mot · H402820 · 2016-10-03 00:00:00 — I ska alla kunna leva och förverkliga sina drömmar oavsett var i landet man bor. Grunden till utveckling i hela landet är goda villkor för de små och medelstora företagen som skapar jobb. En välfungerande infrastruktur och fler bostäder behövs i såväl mindre som större städer, orter och byar. Utan möjlighet till arbetspendling och godstransporter stannar jobbmotorn i . Oavsett var man bor ska man ha likvärdiga möjligheter att bosätta sig, arbeta och driva företag. Likvärdiga möjligheter innebär en bra skola, tillgång till mobiltelefoni och bredband, drivmedel, livsmedel, offentlig service, kommunikationer, kultur och natur. Likvärdiga möjligheter i hela landet innebär inte per automatik likformighet. Samma utmaning kan lösas på olika sätt i olika delar av landet. En närodlad politik, där beslut fattas så nära människor som möjligt, möjliggör en sådan utveckling. vill skapa världens modernaste landsbygd och världens grönaste städer. I en modern ekonomi måste man kunna röra sig mellan olika miljöer och situationer. I behöver hela landet bidra och det utgör ingen konflikt mellan stad och landsbygd. Samfinansiering för mer infrastrukturinvesteringar Bygg mer för bostäder och företag Stärk det lokala inflytandet och reformera strandskyddet Stärk människors och det lokala samhällets inflytande över sin vardag Stärkt konkurrenskraft för de gröna näringarna En livsmedelsstrategi för ökad konkurrenskraft Tillgång till kommersiell och offentlig service Offentlig närvaro i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hela landet ska leva och utvecklas och att alla ska ha likvärdiga möjligheter att växa upp, gå i skolan, arbeta, bo, driva företag och konsumera kultur i hela vårt land och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka offentlig-privat samverkan (OPS) som finansieringsmodell för investeringar i infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna att möjliggöra beslut på nivå om trängselavgifter där användningen av intäkterna beslutas lokalt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för hur it kan hanteras som det femte transportslaget jämte andra transportslag vid planering av infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att användningen av 700-bandet förenas med ett täckningskrav och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att skapa och vidareutveckla strategier för e-hälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att skapa och vidareutveckla strategier för e-utbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en avbrottsersättning för kommunikationsoperatörer inom bredband och mobiltelefoni och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa enklare regler för byggande utanför detaljplanelagt område och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka dagens undantag från krav på bygglov vid uppförande av byggnader kopplade till lantbruksverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta gårdsförsäljning av alkohol och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla regler för verksamhet som bidrar till ett mer dynamiskt gatuliv i städer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strandskyddet bör förändras så att kommuners möjlighet att utveckla sin attraktivitet stärks och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillämpningen av riksintressen bör förändras så att kommuners möjlighet att utveckla sin attraktivitet stärks och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra perspektivet i strandskyddslagstiftningen för att öka det kommunala inflytandet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort överprövningsmöjlighet vad gäller kommunala bygglov inom fastställda LIS-områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka möjligheten att skapa LIS-områden till fler geografiska områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell strategi för omställningen till en biobaserad samhällsekonomi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka konkurrenskraften inom de gröna näringarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för nya former av kommunala samarbeten för att förbättra invånarnas service och stärka det demokratiska inflytandet för medborgarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda beredskapen för svensk livsmedelsförsörjning vid naturkatastrofer eller stängda gränser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att människors frihet, förfoganderätt och äganderätt ska stärkas, bl.a. genom att tvingande avsättning av skogsmark inte