mot · H4023419 · 2016-10-05 00:00:00 — 2014/15:1, prop. Satsning på laddinfrastruktur. 2014/15:99, egna beräkningar Utgiftsområde 22: Kommunikationer Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar transportpolitik och politiken för informationssamhället, inklusive myndigheterna , , Transportstyrelsen, Trafikanalys och . Människors frihet och välstånd gynnas av goda kommunikationer. Möjligheten att resa mellan orter och länder skapar nya affärsmöjligheter och kunskaper som bidrar till tillväxt. Rörligheten för människor, idéer, kapital, varor och tjänster ska därför underlättas, i såväl städer som på landsbygden. En väl fungerande infrastruktur behövs för jobben, tillväxten och välfärden. Vi transporterar oss mellan bostaden, arbetet, studier och fritidsaktiviteter. Infrastrukturen är samhällets blodomlopp. Inom kommunikationsområdet är det centralt att vidta klimat- och miljöanpassningar där det gör som mest nytta och på sätt som ger långsiktigt resultat. Det krävs kraftiga åtgärder för att exempelvis nå det långsiktiga målet med en fossilfri fordonsflotta. Vi vill se införandet av en europeisk flygskatt. Vi ställer oss även bakom den bensinskattehöjning som genomförts och anser att det är rimligt att indexera bränsleskatten. Frågan om vägavgifter på motorvägssträckor där det finns särskilt goda kollektivtrafikalternativ bör också övervägas och vid ett införande ska miljöbilar undantas från vägavgifterna. Förorenaren ska betala. Liberalerna vill därför se att miljöbilsbonusen i stället utformas som en förhöjd skatt på bilar med negativ klimatpåverkan. Det är inte rimligt, som nuvarande system är utformat, att skattemedel ska läggas på en bonus för att en bil införskaffas. I stället bör miljöbilsbonusen utformas som en förhöjd skatt på bilar med negativ klimatpåverkan. Liberalerna förordar en omvänd miljöbilsbonus där bilar som inte skulle vara berättigade till en miljöbilspremie, enligt gällande regelverk, får en förhöjd fordonsskatt. Utöver dessa statliga insatser finns anledning att på lokal och regional nivå främja en fossilfri fordonsflotta genom åtgärder såsom fri parkering, bussfiler och slopad trängselskatt för eldrivna lätta lastbilar, taxi och personbilar. Mer om vår satsning på miljö återfinns under utgiftsområde 20. Förutsättningarna i ser olika ut. Halva befolkning bor i de 58 mest tätbefolkade kommunerna. är generellt sett ett glest befolkat land med en befolkning på 23 invånare per kvadratkilometer. Det finns därmed en utmaning i att skapa, och erbjuda, alla medborgare i hela landet möjligheter till spårbundna kollektivtrafiklösningar. Glesheten innebär även svårigheter att erbjuda kollektivtrafiklösningar baserat på busstrafik. Därför fyller bilen en funktion. Alla kan inte cykla, eller ta tåget och bussen, till jobbet eller mataffären. Men i regioner med tät struktur finns stora möjligheter att premiera alternativ. Att skapa förutsättningar för framtidens infrastruktur skapar behov av översyn av befintliga regelverk. saknas till exempelvis utformning av regelverk som beaktar cykeln som ett eget transportmedel. Den som cyklar gör en stor insats för miljö och klimat. Cyklismen är på framfart men behöver ges bättre förutsättningar. Det är viktigt att stödja ett klimatsmart transportmedel som dessutom minskar buller och bidrar till folkhälsa. Av denna anledning avsätter Liberalerna under anslag 1:1 till en nationell satsning på utveckling av cykelinfrastruktur. Vi satsar dessutom på ett nationellt kunskapscenter för cykling under ett nytt anslag 1:16 som kommer att bistå kommuner och regioner i planering och utformning av strategier för cykling. Vidare öppnar vi även upp för möjligheten att använda intäkterna från trängselskatten som tas ut i och till medfinansiering av cykelinfrastruktur. Vi avvisar dock regeringens förslag till utökat stadsmiljöavtal då vi anser att satsningen riskerar att komma enstaka kommuner till nytta snarare än samtliga. Det är även oroande att det inte framgår av förslaget hur anslaget ska fördelas och att det saknas precisering gällande satsningar på cykling. Tåg är viktiga både för regionala och nationella resor, men har i stigande grad karakteriserats av bristande punktlighet, störningar och haverier på spår, signaler och luftledningar. Liberalerna vill rusta upp och bygga ut järnvägen. Vi anser att ett robust järnvägssystem är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad och att det är en avgörande investering för klimat och miljö. I enlighet med regeringens förslag ser vi att det krävs ökade resurser till att öka konkurrenskraften för järnvägen gentemot andra transportalternativ, därför välkomnar vi närtidssatsningen på . Dock avslår vi delar av regeringens framtida utgiftsökning på respektive under anslag 1:1, då vi anser att en satsning av denna storlek bör fördelas mer jämnt och långsiktigt . Vi föreslår i stället en hållbar satsning till utveckling och vidmakthållande av statens transportinfrastruktur samt bredbandsutbyggnad i glesbygd, som uppgår till . De 100 miljonerna som avsätts till bredbandsutbyggnad återfinns under anslag 1:17 på utgiftsområde 23. På området kollektivtrafik så föreslår Liberalerna en omläggning av reseavdraget i syfte att öka dess regionala träffsäkerhet och minska exponeringen mot felaktigheter i utnyttjandet av avdraget. Tanken är att reseavdraget ska begränsas i de regioner där det finns en fungerande kollektivtrafik. Förändringen beräknas stärka de offentliga finanserna med . Förslaget behandlas närmare under avsnittet för skattefrågor. Bostadsbyggandet kan öka om det går hand i hand med att ny infrastruktur byggs ut. Samplanering av infrastruktur och bostäder är nödvändig för att skapa förutsättningar för bostadsbyggande. Därför behövs en bättre samplanering mellan stat, landsting, kommuner och andra intressenter. spelar en stor roll för hur samplanering kan utvecklas och bör därmed få i uppdrag att medverka till samplanering av infrastruktur och bostäder. bör ges ett tydligt uppdrag kring verkets roll i att bidra till samplaneringsåtgärder för ökat bostadsbyggande. För arbetet med att öka samplanering avsätter Liberalerna till under anslag 1:3 . Vägtrafiken är viktig för att hela landet ska fungera och även vägnätet behöver förstärkas. Biltrafiken är dock fortfarande ett av de största klimatproblemen och fossila bränslen måste ersättas med el och andra klimatvänliga alternativ med lägre utsläpp. Generella och teknikneutrala styrmedel ska vara grunden i politiken för att minska utsläppen. Luftkvalitet, underhållet av vägbanor och buller påverkas även av vilka däck som används på olika fordon. Möjligheten att välja dubbdäck, när vägförhållandena så kräver, är viktig. Delar av har vägförhållanden som är besvärliga vilket gör att bilisten bör kunna göra det val man anser nödvändigt av trafiksäkerhetsskäl. Därför är förbud inte en optimal lösning. Ett alternativ till att minska dubbdäcksanvändning i regioner som har förutsättningar för detta är en avgift. Mot denna bakgrund vill Liberalerna införa en skatt på dubbdäck för att minska utsläppshalten av partiklar. Systemet ska vara differentierat och avgifter ska kunna tas ut för olika tidsperioder. De nettointäkter som dubbdäcksavgiften inbringar uppgår till och ska gå tillbaka till regionerna för lokala förbättringsåtgärder och underhåll. Skatten specificeras närmare under avsnittet för skattefrågor. Bredband skapar digital infrastruktur som möjliggör tillväxt över hela landet. Liberalerna vill fortsätta verka för bättre it-kapacitet såväl i städer som i glesbygd. Vi vill också verka för en europeisk digital agenda. Lokaliseringsprincipen enligt kommunallagen bör ses över, den hämmar utbyggnaden av fiber. Energibolag kan enligt kommunallagen verka över kommungränser. Bredband är infrastruktur som bör vara möjlig att anlägga på liknande sätt och inte som , hindras av administrativa gränser. Möjligheten att utveckla tjänster påverkas negativt i offentlig sektor genom de regelverk som finns. Införandet av agila kontrakt inom offentlig sektor skulle innebära att digitala lösningar kan utvecklas mer kostnadseffektivt och även att slutprodukterna blir bättre för användarna. Vi föreslår därför att staten tar fram standardkontrakt som myndigheter och kommuner kan använda samt informationsinsatser. Det behövs även en kompetensförstärkning för att kunna utveckla innehåll i digitala lösningar. För detta syfte anslår Liberalerna år under anslag 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse. Vi ser även att allt fler välfärdstjänster utvecklas utifrån digitala möjligheter. Dels för att hantera privatekonomin och arbete men även för att ta del av framtidens sjukvård och omsorg. När tjänster flyttar in i framtidens tekniklösningar måste även invånare oavsett geografisk position, ålder eller kulturell bakgrund ges möjlighet att kliva på detta digitala tåg. Vi föreslår därför, utöver de till bredbandsutbyggnad som specificerats ovan, ökade utbildningsinsatser för att stärka äldres delaktighet i it-samhället. Satsningen beräknas uppgå till . Liberalerna föreslår att pris- och löneomräkningen för åren 2017–2019 justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas för anslag 1:3 och 1:12. Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr Utveckling av statens transportinfrastruktur 2015/16:1, prop. 2016/17:1, dnr 2016:1228, egna beräkningar Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur dnr 2016:1228, egna beräkningar dnr 2016:1228, egna beräkningar Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Inrättande av nationell cykelsamordning. Utveckling av statens transportinfrastruktur 2015/16:1, Prop. Utveckling av statens transportinfrastruktur Nationell satsning på cykelinfrastruktur. Utveckling av statens transportinfrastruktur Avvisning av del av regeringens utvecklings- och vidmakthållandeanslag till förmån för egen satsning. Utveckling av statens transportinfrastruktur Justerad pris- och löneomräkning. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Långsiktig utvecklings- och vidmakthållandesatsning. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Justerad pris- och löneomräkning. Anslag till samplanering för ökat bostadsbyggande. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Inrättande av nationell cykelsamordning. Ökade utbildningsinsatser för att stärka äldres delaktighet i it-samhället. Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Utformande av agila kontrakt. Utgiftsområde 23: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel omfattar verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skog, djur, landsbygd och jakt samt rennäring och samefrågor. Vidare omfattar utgiftsområdet även verksamhet inom utbildning och forskning. Liberalerna driver på för att jordbruks- och livsmedelspolitiken ska ha ett tydligt konsument- och hållbarhetsperspektiv. Jordbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina egna miljö- och klimatkostnader, men ska också ersättas för kollektiva nyttigheter som naturvård samt bevarande av den biologiska mångfalden. Därigenom förstärks drivkrafterna för effektivisering och klimatsmart teknik. Vägen mot ett klimatsmart samhälle kräver långsiktiga investeringar och det är rimligt att staten delfinansierar vissa infrastrukturmässiga klimatinvesteringar. Fokus på investeringarna ska vara att få ner utsläppen och stöd ska inriktas mot insatser där investerade medel har störst klimateffekt. Det kan till exempel handla om investeringar i biogasanläggningar och metangasreducering inom jordbruket. Liberalerna anslår därför under utgiftsområde 20 statliga medel för nationella klimatinvesteringar. Hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning och för ett förbättrat företagsklimat behöver kombineras med regionala tillväxtinsatser. Det är centralt att det finns goda uppkopplingsförutsättningar i hela vårt land. Liberalerna vill därför anslå mer pengar för snabbare utbyggnad av bredband. På detta utgiftsområde och innebär det att tillförs 1:17. Det är positivt att världsmarknaden för jordbruksprodukter är alltmer avreglerad, men det innebär också nya villkor för svenskt jordbruk. För svenskt jordbruk är det viktigt att svenska bönder tillåts konkurrera med utländska på mer lika villkor. Det behövs en generell och företagarvänlig politik som inte tynger företag med onödig byråkrati och höga skatter på jobb och företagande. Den kommande livsmedelsstrategin måste utifrån ett marknads- och konsumentperspektiv innehålla förslag på konkreta åtgärder för att lyfta svensk jordbruksproduktion. Att öppna marknader för handel stimulerar livsmedelsproduktion och effektiv användning av . EU:s jordbrukspolitik behöver reformeras i grunden. Jordbruksstödet, utom stöden för miljöåtgärder och landsbygdsutveckling, ska avvecklas liksom EU:s handelshinder mot omvärlden. Samtliga direktstöd och marknadsregleringar ska fasas ut . Det behövs ett tydligare fokus på landskapsvård, miljöskydd och bevarad biologisk mångfald. Ett hållbart jord- och skogsbruk är en del av lösningen på dagens miljöutmaningar. Redan med nuvarande teknik skulle jord- och skogsbruket kunna vara självförsörjande på hållbar energi. Det finns goda möjligheter att förbättra avkastningen på ett miljövänligt sätt genom att anpassa växtsorter, brukningsmetoder och näringsämnen efter lokala förhållanden. Rätt använd kan bioteknik bidra till att få fram bättre skördar och näringsinnehåll. Ett kretslopp där näringen går från jord till bord och sedan tillbaka till jorden är avgörande för en hållbar livsmedelsförsörjning. Läckaget av näringsämnen från odlingsmark och hushåll ut i sjöar, vattendrag och hav behöver bromsas och hållbar återvinning av biologiskt avfall introduceras i bred skala. Särskilt viktigt är detta i ljuset av att fosfor är på väg att bli en bristvara. Många av de miljöproblem som jordbruksproduktionen leder till, till exempel övergödning och minskad biologisk mångfald, beror på tillförseln av näringsämnen via gödslingen. Användningen av handelsgödsel bidrar till övergödning av vattenområden. Även förekomsten av kadmium i handelsgödsel är ett oroande miljöproblem. