mot · H4023302 · 2016-10-05 00:00:00 — 2 Asylprocessen och mottagandet 2.2.1 Åldersbedömningar av ensamkommande 2.3 Asylprogram – obligatorisk sfi och samhällsorientering 2.4 Rätt att arbeta 2.5 Ensamkommande barn och unga 2.5.1 Krissocialjour för ensamkommande 2.5.2 Lämpligt boende för ensamkommande barn och unga 2.6 Permanent lag om tillfälliga, treåriga uppehållstillstånd 2.8 Ett gott mottagande av nyanlända 2.9 Inrätta en inspektion för migrationsfrågor 2.10 Kompetens gällande förföljda på grund av tro, kön eller sexuell läggning 2.11 Se över EBO-lagen 3 Anhörig- och anknytningsinvandring 3.1 Kvinnor som kränks eller riskerar att kränkas – tvåårsregeln 5 Flyktingpolitik inom EU 5.2 Kvotflyktingar och nödvisum 5.3 Hjälporganisationerna ska få ökat stöd 6 Uppvärdera medborgarskapets betydelse 6.1 Obligatoriskt med samhällsorientering 6.2 Medborgarskapsceremoni och medborgarbok 6.3 Barn som föds i 6.4 Återkalla medborgarskap som erhållits genom mutor eller bestickning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna asylrätten genom att föra en ordnad, human och långsiktigt ansvarsfull integrations- och migrationspolitik som erbjuder en för människor på flykt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om asylansökningsområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av korrekta beslutsunderlag i asylprocessen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka drivkrafterna för asylsökande att medverka till att identiteten fastställs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rätten till anhöriginvandring endast ska gälla för de anhöriga som den asylsökande har informerat om vid ankomsttillfället och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa åldersbedömningen för ensamkommande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett asylprogram där asylsökande ska delta i språkutbildning och samhällsorientering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha fortsatt ansvar för asylsökandes sysselsättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att asylsökande ska arbeta på asylboendet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att villkoret för identitetshandlingar för att få AT-UND bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett fribelopp för asylsökande som får ett reguljärt arbete, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att finna en lösning på frågan om samordningsnummer för asylsökande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en nationell krissocialjour för ensamkommande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell kampanj för att rekrytera fler familjehem och gode män och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stödboende för ensamkommande barn och unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillföra ytterligare resurser till Inspektionen för vård och omsorg och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en hjälpfond till kommunerna för mottagande av ensamkommande barn och unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ensamkommande flyktingbarn ska få en god man och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det i utlänningslagen bör införas en huvudregel om tidsbegränsade treåriga uppehållstillstånd för den som har beviljats asyl, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de som får tidsbegränsat uppehållstillstånd ska ha rätt till familjeåterförening och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om avvisningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka antalet återtagandeavtal med viktiga mottagarländer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer resurser till polisen för att kunna verkställa avvisningar, utvisningar samt fler inre utlänningskontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förvarstagande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka antalet förvarsplatser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av ett gott mottagande för att förhindra ett långvarigt utanförskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en inspektion för migrationsfrågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en uppföljning av lagen avseende personer som riskerar förföljelse på grund av tro, kön eller sexuell läggning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EBO-lagen bör ses över och att ekonomiska styrmedel bör användas på lämpligt sätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvinnor som kränks eller riskerar att kränkas för den s.k. tvåårsregeln och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetskraftsinvandring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studenter som studerar i bör ges möjlighet att stanna för att söka arbete eller starta företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att korta handläggningstiderna för arbetstillstånd samt införa en 30-dagarsgaranti och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelverk och tillämpning avseende arbetstillstånd bör ses över i syfte att ta bort hinder som kan framstå som orimliga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka arbetet mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en reformering av Dublinförordningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla EU:s medlemsländer ska ta emot fler kvotflyktingar inom ramen för UNHCR:s vidarebosättningsprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ta emot fler kvotflyktingar inom ramen för UNHCR:s vidarebosättningsprogram samt behovet av ett kvotfördelningssystem inom EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nödvisum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppvärdera medborgarskapets betydelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den som söker medborgarskap ska ha genomgått undervisning i samhällsorientering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om medborgarskapsceremonier och medborgarbok och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barn som föds i genom anmälan ska få svenskt medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkalla medborgarskap som har erhållits genom mutor eller bestickning och tillkännager detta för regeringen. anvisar anslagen inom utgiftsområde 8 Migration enligt förslaget i tabell 1 i motionen. förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor). Avvikelse från regeringen (KD) Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar förslag till anslag till 2020 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (). Det pågår en humanitär kris i världen. Krig, förtryck, islamistiska terrorgrupper och förföljelse av etniska och religiösa grupper gör att miljontals människor är på flykt. söker sig många andra, av fullt förståeliga skäl, bort från fattigdom och misär mot vad man hoppas ska bli en nystart. Runt en miljon människor sökte sig till EU . Under inledningen av 2016 var antalet flyktingar och migranter till unionen större än . Sedan det omdiskuterade avtalet mellan och trädde i kraft har antalet migranter som tagit sig från till de grekiska öarna minskat väsentligt. Antalet migranter som tagit sig till från ligger däremot på ungefär samma nivåer som . Men det är alltjämt svårt att göra bedömningar om hur detta kommer att utvecklas framöver. har länge varit ett av de länder i och västvärlden som flest sökt sig till och som har tagit ett mycket stort ansvar vad gäller att välkomna asylsökande. sökte nästan en kvarts miljon människor asyl här, vilket i förhållande till befolkningens storlek är mer än något annat land i västvärlden. Om övriga EU-länder tagit emot lika många asylsökande per capita som vårt land gjorde hade unionen gemensamt kunna välkomna hela åtta miljoner asylsökande då nöden var mycket stor. Det är genant att inte fler länder kunde tänka sig att vara med och bidra. Vi känner en stolthet över vårt lands ansvarstagande och människors vilja att hjälpa människor på flykt. Vi är ett öppet och välkomnande land och här finns humanitet. När situationen var som allra mest ansträngd svepte en våg av medmänsklighet över . Socialsekreterare, migrationshandläggare, poliser, pastorer, präster, imamer och väldigt många frivilliga visade ett starkt engagemang för att hjälpa de medmänniskor som befann sig i en mycket svår situation. Utan de frivilligas och det civila samhällets insatser hade inte klarat av den akuta migrationssituation så bra som vi ändå gjorde. Det ger skäl att känna tillförsikt och stärker tro på människans inneboende förmåga att göra gott och bidra till ett gott samhälle. De senaste årens stora antal asylsökande ställer inför utmaningar vars omfattning ännu inte kan bedömas fullt ut. Det är inte bara det svenska asylsystemet som utsätts för stora påfrestningar. Även andra centrala samhällsfunktioner är under en mycket stor belastning. Det som särskilt kan lyftas fram är att handläggningstiderna för asylutredningar blivit mycket långa. var drygt 147 000 personer inskrivna i mottagningssystem. Dessa förväntas enligt juliprognos få vänta innan de får sitt första beslut, och är sysslolösheten och trångboddheten fortfarande påtaglig. Det är inte acceptabelt att handläggningstiderna är så långa. Det är inhumant och försvårar integrationen. Boendesituationen för asylsökande är alltjämt pressad, även om den är lindrigare än för . Härutöver finns påfrestningar på exempelvis hälso- och sjukvården, skolan och den sociala välfärden, som helt enkelt inte är dimensionerade för att så många nya människor kommer till på så . Framåt finns också stora utmaningar kopplade till bland annat arbets- och bostadsmarknaderna. Det går exempelvis inte att bortse ifrån att har mycket svaga resultat vad gäller att integrera personer med lägre kvalifikationer och utbildning på arbetsmarknaden och ännu så länge har regeringen inte genomfört eller föreslagit några reformer som på allvar kan förväntas ändra på detta. De utmaningar vi har kräver åtgärder så att människor får ett humant mottagande och känner sig välkomnade till sitt nya hemland. Även om få kunde förutse den kraftiga ökningen av antalet asylsökande till så var det definitivt möjligt att redan i början av detta år inse att behoven kunde förväntas bli stora, liksom att inte ensamt skulle kunna ge skydd till alla som behöver det. Efter att tagit emot över 81 000 asylsökande stod det för oss kristdemokrater därför klart att åtgärder behövde vidtas. Av denna anledning lade vi –2015 fram förslag om tillfälliga uppehållstillstånd som huvudregel för alla skyddsbehövande, en snabbare avslagsprocess för asylsökande från så kallade säkra länder och lägre etableringsersättning kombinerat med lägre skatt för nyanlända som jobbar. Syftet med dessa förslag var att minska kostnaderna för mottagandet, förbättra integrationen och sätta press på övriga EU-länder att ta ett större ansvar så att vi sammantaget klarar en rättssäker asylprocess och ett humant mottagande. Regeringens brist på handlingskraft medförde dock att inga åtgärder vidtogs och det blev nödvändigt att på ett annat sätt än tidigare hantera migrationssituationen. slöt därför sex av partier – däribland – en överenskommelse om 21 insatser med anledning av det kraftigt ökande antalet människor som sökte asyl i . Syftet var att skapa mer ordning och reda i mottagandet, få till en bättre etablering och dämpa kostnadsökningarna. Då detta inte var tillräckligt för att komma tillrätta med situationen presenterade en knapp månad senare ett antal ytterligare åtgärder. Bland annat begärde vi att tillfälliga inre gränskontroller skulle införas, något som regeringen strax därpå följde. Vi lade också fram förslag för att få fram mer korrekta beslutsunderlag till asylutredningarna, att tillsätta en kriskommission med syftet att få till en bättre integration och få fungerande avvisningar för dem som får avslag på sin asylansökan. Jämfört med oktober–har antalet asylsökande till minskat markant, från runt 10 000 till ungefär 500–600 . Mycket talar därför för att regeringens genomförda och annonserade åtgärder – tillsammans med EU–och införda inre gränskontroller – har haft avsedd effekt. är tydligt i sin prognos med att det finns starka drivkrafter för människor i och att komma till EU och att osäkerheten kring den framtida migrationsutvecklingen därmed är fortfarande mycket stor. Kriget i och har pågått än och fred är ännu inte i sikte. senaste uppskattning över antalet asylsökande är 30 000–50 000 och 35 700–77 700 . migrationspolitiska utgångspunkt är att värna asylrätten och att har ett moraliskt ansvar att hjälpa medmänniskor i nöd. Partiet ska vara en garant för en ordnad, human och långsiktigt ansvarsfull integrations- och migrationspolitik som erbjuder en för människor på flykt. Utgångspunkten är att försvara öppenheten och den fria rörligheten inom EU. Vi vill se fler lagliga vägar in i unionen. De gemensamma principerna för den reglerade migrationen inom EU har i princip satts ur spel, och de förutsättningar som det svenska asylmottagningssystemet bygger på fungerar dåligt . Det gör att det inte är möjligt för att ha asylregler som kraftigt avviker från andra EU-länders. Därför är det angeläget att även i fortsättningen kräver en harmonisering av migrationspolitiken inom EU och att medlemsländerna följer ingångna avtal så att asylrätten kan vidmakthållas. Vid sidan om behovet av att förbättra och effektivisera det direkta mottagandet behöver arbetet på detta politikområde framöver fokusera på att få de personer som får uppehållstillstånd att så snabbt som möjligt etablera sig på den svenska arbetsmarknaden och i det svenska samhället samt att få till stånd ett fungerande återvändande för de personer som, efter en rättssäker process, inte bedöms ha tillräckliga skyddsskäl för att få uppehållstillstånd i . 2 Asylprocessen och mottagandet föreslår att alla personer som avser att söka asyl i hänvisas till asylansökningsområden nära våra stora gränsövergångar. Där registreras asylansökan och det görs en första ”sortering” av ärendena. Syftet är att få till stånd en snabbare registrering och en beslutsprocess som är både rättssäker och effektiv. Genom ett samlat mottagande och beslutsprocess ökar möjligheten att förhindra att människor avviker och hamnar i en utsatt situation. I asylansökningsområdena ordnas boende för de asylsökande under den första fasen i asylutredningen. Personer som uppenbart inte medverkar till att styrka sin identitet, som kommer från så kallade säkra länder eller som i enlighet med reglerna i Dublinförordningen bör få sin asylansökan prövad i annat land ska få ett snabbt avvisningsbeslut. Detsamma gäller personer som bedöms vara en säkerhetsrisk. Asylansökningsområdena ska bemannas med sjukvårdskompetens för att möta vårdbehov och behov av psykosocialt stöd. Många av dem som kommer till som asylsökande lider exempelvis av posttraumatiskt stressyndrom. Genom att dessa kompetenser finns tillgängliga direkt vid mottagandet kan ett hälsofrämjande arbete påbörjas tidigare. Felaktig information, osäkerhet och bristande tilltro till myndigheter kan göra att asylsökande uppmuntras att göra sig av med identitetshandlingar och uppge falska uppgifter då de tror att detta påverkar deras möjligheter i asylprocessen positivt. Detta kan göra att den asylsökandes rättssäkerhet äventyras och att mottagningssystemet förlorar i legitimitet hos allmänheten. En hög legitimitet för asylsystemet är väldigt viktigt för såväl den asylsökande som för allmänhetens syn på invandring, och för integrationen. Om det råder en utbredd uppfattning om att det fuskas för att få uppehållstillstånd kommer många tro att människor befinner sig i på felaktiga grunder. Det skapar i sin tur negativa attityder och kan försvåra integrationen. Det ska löna sig att tala sanning och medverka till att beslutsunderlaget blir så komplett som möjligt. Det behövs också starkare drivkrafter för att den asylsökande ska medverka till att identiteten är fastställd innan man prövar ett asylärende. Som ett led i detta föreslår vi att rätten till anhöriginvandring bara ska gälla för de anhöriga som den asylsökande informerat om vid ankomsttillfället. Det finns asylsökande som undanhåller information om anhöriga för att stärka sina skyddsskäl. Det vill motverka. Vår utgångspunkt är att familjer ska återförenas, varför ensamkommande ska återförenas med sina föräldrar. Om det är så att den ensamkommande kan återförenas med sin familj i hemlandet ska det ske skyndsamt. Därför ska vi skapa drivkrafter för att berätta om anhöriga redan vid ankomsten. 2.2.1 Åldersbedömningar av ensamkommande Åldersbedömningarna av ensamkommande måste förbättras. Det finns vuxna som medvetet ger felaktiga uppgifter om sin ålder och utger sig för att vara minderåriga för att påverka sina möjligheter att få uppehållstillstånd. Denna typ av fusk måste stävjas. Det genomförs ålderskontroller och många asylsökande får sin ålder reviderad, men det finns definitivt ett behov av bättre metoder för åldersbedömning även i . Förbättrade åldersbedömningar av ensamkommande gör processen mer rättssäker, och är en garant för att asylsökande barn, ungdomar, äldre ungdomar respektive vuxna hamnar i rätt boendeform under asylprocessen. Det är därför en klar fördel om åldersbedömningen görs under asylprocessen. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra medicinska åldersbedömningar. För att fördjupa kunskapen om magnetkameraundersökning som metod har fått ett uppdrag som ska redovisas senast . Det är angeläget att detta genomförs för att skapa legitimitet i migrationsprocessen och underlätta ett bättre mottagande. Det råder brist på tolkar vilket försvårar kommunikationen. Det behövs därför fler tolkar, inte minst kvinnliga sådana. 