte konkurrera ut upprustning av befintlig infrastruktur utan bör vid ett genomförande kunna finansieras tillsammans med andra satsningar på området. Även vägtrafiken är viktig för att hela landet ska fungera, och vägnätet behöver förstärkas. Vi noterar med oro att regeringen i vårändringsbudgeten sänker anslag för vägunderhåll med . har koldioxidutsläppen från vägtrafiken minskat trots att trafiken fortsätter att öka. Men vägtrafiken är fortfarande ett av de största klimatproblemen och fossila bränslen måste ersättas med el och biobränsle. Generella och teknikneutrala styrmedel ska vara grunden i politiken för att minska utsläppen. Vi driver på för att stimulera övergången till miljövänligare fordon med lägre utsläpp. Alliansen införde en supermiljöbilspremie för att stimulera bilköpare att välja de bästa miljöalternativen och vi satte upp mål om att fordonsflottan ska vara oberoende av fossila bränslen .