ska vara tillåten i de fall ersättning inte kan utbetalas vid intrångstillfället och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att äganderätt och egendomsskydd ska beaktas i myndighetsbeslut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nationellt förbud mot uranbrytning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur människors tillgång till offentlig service kan öka i hela landet, bl.a. genom skapande av lokala servicekontor, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att kommersiell och offentlig service finns tillgänglig i hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur intäkterna från fastighetsskatten för industriella och elproducerande fastigheter kan regionaliseras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en strategi för hur ska ta del av den internationella tillväxten inom besöksnäringen och tillkännager detta för regeringen. En välfungerande infrastruktur i hela landet är en förutsättning för jobbskapande, för att kunna bosätta sig där man vill och för att enkelt kunna resa mellan bostad och arbete. Infrastrukturen är även viktig för näringslivets godstransporter och för att människor ska kunna ta del av kultur och sociala sammanhang. måste därför bygga fler starka arbetsmarknadsregioner där städer, samhällen och byar knyts samman genom ökad rörlighet. IT och bredband möjliggör vid sidan av traditionell transportinfrastruktur möten och utbyten som leder till samhällsutveckling. vill att kollektivtrafiken byggs ut i hela landet. Förbättrad kollektivtrafik minskar avståndet mellan ytterstadsområden och villaområden, mellan centrum och arbetsplatser, mellan tätort och landsbygd. Kollektivtrafikens största utmaning är att få ännu fler att resa kollektivt och vara ett mer attraktivt alternativ än bilen. Punktlighet, framkomlighet och tillgänglighet är avgörande för kollektivtrafikens attraktivitet. Vi vill också förbättra förutsättningarna för såväl privatpersoner som gods att färdas på järnvägen, inte minst i norra . Många platser är, och kommer fortsatt vara, beroende av bra vägar. Ingen transportinfrastruktur kan uppnå samma finmaskighet som vägnätet. Därför är också investeringar i vägnätet nödvändiga. Det är den enskilda vägen som gör att en miljon människor kan påbörja och avsluta sin dagliga resa och därför måste förutsättningar ges för att upprätthålla och utveckla dessa vägars kvalitet. Samfinansiering för mer infrastrukturinvesteringar Staten, kommunerna och regionerna måste samfinansiera och samplanera bostadsbyggande, kollektivtrafik och andra gröna transportlösningar. Infrastrukturinvesteringar behöver också ett ökat inslag av offentlig-privat samverkan (OPS). När OPS används är det viktigt att ställa rätt krav på entreprenören så att sådana projekt verkligen minskar kostnaderna, stärker effektiviteten och ökar tillgången på kapital. Det krävs också enklare och tydligare lagar och regler för att skapa möjligheter att samfinansiera utbyggd kollektivtrafik med privata aktörer. anser att möjligheten till OPS-lösning borde utnyttjas mer. Det finns ett flertal infrastrukturprojekt där samhället skulle tjäna på en tidigareläggning. Vi anser att skall få i uppdrag att peka ut och driva 10–15 av de objekt som finns angivna i nationell plan i form av OPS, i syfte att skaffa kunskap och erfarenhet samt öka effektiviteten. Genom integrerad planering och samfinansiering kan stora resurser och ytor frigöras för investeringar i kollektivtrafik, laddstolpar, grönytor, säkra cykelparkeringar och cykelbanor. Land-, sjö- och lufttransporter är en förutsättning för det moderna välfärdssamhället. För är det viktigt att människor ska kunna bo, arbeta och driva företag i alla delar av vårt land. Goda kommunikationer underlättar människors vardag och skapar förutsättningar för hållbar tillväxt i hela . Transporter kan dock ha negativ påverkan på miljön, till exempel försämras luftkvaliteten i många tätorter och städer genom utsläpp av föroreningar från avgasröret och partiklar från dubbdäck. finns många föråldrade regler som hindrar lokala och regionala initiativ. vill se ett paket med regelförenklingar på och regional nivå för att främja miljövänliga, tysta transportalternativ med låga halter av partikelutsläpp där de mest miljövänliga transportalternativen gynnas. Till exempel vill vi att det ska vara möjligt att ställa krav på varutransporter i tätort. Fordon som släpper ut mindre partiklar och andra förorenande ämnen och som kör tystare bör få bättre förutsättningar att köra . På de gator som är mest