mot · H4023350 · 2016-10-05 00:00:00 — Hur flyktingmottagandet till kommer se ut framöver är mycket osäkert och beror bland annat på hur andra länder i EU och hur EU som helhet agerar. Att det kommit många asylsökande till innebär stora påfrestningar i delar av samhället. Det är brist på till exempel skolplatser, lärare och socialsekreterare. handlar det om att människor som kommit hit ska ha jobb, egen försörjning och någonstans att bo. Att skapa fler vägar in på arbetsmarknaden är helt avgörande för att det ska fungera. För att skapa ett hållbart mottagande och upprätthålla förtroendet för och legitimiteten i asylsystemet behöver asylprocessen präglas av ordning och reda. Vi behöver ha tydliga regelverk som skapar förutsättningar för ett jämnt flyktingmottagande inom EU. Vi ska ha korta och rättssäkra processer. Den som får uppehållstillstånd ska ha goda förutsättningar att etablera sig i och få arbete och bostad. Den som nekas uppehållstillstånd ska lämna och återvända till sitt hemland. a.En långsiktigt hållbar migrationspolitik står för en långsiktigt hållbar migrationspolitik. I när så många människor är på flykt är det viktigt att och övriga delar av världen kan erbjuda skydd undan krig och förtryck. måste mottagandet i fungera i praktiken. För att migrationspolitiken ska vara långsiktigt hållbar krävs bland annat att myndigheter och kommuner klarar sina uppdrag. behöver ordning och reda i flyktingmottagandet Åtgärder såsom tillfälliga uppehållstillstånd och skärpta försörjningskrav vid anhöriginvandring bör bli permanenta och gälla även efter att giltighetstiden av den nuvarande tillfälliga lagen har gått ut. Därutöver behöver en lagstiftning som ger förutsättningar för en tillfällig paus i flyktingmottagandet, detta mot bakgrund av det mycket stora mottagande av asylsökande vi har haft och den osäkerhet som präglar bland annat EU:s förmåga att hantera den gemensamma asylpolitiken. Med en tillfällig paus skulle enbart ta emot kvotflyktingar och asylsökande som kommer direkt från tredje land. Övriga direktavvisas till det säkra land de kommit via. Liknande lagstiftning beslöts av i och har föreslagits av regeringen i . Gemensamt ansvar för flyktingmottagandet i EU har tagit och tar ett stort ansvar för människor på flykt. tog vi emot drygt 160 000 asylsökande. Det är det största mottagande som ett OECD-land någonsin haft under ett enskilt år i förhållande till antal invånare. vill ha ett fungerande EU-gemensamt asylsystem. I det ligger att EU-gemensamma beslut efterlevs av alla medlemsländer. Det största problemet har inte varit svårigheter att fatta beslut på migrationsområdet på EU-nivå, utan att få besluten att efterlevas. Vi vill att ekonomiska incitament och sanktioner på EU-nivå används för att få länder att efterleva besluten och ta ett större ansvar. Tillfälliga uppehållstillstånd övergår till permanenta när man kommer i jobb Alla länder inom EU har förbundit sig till samma konventioner för att skydda människor på flykt. Det är en grundläggande princip för alla stater som står upp för mänskliga rättigheter, och en princip som aldrig viker från. Vi ser dock att integrationen i har fungerat alldeles för dåligt, vilket ger oss anledning att se över hur asylreglerna kan påverka människors drivkrafter. Politiken har mycket att bidra med för att underlätta för människor att integreras i det svenska samhället – men vi måste också förvänta oss att människor vill och har förmåga att göra det. Vi vill stärka människors drivkrafter till arbete och integration. föreslår därför att huvudprincipen för uppehållstillstånd bör ändras från permanenta till tillfälliga uppehållstillstånd. Detta bör gälla även efter att giltighetstiden för den treåriga lagstiftningen om begränsade möjligheter att beviljas uppehållstånd i har gått ut. Vi vill att det tillfälliga uppehållstillståndet blir permanent om man fullföljt de etableringsaktiviteter man har i sin etableringsplan, eller om man innehaft en anställning med lön efter villkor . Detta är en del i att öka incitamenten och egenansvaret i att bidra till att göra sig anställningsbar. Har etableringsinsatserna inte fullföljts förlängs det tillfälliga uppehållstillståndet om skyddsbehov kvarstår. Utvidga försörjningskravet för anhöriginvandring Försörjningskravet infördes av alliansregeringen. var då det enda land i EU som saknade liknande krav. I och med införandet av kravet infördes också en mängd undantag som gör att kravet endast omfattar under en procent. Regeringen avskaffade undantagen inom ramen för den treåriga asyllagstiftning som föreslogs . vill att det nya regelverket ska gälla permanent. arbetskraftsinvandringen och stoppa missbruk behöver arbetskraftsinvandring för att ge företag, offentlig sektor och organisationer möjlighet till god kompetensförsörjning. vill värna det svenska regelverket för arbetskraftsinvandring, som missbruk måste beivras. Vi vill införa ett tak för den maximala handläggningstiden av arbetstillstånd, då väntetiden är för lång. Vi vill att i sin kontrollfunktion ska ges direktåtkomst till vissa uppgifter hos andra myndigheter för att motverka missbruk av systemet med arbetskraftsinvandring ytterligare. Därför vill vi även införa en ny brottsrubricering och skärpa straffen vid bland annat medvetet lämnade oriktiga uppgifter i tillståndsprocessen. Det måste vara en tydlig skillnad på ett ja och nej i asylprocessen. Våra insatser i måste vara inriktade på människor som har ett skyddsbehov, inte på de som saknar skyddsbehov. Det handlar också om trovärdigheten till systemet. Därtill finns en uppenbar risk för att skuggsamhällen med människor som är i landet utan tillstånd växer sig större om skillnaden mellan ett ja och ett nej i asylprocessen inte upprätthålls. Effektivt återvändande för de som nekas uppehållstillstånd i vill se ett kraftigt förstärkt återvändandearbete. , polisens och Kriminalvårdens insatser måste intensifieras. Det behöver bli enklare att ta hand om id-handlingar i asylärenden. Fler återtagandeavtal med andra länder måste komma på plats. Sådana avtal bidrar till att underlätta återvändandet. Förvar är en viktig åtgärd då det finns en risk att en person avviker. Möjligheten till förvar bör användas i större utsträckning och förvarsplatserna bör bli fler. Det behövs minst ett nytt förvar i norra . Lagstiftningen bör skärpas så att det inte, som , går att ansöka om asyl på nytt . satsar på förstärkt återvändandearbete och fler förvarsplatser , , och . Tillfällig satsning på förhöjt återetableringsstöd Den som vill återvända till sitt hemland från kan under vissa förutsättningar få återetableringsstöd. För att få återetableringsstöd ska man ha återkallat asylansökan eller fått avslag på den och man vill självmant återvända till ett land där situationen gör det svårt att ordna bostad och jobb. Återetableringsstödet uppgår till för varje person och för barn . En familj kan få högst . Medlen till återetableringsstöd bör öka för att möjliggöra för fler att återetablera sig på ett tryggt sätt. satsar på utökade resurser för återetableringsstöd. 11.En trygg välfärd och bättre sammanhållning plan för ett starkare tar sikte på att bygga starkare genom fler jobb och en stark ekonomi. Det är också grunden för att bygga ett starkt välfärdssamhälle som håller ihop. Det är när fler människor arbetar som vi kan bygga en starkare välfärd. När vi skapar jobb och gör det lättare att starta och driva företag kan fler vara med och betala för vår gemensamma välfärd. Fler i arbete är den bästa garanten för en trygg skola, vård och omsorg. Det ska vara ordning och reda i välfärden och varje skattekrona ska användas omsorgsfullt. Det krävs god insyn, tillsyn och tydliga krav. Vårt fokus ska vara på kvalitet i form av höga resultat samt upplevd kvalitet hos patienter och brukare. Det skapar förutsättningar för en trygg välfärd och bättre sammanhållning. Med en åldrande befolkning och ett stort flyktingmottagande står kommuner och landsting inför betydande utmaningar . Behovet av