2.3 Asylprogram – obligatorisk sfi och samhällsorientering Asylsökande försätts i en lång väntan på handläggning av sin asylansökan med en lika av ovisshet och passivitet som följd. Människors inneboende drivkraft och hopp om att bygga en bättre framtid riskerar att avta ju går. vill möta denna situation genom att tidigarelägga den utbildning (SFI och samhällsorientering) som nyanlända erbjuds till asyltiden. Därför vill vi införa krav på att asylsökande erhåller och ska delta i språkutbildning och samhällsorientering . En kraftigt kortad etableringstid är något som är bra för både den enskilda människan och samhället i stort. anslår totalt för detta ändamål och under vartdera –2020. överväger vinsterna i snabbare integration de extra kostnader som detta medför. avvisar regeringens förslag om att länsstyrelserna ska sköta dessa uppgifter, det samlade ansvaret för asylsökande ska även fortsättningsvis finnas hos . Den organiserade sysselsättningen kan däremot ske både i ideella organisationer och av kommunerna. Utöver utbildningstiden ska asylsökande ha ett arbetskrav på sig om vid det egna asylboendet. Det innebär att den asylsökande förväntas bidra med till exempel lokalvård, matservering, trädgårdsarbete och vaktmästartjänster, alltså uppgifter som åligger asylboendenas personal att sköta. Den som inte deltar i utbildningen eller uppfyller arbetskravet kan få sin dagersättning nedsatt. 2.4 Rätt att arbeta måste asylsökande som vill arbeta få ett undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd, ett så kallat AT-UND. För att erhålla ett sådant måste den asylsökande lämna in godtagbara identitetshandlingar eller på annat sätt medverka till att klarlägga sin identitet. Detta villkor infördes som ett sätt att få fler asylsökande att klarlägga sin identitet. Enligt har skett en ökning av antalet asylsökande som har fått AT-UND, men det förklaras till stor del med ett högt antal asylsökande och av att en betydande andel kommer från där majoriteten kan styrka sin identitet. Enligt är antalet asylsökande som har ett arbete dock fortfarande lågt, och hade 494 personer ett arbete. Med ett kraftigt ökat antal asylsökningar och avsevärt längre handläggningstider är det mycket viktigt med sysselsättning och att så många som möjligt kan arbeta. Arbete och språk är i flera avseenden att betrakta som nycklar in i samhället. För att få så många asylsökande som möjligt att arbeta anser att villkoret om identitetshandlingar för att få AT-UND bör tas bort. föreslår också att asylsökande som får ett reguljärt arbete ges ett fribelopp om som den enskilde kan tjäna utan att dagersättningen minskas. Detta utgör ett viktigt positivt incitament för arbete vilket stärker integrationen i det nya hemlandet. För asylsökande som vill börja arbeta har det uppstått en del praktiska hinder som, enligt vår mening, måste undanröjas. Det har handlat om problem med att få det samordningsnummer som behövs för att bland annat kunna begära A-skattsedel. har föreslagit en lösning på detta problem, och vi anser att detta måste åtgärdas skyndsamt. 2.5 Ensamkommande barn och unga 2.5.1 Krissocialjour för ensamkommande Den humanitära kris som råder i världen har inneburit och innebär att mottagandet av asylsökande i har varit under mycket hård press. Många kommuner har gjort bedömningen att de inte har förmått att leva upp till vad som krävs för att garantera rättigheterna för dem som anländer. Särskilt allvarlig är situationen för de barn som har kommit. Socialtjänster runt om i landet har fått en ökad arbetsbörda. Fler socialsekreterare behöver rekryteras, fler familjehem och gode män behövs akut. Listan kan göras lång. Att resurser tillförs såväl kommuner som civilsamhälle är viktigt men inte tillräckligt för att hantera situationen. Ytterligare åtgärder krävs för att resurserna ska användas optimalt. Allt eftersom pressen ökat på asylmottagningssystemet har avkall gjorts på de kvalitetskrav som tidigare funnits. Ett alltför stort tryck på vissa platser, som tränger undan ordinarie samhällsfunktioner, riskerar också att leda till missnöje och motsättningar. Det behövs därför ett större och mer direkt statligt ansvarstagande. Ensamkommande barn och unga som enligt avtal placerats i en kommun bor inte sällan i ett boende eller i ett familjehem i en annan kommun, ibland i närområdet men det kan också vara på en ort i en helt annan del av landet.