förorenade ska det vara möjligt att lokalt bestämma att enbart fordon som uppfyller krav om viss klimatprestanda, bullernivå och partikelutsläpp får köra, eller införa avgifter för dubbdäck. På samma sätt kan man, på de ställen där man vill, besluta att fordon som uppfyller dessa krav ska få möjlighet att köra i bussfil. Trängselavgifter ska också vara möjligt att införa kommunalt för att minska trafikbelastningen och utsläpp av luftföroreningar. Intäkterna som man får bör då gå tillbaka till investeringar på orten. Enligt kommunallagen får en kommun inte favorisera miljöbilsägare med gratis miljöbilsparkeringar. vill förändra lagstiftningen så det blir möjligt för kommuner att tillhandahålla gratis parkering för miljöbilar, eller särskilda parkeringsplatser för bilpooler eller elbilar. Vid byggnation av nya bostäder finns en norm för hur många parkeringsplatser för bilar som ska tillhandahållas. I tätorter och städer kan detta bli extremt kostsamt, upp emot per p-plats, på grund av högt markvärde. förändras behovet av parkeringsplatser i takt med att cykelinfrastruktur, bilpooler och kollektivtrafikförsörjning byggs ut. vill att kommuner i högre utsträckning väljer att satsa på utbyggnad av gröna mobilitetslösningar, till exempel cykelinfrastruktur eller medfinansiering av kollektivtrafik, i stället för att fördyra byggnadsprocesser genom att tillhandahålla många bilparkeringsplatser. vill att informationsteknologi, it, betraktas som det femte transportslaget jämte väg, järnväg, sjöfart och flyg vid planering och fördelning av anslag till infrastruktur. En fungerande informationsteknologi i form av tillgänglig bredbandsuppkoppling med hög kapacitet i hela vårt land innebär enorma möjligheter för nya mötesplatser, kunskap, frihet och utveckling. Alla ska kunna vara en del av det digitala samhället och vill därför se en digital allemansrätt som garanterar stabil och snabb uppkoppling och bredband i hela landet. 2014 såg till att satsades på bredband till landsbygden . Tillgång till bra och snabbt bredband behövs, inte minst på landsbygden där det är helt avgörande för både företag och privatpersoner. Därför satsar ytterligare för utbyggnad av bredband, framförallt på landsbygden. Precis som för elleverantörer är det viktigt att marknadsaktörer inom bredband och telefoni tar sitt fulla ansvar vid avbrott och störningar. För att få bukt med avbrottsproblem avseende telefoni och bredbandstjänster är det viktigt att arbeta med problemet från flera håll. Det är dels viktigt att kapaciteten stärks för att förhindra störningar. Det är dels viktigt att operatörerna tar ett större ansvar. För att säkerställa en hög leveranskvalitet anser att marknadens aktörer inom mobilt bredband och telefoni får ett större ansvar genom att man i lagstiftning inför en avbrottsersättning för kommunikationsoperatörer inom bredband och mobiltelefoni. Att frigöra bandbredd i etern som tidigare använts till marksänd digital-tv till förmån för mobila telefonitjänster är en viktig åtgärd för att förbättra täckningen. Beslutet om att frigöra 700-bandet kommer med rätt ställda täckningskrav att leda till en förbättrad täckning och färre vita fläckar på täckningskartan. Hälsa och sjukvård, liksom utbildning, kan i större utsträckning kompletteras med digitala funktioner. Detta gäller såväl högskoleutbildningar som grundskoleutbildningar. Inom vården finns det flera framgångsrika exempel på digitala vårdtjänster, ett exempel är e-hemtjänst. Nya tekniska lösningar inom välfärden kan skapa en tryggare och säkrare vård och omsorg för patienten samt en mer hållbar arbetsmiljö för personal. Ett fördjupat och utvecklat delat ansvar mellan stat, landsting, kommun och näringsliv bör initieras. Nationella strategier och åtgärdsplaner för utveckling av såväl digital utbildning som e-hälsa i landet bör skapas och vidareutvecklas. Det kommer hela landet till del, inte minst de med långa avstånd till dessa grundläggande samhällsfunktioner. Bygg mer för bostäder och företag Att öka bostadsbyggandet är en utmaning för såväl stora städer som mindre orter. I många delar av landet återstår problematiken med byggklar mark som inte bebyggs. För att minska kostnaderna och snabba på byggprocessen för byggnationer behövs fortsatta nationella regelförenklingar, och överklagandeprocesserna behöver ske inom en rimlig tid. Det behöver tydligare definieras vem som har rätt att överklaga detaljplaner. I stora delar av landet finns det områden som inte är detaljplanelagda. Här finns förutsättningar att införa andra regler än