bostäder, skolor, vård och omsorg ökar som antalet skattebetalare inte följer med. Utmaningarna förstärks av att många kommuner har omfattande underhålls- och investeringsbehov då det nu är närmare kommunernas stora investeringar genomfördes. Kommunernas ekonomi kommer befinna sig under betydande press . För att långsiktigt och uthålligt stärka välfärden krävs att ekonomin växer och att fler kommer i jobb. När fler betalar skatt och skattebasen växer skapas mer resurser till vår gemensamt finansierade välfärd. Det är utgångspunkten för politik. När föreslår sänkta skatter, stramare bidrag och bättre företagsklimat, handlar dessa åtgärder ytterst om att långsiktigt trygga vår välfärd. vill hitta en avvägning som gör att våra trygghetssystem fångar upp och skyddar människor som oförskyllt råkar illa ut till följd av sjukdom, arbetslöshet eller arbetsskada men som ger tillräckliga drivkrafter till arbete. Bokslutet i regering visar på att Alliansens ekonomiska politik och välfärdspolitik har fungerat och gått hand i hand. Alliansens ekonomiska politik bedöms ha lett till att motsvarande knappt 270 000 jobb skapades 2014 jämfört med när Alliansen tillträdde. Enligt beräkningar från har vård, skola och omsorg stärkts med mer än i fasta priser. Resurserna för både vård, skola och omsorg har också ökat per invånare. Figur 23: Resurser per elev i för-, grund- och gymnasieskolan 2006–2014 (fasta priser). På kort sikt finns dock anledning att stärka välfärdens finansiering från statligt håll. Det krävs dels för att stärka kommunernas ekonomi generellt, dels för att höja ambitionsnivån i den svenska skolan. Därför gör en satsning dels på oriktade statsbidrag, dels på riktade medel för en bättre skola i hela . Välfärdsmiljarder och lokalt integrationsarbete Kommunernas ekonomi kommer befinna sig under betydande press . satsar därför oriktade medel på till kommunerna –2020. görs riktade satsningar för att stärka den svenska skolan om . har haft stora problem med att integrera nyanlända på arbetsmarknaden. Med dagens stora flyktingmottagande behöver stora insatser göras för att bryta mönstret och stärka integrationen av nyanlända. Resurser och insatser behöver göras nationellt men också ute i kommunerna. kommuner kan inte vänta utan behöver resurser här och för att kraftfullt förbättra arbetet med integration av nyanlända. föreslår därför en satsning på för att stärka kommunernas arbete med integration. Pengarna ska kunna användas för att stärka kommunerna gällande integrationsinsatser, skola, socialtjänst, välfärd och bostäder. En fungerande vardag och språkinlärning är grunden för att kunna söka sig in på arbetsmarknaden. Då måste kommunerna klara att erbjuda bra sfi, bostäder nära jobben och en skola som fungerar. Sammanlagt uppgår resurstillskotten till skolan, vården, omsorgen och den allmänna välfärden till . Detta ska jämföras med regeringen som satsar på kommunerna . satsar till kommunerna –2020 i oriktade statsbidrag samt insatser för att stärka integrationen, och i riktade satsningar för en bättre skola i alla kommuner. Figur 24: välfärdssatsningar. Källa: Egna beräkningar b.En hälso- och sjukvård av hög kvalitet i rätt tid Svensk vård och omsorg uppvisar i ett internationellt perspektiv goda resultat. finns fortfarande brister. Långa väntetider och otillräcklig tillgänglighet är fortfarande ett problem i delar av vården. Fördelningen av resurser mellan dem som har större och dem som har mindre behov fungerar inte optimalt. Brist på kompetens i vissa vårdyrken, till exempel sjuksköterskor, är vanligt i stora delar av landet. Vården är fortfarande inte jämlik: finns det oacceptabla skillnader gällande såväl kvalitet och kontinuitet som väntetider. Trots att väntetiderna sjunkit betydligt i den svenska vården finns fortfarande stora, och ibland livsavgörande, skillnader inom landet. Väntetiderna för lungcancer är ett exempel där stora variationer kan vara skillnad mellan liv och död. Byråkrati och administration, kommun- eller