mot · H4023494 · 2016-10-05 00:00:00 — Därtill kommer förslag om en förbättrad matchning genom införandet av en jobbfixarpeng, högre jobbfokus inom diverse transfereringssystem samt ett förbättrat företagsklimat som kan väntas gynna alla dessa grupper. Mer kan komma att behöva göras. Men de förslag som presenterats ovan utgör ett första kraftfullt program ämnat att bryta tudelningen på svensk arbetsmarknad. 8 Miljö och klimat har bevisat att ekonomisk tillväxt kan ske parallellt med mindre miljöpåverkan; att miljö och ekonomisk tillväxt kan gå hand i hand. Förutsättningen är smarta och kraftfulla styrmedel som gör det lönsamt att agera miljövänligt och olönsamt att förorena. , och under olika regeringar, har den ekonomiska tillväxten ökat som klimatutsläppen har minskat. Svensk ekonomi tillhör de mest klimateffektiva i världen. BNP har växt med , som utsläppen av växthusgaser har minskat med . [173] Mycket har gjorts, men mycket mer kommer att behöva göras framöver. enades FN:s parter under klimattoppmötet i om ett gemensamt avtal för att begränsa den globala medeltemperaturökningen till väl , med sikte mot 1,5 grads uppvärmning. Parterna fick inför detta möte delge sina nationella åtaganden för att nå målet. Mycket tyder på att de presenterade åtagandena är långt från tillräckliga. Uppgången i globala koldioxidutsläpp har bromsats, men den nödvändiga minskningen har ännu inte ens påbörjats. går både 2015 och 2016 till historien som de varmaste åren som någonsin registrerats, sedan temperaturmätningarna startade för . [174] och övriga länder i världen behöver ta ytterligare steg för att påskynda omställningen och minimera miljöpåverkan. arbetar på bred front för att nå resultat för miljön, bland annat genom målsättningen om att nå förnybar energi . Den parlamentariska miljömålsberedningen har lämnat förslag på att höja ambition om att nå noll nettoutsläpp av växthusgaser istället för det tidigare fastställda målet till 2050, vilket står bakom. Diagram 30 Utsläpp av växthusgaser per BNP-enhet 2014 Källa: (2016d). föreslår ett brett reformprogram för att minska utsläppen och ställa om fordonsflottan, minska gifterna i vår vardag, öka den förnybara energiproduktionen samt stärka havs- och vattenmiljön och värna den biologiska mångfalden. Detta innefattar bland annat förslag om miljöbilspremier och -avgifter enligt bonus−malus för personbilar, ett system för kvotplikt för drivmedel, miljölastbilspremier, förbättrade förutsättningar för såväl storskalig som småskalig produktion av förnybar energi, samt ökade investeringar i både laddinfrastruktur och energilagring. ligger långt fram och har som ett av få EU-länder nått vårt åtagande till 2020 om att av energin i transportsektorn ska vara förnybar. Men vi har fortfarande långt kvar till målet om en fossiloberoende fordonsflotta. har omställningen av fordonsflottan tappat tempo och andelen miljöbilar minskat. Därför vill öka omställningstempot och sätta tydligare mål för omställningen, som ska understödjas av klimateffektiva styrmedel. Det övergripande målet är att minska utsläppen. Därför behöver vi både stimulera användningen av riktigt miljövänliga bilar, men också sänka utsläppen från den bilpark som redan rullar på de svenska vägarna. Ekonomiska styrmedel utgör ett av de viktigare instrumenten inom miljöpolitiken. föreslår därför en omfattande grön skatteväxling. Skatten på utsläpp och gifter bör öka och intäkterna användas för att sänka skatten på jobb och företagande. Vi förstärker i denna budgetmotion vår tidigare skatteväxling. Totalt uppgår förslag om grön skatteväxling till , vilket är mer än regeringen. Det utgör ett ambitiöst och omfattande program för att minska utsläppen av växthusgaser och bidra till en giftfri vardag, som arbete, företagande och förnybar energi premieras. vill se en grön skatteväxling, där förorenaren betalar för sin miljöskada och resurserna används till att sänka skatten på jobb och företagande. På så vis sätts ett pris på miljöförstöring som dessa intäkter återförs för att sänka skattebördan på sådant som har stor samhällsekonomisk nytta, som jobbskapande i växande företag. Detta bör vara en ledstjärna för skattepolitiken i tider av små marginaler i statsfinanserna. Det finns utrymme att förstärka de miljöstyrande skatterna genom skatter på förbränning av avfall, specifika farliga ämnen i kläder och skor samt genom att ta bort existerande undantag från koldioxid- och energiskatter. I regeringsställning 2006−2014 bidrog till att skatten på arbete sänktes påtagligt via jobbskatteavdrag och sänkta arbetsgivaravgifter. höjdes miljöskatterna och andra skatter, som fordonsskatten, miljödifferentierades. Skattebördan på arbete minskade och skattebördan på föroreningar ökade. Ändå finns mycket mer att göra. Skatt på arbete beräknas nästkommande år uppgå till 1 200 miljarder av skattebördan i , skatt på föroreningar bara knappt 80 miljarder. Över tiden kommer miljöpåverkan att minska och med den skatteintäkterna och skattetrycket. Målet är ytterst att miljöskatterna som andel av de totala skatterna, och i absoluta termer, ska minska i takt med att miljöförstöringen minskar. Regeringen har tyvärr helt övergivit idén om grön skatteväxling. Skatterna har höjts på utsläpp, men inte sänkts på arbete. Istället har skattehöjningarna på arbete varit mångfalt större och skatten dessutom höjts på förnybar energi, motsatsen till grön skatteväxling. Gör kväveoxidavgiften till en skatt Kväveoxider bildas vid förbränning och bidrar till försurning och luftföroreningar. För att minska dessa utsläpp infördes en kväveoxidavgift. Avgiften omfattar energiproduktion för uppvärmning av byggnader, elproduktion och industriella processer. Avgiften återbetalas i förhållande till respektive anläggnings producerade energi, vilket innebär att anläggningar som producerar energi med mindre utsläpp än genomsnittet gynnas medan anläggningar med högre utsläpp per producerad energienhet missgynnas. föreslår, i en rapport , att återbetalningen av kväveoxidavgiften halveras. [176] Det är ett steg i rätt riktning och skulle öka miljöstyrningen i systemet. föreslår dock att återbetalningen helt fasas ut och att avgiften därmed görs om till en skatt. För att inte missgynna mindre anläggningar och för att undvika att implementeringskostnaderna överstiger de ekonomiska och miljömässiga vinsterna bör, precis som föreslår, ett fritak införas. Att göra om kväveoxidavgiften till en skatt väntas medföra ökade intäkter om . Färre undantag från koldioxid- och energiskatten Delar av industrin har undantag från, eller nedsättningar av, energi- och koldioxidskatterna för fordon. Dessa subventioner minskar den miljöstyrande effekten och har kritiserats av i sin utvärdering av svensk miljöpolitik som de svagaste delarna av vad som annars är ett föredöme på klimatområdet. har därför föreslagit begränsningar av dessa undantag för branscher där icke-fossila alternativ i allt högre grad finns tillgängliga. Det är glädjande att även regeringen har valt att minska undantagen. Flera undantag finns dock fortfarande kvar. Dessa bör som regel fasas ut. föreslår därför att nedsättningen av koldioxid- samt energiskatt på diesel till fordon som används i gruvindustriell verksamhet avskaffas. Totalt medför detta en offentligfinansiell intäkt om . har importen av sopor fördubblats i och utbyggnaden av förbränningsanläggningar är stor. [180] Det har bidragit till att stärka energiförsörjningen och minska deponier, men för är det självklart att försöka sluta kretsloppen och använda de resurser vi har på det mest effektiva sättet. Effektiva kretslopp och en hållbar återvinning av resurser är en viktig del av en grön omställning. För att styra mot en ökad återvinning och mer resurseffektivitet föreslår att en punktskatt på förbränning av avfall införs. En sådan skatt bör omfatta allt avfall, för såväl hushåll som verksamheter, exklusive farligt avfall och utformas på ett sätt som garanterar att kostnaden tydliggörs för den som först lämnar ifrån sig avfallet. Liknande avgifter finns i flera andra EU-länder. [181] Enligt statistik omhändertas redan avfall genom förbränning som prognosen pekar mot ökade mängder. Skatten förslås bli /ton och beräknas då ge skatteintäkter om . Reformerat system för handel med utsläppsrätter För en stor del av klimatutsläpp sätts priset på utsläppen av det gemensamma systemet för utsläppshandel inom EU ETS. Det är ett av de mest effektiva marknadsbaserade verktygen som klimatpolitiken har att tillgå, men det är inte tillräckligt välfungerande. Priset på utsläpp har minskat kraftigt. Skälet är att det har uppstått ett överskott av utsläppsrätter. [183] Företagen har inte behövt släppa ut så mycket som förväntat, dels tack vare klimatinsatser, dels på grund av den utdragna ekonomiska krisen som minskat industrins produktion. Det låga utsläppspriset gör det i flera fall olönsamt att investera i förnybar energi och bromsar marknaderna för nya lösningar. Här finns förutsättningar att minska utsläppen snabbare. En marknadsstabilitetsreserv har införts för att hantera överskottet av utsläppsrätter. Det är ett viktigt steg i rätt riktning. Dock behöver fler utsläppsrätter försvinna permanent, både från marknaden och från reserven. vill därför annullera överskottet av utsläppsrätter, motsvarande koldioxid, med syftet att öka verksamheters incitament till att minska sina utsläpp. I första hand är detta en klimatåtgärd. Men det är också centralt för att EU med låga utsläpp ska kunna bli ett varaktigt föredöme för omvärlden, samt för att få utsläppsmarknaden att fungera bättre. Genom att minska antalet utsläppsrätter ökar priset på dem och klimatpåverkan blir dyrare. När medlemsstaterna kan sälja utsläppsrätterna till ett högre pris kan de använda intäkterna till att minska skattebördan på arbete. Skulle priset återgå till tidigare nivåer, per ton koldioxidekvivalenter, kommer de svenska statsfinanserna att få ett betydande ekonomiskt tillskott som kan användas till att minska skattebördan på arbete. Tillskott till Gröna klimatfonden föreslår en strategisk satsning på FN:s gröna klimatfond. Satsningen görs med särskilt inriktning mot att stötta genomförandet av . Under tid i alliansregeringen var roll i EU:s klimatpolitik stark. ministrar gavs viktiga roller i FN-förhandlingarna, inte minst vad gäller finansiering och anpassning. Viktiga initiativ som the New Climate Economy och den globala koalitionen mot kortlivade klimatgaser drevs igenom av bland andra centerpartistiska miljöministrar, men har av nuvarande regering nedprioriterats. inflytande har därmed också minskat. har ambitiösa mål, men mer arbete och fler åtgärder krävs för att kunna nå målen. Därför anser att ansträngningarna och roll i det internationella klimatarbetet måste stärkas. välkomnar att nu godkänner , men kan konstatera att det krävs ett förstärkt ledarskap från EU och att den nuvarande regeringen här har misslyckats med att bibehålla starka ställning globalt. Satsningen på Gröna klimatfonden innebär en förstärkning av den internationella klimatfinansieringen med utöver vad regeringen aviserat. Det möter därför kravet som finns i klimatkonventionen på nya och additionella medel till klimat. De resurser som tillförs ska gå till att stötta de mest sårbara och fattiga länderna i deras arbete för minskade utsläpp och anpassning. Enligt ska alla länder sätta och uppnå egna utsläppsmål. Detta, att alla länder har ett ansvar att efter sin förmåga bidra till att nå mål, är en viktig princip som gäller såväl och EU som och . För att de fattigaste länderna ska ha kapacitet att klara sina mål behöver de stöd, vilket de kan få via Gröna klimatfonden. Det är detta arbete som vill förstärka ytterligare. Minskade utsläpp från transportsektorn Utsläppen från inrikes transporter står för en tredjedel av totala utsläpp. [184] har troligen världens mest ambitiösa klimatmål. 