de som gäller i tätorter som gör det enklare och snabbare att bygga. Det är en frihetsreform som underlättar byggandet på landsbygden. Ett regelförenklingspaket för dessa så kallade utomplansbestämmelser bör genomföras. Generella insatser för att korta ner handläggningstider behövs. Besöksnäringen är viktig och skapar jobb både i städer och på landsbygden. Åtgärder som kan gynna tillväxt för besöksnäringen, såsom kostnadsminskningar samt lägre kostnader för att starta företag och anställa, är därför av hög prioritet för . Vi vill att gårdsförsäljning av lokalproducerad alkohol tillåts i , vilket skulle ge en växande bransch möjligheter att utvecklas ännu mer. Genom att tillåta gårdsförsäljning av egenproducerat öl och vin skapas också bättre förutsättningar för landsbygdsturismen. Vidare anser att företagslokaler på landsbygden ska undantas från kravet på bygglov vid uppförande av till exempel gårdsbutiker och lokaler för bed and breakfast. är kravet på bygglov slopat vid uppförande av byggnader kopplade till landsbygdsföretagande och lantbruksverksamhet, men då många landsbygdsföretag diversifierar sin verksamhet till flera grenar så bör detta undantag utökas även till andra näringsverksamheter knutna till landsbygden. Stärk det lokala inflytandet och reformera strandskyddet Det är viktigt att kommuner och regioner har möjlighet att skapa attraktivitet utifrån sina specifika förutsättningar och att lagstiftning och byråkrati inte sätter hinder för detta. Många kommuner vittnar om att möjligheterna begränsas på grund av ett stelbent strandskydd. Att värna viktiga strandmiljöer, allemansrätten och människors tillgång till naturen är för oss i en självklarhet, men det måste också finnas en avvägning mellan bevarande och utveckling. Därför vill se ett decentraliserat och närodlat strandskydd som ger kommunen större inflytande och flexibilitet att bestämma över vilka strandområden som ska bevaras och vilka som kan bebyggas. Bland annat bör perspektivet i strandskyddslagstiftningen ändras i syfte att öka det kommunala inflytandet. Behov av bostäder, utveckling, jobb och verksamheter måste ges en större roll i bedömningar av begränsningar i strandskyddet. Det ska vara möjligt att bygga och bedriva verksamhet även strandnära, och möjliggöra för fler geografiska områden att pekas ut som så kallade LIS-områden, landsbygdsutveckling i strandnära lägen. vill ta bort överprövningsmöjlighet vad gäller kommunala bygglov inom redan fastställda LIS-områden. Riksintressen är viktiga för att skydda vissa gemensamma värden men är på många håll i landet också en försvårande faktor när det gäller utveckling. Mer än halva yta täcks av ett eller flera riksintressen. Utpekanden av riksintressen bör ske i bättre dialog med berörda kommuner och regioner. Stärk människors och det lokala samhällets inflytande över sin vardag En bärande värdering i arbete är tron på människans vilja och förmåga att ta ansvar för sig själv och för andra. Principen ska vara att beslut i första hand ska fattas av människor själva, eller så nära den enskilda människan som möjligt. ser positivt på en regionalisering som också innebär en decentralisering. Starkare regioner är en förutsättning för decentralisering, att flytta makten närmare människor. kommer inte stå bakom ett förslag som tvingar in någon del av landet i en region där de inte vill vara, men vi kommer inte heller hindra dem som vill gå vidare med regionbildning. För är det viktigt att underifrånperspektivet ska styra för att makt och inflytande ska kunna flyttas närmare människor. tycker också att det är viktigt att människor, föreningar och företag har möjligheter att utveckla de platser de lever och verkar på. Förstärkt lokalt inflytande och mindre byråkratiskt krångel gör att initiativ att göra platser bättre, grönare och mer levande kan realiseras. Vi menar att om kommunsammanslagningar ska göras bör det ske underifrån på lokalt initiativ, vilket skapar förutsättningar för samarbete mellan närliggande kommuner. Det skapar en stärkt makt lokalt och regionalt som driver utveckling i hela landet. Ägande, ansvar och befogenheter går hand i hand. Det man äger förvaltar och vårdar man också. För är äganderätten en grundmurad rättighet och en vägledande princip. Vi anser att den svenska skogen även fortsatt bör vårdas och brukas enligt principen ”frihet under ansvar”. Myndigheter har rätt att lägga restriktioner på privat ägd mark utan ersättning till markägaren vid bildande av olika andra områdesskydd. Detta får ekonomiska konsekvenser för markägaren som kan bruka sin mark. vill därför att det görs en omfattande översyn av myndigheters hänsyn till äganderätten vid bildande av områdesskydd. Vi vill även se en utredning av olika ersättningsformer vid områdesskydd och annat intrång som begränsar äganderätten. Intrång i landskapet som kräver mark bör ske med marksnål teknik där det är möjligt och kostnadseffektivt, för att minimera markintrång. Detta gäller till exempel vid byggande av samhällsinfrastruktur och luftburna ledningar. vill påskynda omställningen till det klimatneutrala samhället och anser att det är viktigt att tydligt profilerar sig som ett föregångsland när det gäller utveckling och användning av förnybar energi. Ett viktigt steg på vägen är att tydligt ta avstånd från utvinning av fossil energi i vårt land. Elförsörjningen i har i alltför hög grad varit beroende av vattenkraft och kärnkraft. För att skapa en långsiktigt robust elförsörjning, behöver ett tredje ben utvecklas, med en kraftfull utbyggnad av förnybar energi, som också steg för steg minskar vårt beroende av kärnkraft. vill att uranet ska stanna i marken och vill därför införa ett nationellt förbud mot uranbrytning. Staden måste få vara en plats där människors initiativ inte begränsas av byråkrati och krångel, där nationella regelverk tar hänsyn till stadens särskilda förutsättningar för att kunna växa och där möten och företagsamhet kan skapa utveckling och attraktivitet. Vi vill att städer ska vara föregångsexempel på klimateffektiva städer utan klimatpåverkan med ren luft, rent vatten och god tillgång till grönområden. Att bygga högt och tätt med bra kollektivtrafik och cykelbanor gör att den gröna stadens klimat- och miljöpåverkan minskar och att människor kan resa snabbare och enklare. Svenska städer tillhör de mest konkurrenskraftiga, innovativa och miljövänliga i världen. vill befästa och förstärka de svenska städernas roll som såväl ekonomiska som miljömässiga föredömen. För att göra detta måste investeringar i såväl infrastruktur som byggande öka. Då krävs omfattande regelförenklingar vad gäller byggregler och en friare hyressättning. Vi vill förenkla regler som gör det enklare att ordna kulturevenemang, försäljning av mat och dryck och annan verksamhet som bidrar till ett mer dynamiskt gatuliv i staden. Förtätning av städer sparar transporter, minskar bilberoende och skyddar värdefulla grönområden och jordbruksmark. Det är viktigt att bibehålla städernas karaktär som vi bygger på höjden i områden där det är möjligt. Förtätning är lika angeläget i glesa förorter som i storstadsområden. Genom att bygga på höjden och förtäta områden ges utrymme för fler bostäder som stadens puls förenas med gröna och rofyllda miljöer. Vi vill minska barriäreffekter från vägar och järnvägar, därför bör sådana barriärer överdäckas där det är möjligt. På så sätt kan även mark för bostadsbyggande göras tillgänglig och framkomligheten öka. Stärkt konkurrenskraft för de gröna näringarna Den gröna kolatomen, som finns i våra naturresurser på åkern och i skogen, utgör en oumbärlig byggsten i framtidens hållbara samhälle. Det är viktigt att de rikedomar som finns i naturen också bidrar till att utveckla de samhällen och verksamheter som är lokaliserade där naturresurserna finns. Detta för att vi ska kunna skapa ett hållbart samhälle i alla dess delar. Med den gröna kolatomen som bas kan vi producera livsmedel, drivmedel, kemikalier, tyg och byggmaterial från förnybara resurser. Det skapar nya affärsmöjligheter för de gröna näringarna och landsbygdens företag som det minskar belastningen på klimat och miljö. Det skapar jobb och tillväxt bland landsbygdens företag och de industrier och tjänstesektorer i hela landet som ska förädla och förmedla dessa råvaror och produkter, och för export av miljöteknik och kunskap. Många delar av de gröna näringarna står dock inför akuta utmaningar. Det gäller inte minst bönderna, som måste ges större möjlighet att vara konkurrenskraftiga genom sänkta kostnader och enklare regler. Det akuta läget för bönder kräver olika typer av åtgärder. Därför föreslår både kort- och långsiktiga åtgärder för att stärka jordbrukets konkurrenskraft. Tillsammans är jorden och skogen gröna guld och dess produkter leder till klimat- och miljönytta i hela världen. Därför måste landsbygden ha rätt verktyg för att bedriva ett modernt jord- och skogsbruk. För att ta ett samlat grepp kring de affärsmöjligheter som en övergång till ett biobaserat samhälle ger menar att en nationell strategi för en biobaserad samhällsekonomi ska tas fram.