landstingsgränser ska inte få hindra den enskilde att få vård av hög kvalitet i rätt tid. Läget har tydligt förbättrats bl.a. genom riktade satsningar. väntade var fjärde patient på en operation i specialistvården, hade motsvarande drygt var åttonde patient en så lång väntetid. Men mer behöver göras. Det är oroande att regeringen inte verkar ta dessa utmaningar om väntetider, tillgänglighet och kvalitet på allvar. Regeringen har tillsammans med avskaffat kömiljarden och omvandlat den till ett generellt statsstöd till landstingen utan några krav på prestation eller minskning av väntetiderna. Det riskerar att leda till att landstingen omprioriterar sina egna resurser och att stödet därmed har mycket små effekter på vårdens kvalitet och tillgänglighet. står för en annan politik. Vi sätter patienten först. Kvalitet, tillgänglighet och valfrihet är ledorden för de förslag som presenteras i budgetmotionen. En utvecklad prestationsbunden vårdgaranti Trots kortare köer är det alltför många som fortfarande upplever att det kan vara svårt att komma i kontakt med sjukvården. Vissa landsting klarar inte heller kraven i den nationella vårdgarantin och det är stora skillnader mellan landstingen. Medan väntetiderna i vården har kortats väsentligt är bristande samordning och samverkan inom och mellan vårdgivare ett problem i dagens hälso- och sjukvård. Därför behöver den prestationsbaserade vårdgarantin utvecklas, bl.a. vad gäller tidsgränser och för att omfatta hela vårdkedjan. föreslår därför att den prestationsbundna vårdgarantin utvecklas med tydligt fokus på att korta väntetider och öka tillgängligheten i hälso- och sjukvården. Förutom att fortsatt främja tillgänglighet och korta köer ska den också öka huvudmännens förutsättningar och drivkrafter att skapa mer sammanhållna vårdkedjor och öka vårdgivarnas helhetsansvar för patienten. Vi vill utveckla vårdgarantin, stimulera ökat fokus på patientflöden samt säkra och förstärka det fria vårdvalet. Därutöver ges särskilt stöd till utveckling av kvalitet och innovationer i vården. satsar på en utvecklad prestationsbunden vårdgaranti , med ökat fokus på tillgänglighet och samordning. Säkra kompetensförsörjningen i vården Frågan om den framtida kompetensförsörjningen inom vården måste lösas långsiktigt. De ökande kraven i vården och omsorgen kommer att kräva fler medarbetare. vill ta fram en nationell, långsiktig och hållbar strategi gällande personalförsörjning, som tar hänsyn till den snabba medicinska och tekniska utvecklingen. Strategin bör gälla framtida behov av till exempel specialistsjuksköterskor, röntgensjuksköterskor och biomedicinska analytiker. satsar för att förbättra kompetensförsörjningen inom vården. Inför examensbonus för sjuksköterskor Sjuksköterskor, och särskilt specialistsjuksköterskor, är ett av de största bristyrkena . Ett av problemen är att det är få som sökt sig till dessa utbildningar samt att långt ifrån alla studenter som börjat på utbildningarna har fullföljt dem. För att stärka kompetensförsörjningen i vården föreslår att alla som tar examen från lärar- och sjuksköterskeutbildningen ska få en examensbonus. Bonusen kan även vara större ifall en student läser en längre utbildning, som överstiger . Studenten ska kunna ta ut bonusen antingen som en skattefri bonus vid utbildningens slut alternativt som avskrivna studielån. satsar på en examensbonus för sjuksköterskor. Samla kompetens och stärk kvaliteten i cancervården Utvärderingar har visat på stora regionala skillnader inom cancervården. Genom ökade riktade resurser och genom att samla kompetensen vill vi stärka jämlikhet och kvalitet i cancervården. Det är bra att även regeringen ställer sig bakom denna satsning. I syfte att bidra till snabbare diagnoser och högre kvalitet och stärka likvärdighet vill vi att viss avancerad högspecialiserad cancervård koncentreras till färre utförare av vård. Stärk den psykiatriska vården Den psykiska ohälsan i fortsätter att öka. Särskilt oroande är den ökande psykiska ohälsan