2045 ska, enligt ett förslag från den parlamentariska miljömålsberedning som står bakom, inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären och 2030 ska fordonsflottan vara fossiloberoende. Det krävs kraftfulla verktyg för att omställningen ska kunna realiseras. Utmaningen för transportsektorn ligger dels i att minska utsläppen från de fordon som redan rullar på våra vägar, men även att säkerställa att det finns tydliga incitament att välja de mest klimateffektiva alternativen vid till exempel nybilsförsäljning eller när fordonet ska tankas eller laddas. Styrmedel som skattebefrielse för biodrivmedel, differentierad fordonsskatt och supermiljöbilspremien har bidragit till förbättringar. Denna omställning bör dock påskyndas med nya och utvecklade styrmedel för att nå en fossiloberoende fordonsflotta. Det övergripande målet är att minska utsläppen från transporterna. Därför bör styrmedel i största möjliga mål ha klimateffektivitet som utgångspunkt. Förstärkta miljöbilspremier för personbilar Miljöbilspremier och avgifter har visat sig betydelsefulla för att snabbt ställa om fordonsparken och minska klimatutsläppen. Forskningsstudier visar att det faktum att skillnaden i kostnad syns så tydligt på prislappen gör att de ändrade köpmönstren mot mer klimatvänliga bilar har en effekt som är mer än mer kraftfull för utsläppen än motsvarande bränsleskatt. På initiativ föreslog alliansregeringen i sin budget att ett system med miljöbonusar och miljöavgifter på bilar, så kallad bonus−malus, skulle införas. Nyköp av bilar med låga eller inga utsläpp får i ett sådant system rejäla miljöbonusar, som finansieras med avgifter på de bilar som har höga utsläpp. Hybridbilar som kan använda både förnybara och fossila bränslen får särskilda bonusar, och lätta lastbilar får även de bonusar och avgifter beroende på utsläpp. Miljöbonusarna och miljöavgifterna förändras sedan gradvis i takt med teknikutvecklingen. På så vis skapas ett ständigt tryck att minska utsläppen i den svenska bilparken och att göra den svenska bilmarknaden ledande i teknikomställningen. Trots att den offentliga utredningen om en fossiloberoende fordonsflotta föreslog en modell för bonus-malus presenterade inte regeringen en genomförandeutredning förrän sent 2016. [185] Utredningens förslag har tydliga brister, inte minst vad gäller biodrivmedel, och bonus−malus förväntas inte införas . Avsaknaden av kraftfulla styrmedel gör att miljöbilarnas andel av nyregistrerade bilar nu återigen avtar. sker just nu en snabb utveckling mot mindre utsläpp, förnybara bränslen och inte minst eldrift. Den kraftiga fördröjningen av bonus−malus ger vid handen att systemet inte kommer svara upp mot de nya behoven av att stimulera ny klimatsmart teknik. Det är också väsentligt att beskattningen av tjänstebilar och deras förmånsvärde sätts i linje med miljöpremier och miljöavgifter (se nedan). avser därför att återkomma i kommande budgetmotioner med förslag om förstärkta miljöbilspremier och avgifter. För att tydliggöra miljöpåverkan från olika bilar med olika drivmedel och bränsleeffektivitet, och ge förutsättningar för ett medvetet val, bör kraven på all nybilsförsäljning skärpas. finns det ett tydligt och fungerade system för energideklaration av vitvaror som kylskåp, spisar och diskmaskiner. Det är lätt för konsumenterna att se om varorna har ett bra eller mindre bra energivärde när de ska köpa nya vitvaror. För personbilar finns inte en sådan märkning och det är svårt för den som ska köpa en ny bil att avgöra vilken klimatprestanda bilen har. Därför vill , inom ramen för EU:s miljöarbete, införa en energideklaration för personbilar, liknande det system som finns för vitvaror, med hänsyn till drivmedlets klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv. En sådan deklaration kommer också underlätta införandet av miljöbilspremier och avgifter. Miljöstyrande beskattning av tjänstebilar Av nybilsförsäljningen står juridiska personer för ungefär hälften. [186] Andrahandsmarknaden för dessa förmånsbilar är stor. För att ytterligare driva på omställningen och engagera såväl