hos barn och unga. Därtill har andelen barn och unga som får diagnosen neuropsykiatrisk funktionsnedsättning ökat kraftigt. Akuta psykiatriska problem tycks också öka. Vård på sjukhus för självskador har tydligt ökat bland unga, enligt exempelvis . Den psykiatriska vården står inför många utmaningar. Några av dessa handlar om långa väntetider och stora variationer mellan olika delar av landet avseende såväl kvalitet som tillgänglighet. Vi avsätter medel de kommande fyra åren i syfte att genomföra strukturerade försöksprojekt gällande att utveckla vårdgarantin för barn och unga inom den psykiatriska vården. satsar för att påbörja en förstärkning av den psykiatriska vården för barn och unga. Hög kvalitet i vården genom tydliga och enhetliga krav vill införa en generell tillståndsplikt för alla utförare i välfärden. Det ska som huvudregel krävas tillstånd för att bedriva verksamhet enligt skollagen, socialtjänstlagen, lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) samt hälso- och sjukvårdslagen. Därtill bör sanktionsmöjligheter införas vid uppenbara brister som gör att vårdgivare och utförare inte uppfyller de grundläggande tillståndskraven. För att stärka kvaliteten i välfärden bör Inspektionen för vård och omsorg () få ett utökat uppdrag i syfte att bl.a. stärka tillsyn, uppföljning och patienternas och anhörigas möjligheter att framföra klagomål och brister gällande vårdens kvalitet och bemötande. Vidare bör Myndigheten för vård- och omsorgsanalys få ett särskilt uppdrag att se över hur staten kan stimulera och stödja en långsiktig satsning på och att kartlägga goda exempel inom e-vård i syfte att sprida dem. satsar för att stärka tillsyn och uppföljning hos Inspektionen för vård och omsorg och utvecklingen av kvalitetsregister och goda exempel hos Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Valfrihet i vården som gynnar alla Rätten att själv få välja var och hur man tar del av hälso- och sjukvården är en viktig del i att kunna utforma sitt eget liv och sin egen tillvaro. Man ska kunna välja sin vård utifrån egna behov och förutsättningar, oavsett var i landet man bor. Detta i sin tur förutsätter mångfald och alternativ. Det vill värna, inom ramen för system som sätter tydliga och enhetliga kvalitetskrav på alla offentliga och privata utförare. c.En trygg ålderdom och äldreomsorg av hög kvalitet Andelen äldre i ökar stadigt. Det är ungefär två miljoner människor som är . Det är positivt och någonting att glädjas åt. Men att åldras innebär ofta ett ökat behov av hjälp i vardagen. Hur hjälpen utformas påverkar i hög grad livskvaliteten. utgångspunkt är att varje människa är unik, med egna önskemål och intressen. Rätten till självbestämmande är lika viktig oavsett ålder. Den välfärd som betalas med våra gemensamma resurser ska därför präglas av stor valfrihet, hög kvalitet och ett värdigt bemötande och finnas tillgänglig för alla som behöver den. äldre kan vänta sig fler år med god hälsa än i de allra flesta länder. lever vi efter pensioneringen. Det är en fantastisk utveckling. Men det kräver också en förändring i synen på äldre. Det är viktigt att politiken visar förståelse och respekt för att äldre inte är en homogen grupp människor med samma behov och önskemål. Det behöver skapas fler vägar för att underlätta för människor att leva det aktiva liv de vill leva. En viktig fråga för många äldre är att få ekonomin att gå ihop i vardagen. Regeringens skattehöjning som ökar kostnaderna för att anställa äldre gör det svårare för äldre att vara aktiva på arbetsmarknaden och på det sättet förbättra både sin egen och samhällets ekonomi. Möjligheten att fortsätta arbeta handlar om att ha ett sammanhang där man behövs och där man har en social tillhörighet. Höjt bostadstillägg för pensionärer Bostadstillägg är ett skattefritt tillägg som ges till pensionärer med låg pension. Bostadstillägget är inkomstprövat och riktar sig till pensionärer med låga inkomster. av de som får bostadstillägg är ensamstående och det finns en stor överrepresentation av kvinnor. 2015 var kvinnor av det totala antalet pensionärer med bostadstillägg. vill höja bostadstillägget eftersom det är en förmån som på ett effektivt sätt träffar de pensionärer som har de minsta ekonomiska marginalerna. Förslaget innebär att pensionärerna med lägst inkomst kan få mer i bostadstillägg. satsar för att höja bostadstillägget för pensionärer med . Stärkt kompetensförsörjning och ökad kvalitet i äldreomsorgen De största samhällsutmaningarna för att säkra en trygg ålderdom för alla äldre handlar om att skapa en mer tillgänglig vård, att möjliggöra en äldreomsorg av högre kvalitet och att kunna säkra kompetensförsörjningen. Regeringen har ett ensidigt fokus på att öka antalet personal, och bortser ifrån att det finns många andra faktorer som påverkar kvalitet, valfrihet och värdighet inom äldreomsorgen. förstärker de satsningar på mer personal i äldreomsorgen som görs med ytterligare medel 2017–2019. I de samlade satsningarna på äldreomsorgen bör en fortsatt satsning på ett nationellt måltidslyft ingå. behövs en riktad satsning på kompetensförsörjning och ökad kvalitet som bland annat ska bidra till att utveckla en nationell strategi gällande personalförsörjning och kompetensutbildning för medarbetare och chefer. Därtill ska fler satsningar på mobil hemsjukvård stödjas. satsar på kompetensförsörjning i äldreomsorgen. Bryt ensamheten och öka livskvaliteten för äldre Vi vill påbörja en nationell satsning tillsammans med andra aktörer för att öka livskvaliteten för äldre inom äldreomsorgen. Äldre som bor i äldreboende ska ha möjlighet att få sällskap för att gå ut och promenera i friska luften. Vi vill dessutom åstadkomma ett måltidslyft inom äldreomsorgen oavsett om det handlar om maten som serveras i äldreboende eller hemtjänst. Maten ska vara ett glädjeämne i vardagen för äldre. satsar för att påbörja ett arbete att bryta äldres ensamhet och öka deras livskvalitet. satsar för att påbörja ett måltidslyft i äldreomsorgen. Mer mobil vård för de mest sjuka äldre Vi vill påbörja en nationell satsning tillsammans med andra aktörer för att metodiskt och strukturerat stimulera mer av en mobil nära vård för de mest sjuka äldre. Det handlar främst om dem med en eller flera kroniska sjukdomar. En styrande princip bör vara att vården ges nära befolkningen. Vi avsätter medel de kommande fyra åren i syfte att genomföra pilotprojekt gällande mer mobil vård för de mest sjuka äldre. satsar för att förstärka en utveckling av mer mobil nära vård för de mest sjuka äldre. vill minska den administrativa bördan kopplad till biståndsbedömning och möjliggöra för en mer förenklad biståndsbedömning. Vi vill ge de äldre tillsammans med närstående utökade möjligheter att själva, i samråd med biståndsbedömarna, utforma vad de beviljade omsorgstimmarna bör ägnas åt oavsett om det handlar om äldreboende eller hemtjänst. Hög kvalitet i äldreomsorgen genom tydliga och enhetliga kvalitetskrav vill säkra tillståndsgivning, tillsyn, uppföljning och utvärdering inom äldreomsorgen genom ett tydligt uppdrag och ökade resurser till Inspektionen för vård och omsorg. d.En trygg social omsorg som sätter barnens uppväxtvillkor först är ett av världens bästa länder att växa upp i för barn och unga. Det ska fortsatt vara så. ska vara ett land där alla blir sedda och hörda och känner sig behövda oavsett ålder, bakgrund och erfarenheter. De allra flesta barn i har det bra; finns det emellertid barn som inte har det bra. Vissa barn mår dåligt och lever i en uppväxtmiljö som till och med ibland är direkt skadlig. Höjd inkomstgräns i bostadsbidraget Bostadsbidrag är en inkomstprövad förmån och inkomstgränserna för prövning av rätten till bostadsbidrag har varit oförändrade . föreslår att inkomstgränsen för prövning av rätten till bostadsbidrag för barnfamiljer ska höjas från till för ensamstående och från till för makar. satsar för att höja inkomstgränsen för bostadsbidrag som lämnas till barnfamiljer. En nationell handlingsplan för