företag som privatpersoner för att få ut fler miljöbilar på vägarna krävs långsiktiga spelregler som styr mot klimateffektivitet i större utsträckning . Nedsättningar av förmånsvärdet bör riktas till de mest klimateffektiva bilarna. Det är ett bra verktyg för att styra över till en mer hållbar, och fossiloberoende, fordonsflotta. Dagens system för nedsatt förmånsvärde är stelbent och trubbigt, varför en ökad klimatstyrning i instrumentet bör införas. kommer därför i framtida budgetmotioner att återkomma med förslag kring ett reformerat system för förmånsvärde på tjänstebilar med högre grad av klimatstyrning. I denna budgetmotion föreslås dock att nedsättningen av förmånsvärdet för miljöbilar förlängs och att taket för nedsättningen sätts till . Det väntas medföra en offentligfinansiell kostnad om 2017. Dagens skattebehandling av tjänstebilar har en otillräcklig miljöstyrande effekt. Genom en generös behandling av tjänsteförmånen innebär systemet en indirekt subvention av bilåkande. [188] För att stärka den skattemässiga miljöstyrningen av tjänstebilar föreslår att förmånsvärdet för tjänstebilar som inte klassificeras som miljöbilar höjs. Detta beräknas stärka de offentliga finanserna med . Ökad miljöstyrning i fordonsskatten Den miljöstyrande delen av fordonsskatten bör förstärkas. Fordonsskatten är ett viktigt instrument i strävan att ställa om till en fossiloberoende fordonsflotta genom att premiera inköp av miljövänligare bilar. Dagens fordonsskatt utgörs av ett grundbelopp samt ett rörligt belopp som beror på fordonets utsläpp. och Alliansen ökade miljöstyrningen i fordonsskatten genom att höja den del av skatten som beror på fordonets koldioxidutsläpp. vill dock gå längre. anser att den utsläppsbaserade delen av skatten bör förstärkas som grundbeloppet sänks. På så sätt får miljövänliga bilar lägre fordonsskatt, medan bilar med höga utsläpp får högre skatt. Specifikt föreslås att grundbeloppet sänks till , att koldioxidbeloppet höjs till samt att gränsen för koldioxidbeloppet sänks till 102. Det innebär en offentligfinansiell förstärkning om . Miljöbilspremier för bussar och lastbilar Tunga fordon är på många platser livsnödvändiga för den lokala ekonomin, då ingen annan transportinfrastruktur kan uppnå samma finmaskighet som vägnätet. Utsläppen från lastbilar har dessvärre varit envist höga och endast börjat dämpats, vilket är allvarligt för som klimatföredöme. Dock bör sådana styrmedel undvikas, som den av regeringen planerade kilometerskatten, som har ensidigt fokus på avstånd snarare än bränsle och utsläpp. Miljöeffekten blir mycket liten, då alternativ transportinfrastruktur saknas på många platser i landet, som jobb beroende av lastbilstransporter drabbas. är en världsledande lastbilstillverkare och det vore därför naturligt att också har världens bästa miljöprestanda på vår lastbilspark. För att påskynda teknikutvecklingen och skapa en stark svensk marknad för miljölastbilar föreslår att en miljölastbilspremie införs. Denna premie riktar sig till de lastbilar som har minst klimatutsläpp. Premien måste vara kraftfull nog att styra investeringar i lastbilar och omfatta tillräckligt många fordon för att påverka utvecklingen. För att garantera en effektiv klimatstyrning är det därtill viktigt att klassificeringen av lastbilar kontinuerligt ses över och vidareutvecklas. Ytterligare ett sätt att förbättra lastbilarnas miljöprestanda är att de tankas på biodiesel och andra direkta substitut till fossila drivmedel med liten klimatpåverkan. För att stimulera framväxten av dessa drivmedel krävs skattefrihet på förnybart bränsle, kvotplikt och även andra stimulanser. vill satsa på en kraftig miljölastbilspremie 2017 för att sedan gradvis utöka satsningen till att omfatta . Under antagandet att av de sålda lastbilarna är miljölastbilar motsvarar det en miljölastbilspremie på per fordon, vilket är den nivå som förekommer i den offentliga utredningen om en fossiloberoende fordonsflotta. Busstransporter står för en relativt stor andel av persontransporterna på väg. Inte minst är busstransporter en viktig del av kollektivtrafiken i och kring våra städer. Att öka bussarnas klimatprestanda är således viktigt, dels för att förbättra stadsmiljön och dels för att bidra till transportsektorns klimatomställning. I strävan att förbättra stadsmiljön är inte bara utsläpp av växthusgaser, utan även bullernivåer och partikelutsläpp, viktiga beståndsdelar. Elbussar har här tydliga fördelar jämfört med bussar drivna på fossila drivmedel. För att förstärka omställningen av lastbilar och bussar, avser återkomma med förslag om förstärka miljöpremier för lastbilar och bussar i kommande budgetmotioner. Slopat skatteundantag för naturgas I svensk klimat- och energipolitik har en rådande princip varit att fossila energislag ska beskattas. Den uppdelning av koldioxid- och energiskatt som tillämpar ger tydliga incitament till såväl mindre utsläpp av koldioxid som energieffektivisering. [192] Naturgas är en fossil gas som dragit nytta av skattebefrielser, trots dess fossila ursprung. För att stimulera en ökad användning av förnybar metangas, så kallad biogas, istället för fossil sådan anser att naturgasen som används i transportsektorn bör beskattas enligt samma princip som fossil bensin och diesel, med koldioxidskatt efter innehåll av fossilt kol, och med energiskatt efter energiinnehåll. Detta beräknas medföra en skatteintäkt på . Förstärkt ersättning för metangasreducering Biogasproduktion ger positiva effekter för klimatet och minskar övergödningsproblemen. Alliansregeringen införde ett produktionsstöd för biogas och ett investeringsstöd för biogasanläggningar inom ramen för landsbygdsprogrammet. Det finns fortsatt stor potential för biogastillverkning i och vill därför tillföra ytterligare medel för detta ändamål. föreslår därför att metangasreduceringsstödet förstärks med . Biodrivmedel, som biodiesel, biogas och etanol, har varit och kommer att vara centrala för att minska klimatpåverkan från den svenska bilparken. För att minska utsläppen från transportsektorn och öka användningen av biodrivmedel bör ett kvotplikts-/reduktionssystem, med drivmedlens klimateffektivitet i fokus, införas. Kraven bör stegvis öka , då fordonsflotta ska vara fossiloberoende. Genom att styra mot den faktiska minskningen av växthusgasutsläpp, istället för volymen biodrivmedel, kommer systemets effekt på utsläppsminskningar att kunna förutsägas och styrningen harmoniera med det långsiktiga målet om minskade utsläpp från transportsektorn. Kvoterna måste vara långsiktigt förutsägbara och tillräckligt ambitiösa för att driva utveckling mot en fossiloberoende fordonsflotta . Höginblandade biodrivmedel, som B100, ED95, biogas och E85, bör undantas från ett kvotpliktssystem . Det är också viktigt att en kvot-/reduktionsplikt möjliggör initiativ utanför kvoten, så att kvoten inte utgör ett tak för ökad inblandning av biodrivmedel. Till exempel är den möjliga inblandningspotentialen för biodiesel, och biobensin, hög. Därför bör drivmedelsleverantörer som vill göra mer än vad kvoten kräver premieras. Det är viktigt att kvot-/reduktionspliktens exakta utformning får en god förankring i branschen och bland andra berörda organisationer. För att säkerställa detta bör utformningen därför tas fram i samarbete med de berörda aktörerna. I väntan på ett kvotpliktssystem bör fortsätta att driva möjligheten till skattebefrielse från koldioxidskatt på förnybara drivmedel, så att dessa kan fortsätta att vara viktiga delar av klimatomställningen av den svenska fordonsflottan. avvisade, som enda parti, regeringens höjning av skatten på biodrivmedel i samband med budgetpropositionen . Det har bekräftats att ståndpunkt, att biodrivmedel inte var överkompenserade på det sätt regeringen hävdade, var den riktiga och att regeringen hade fel. Det är glädjande att regeringen tagit till sig av bland andra kritik. Men regeringen har underlåtit att sänka tillbaka skatten på biodrivmedel till tidigare nivåer.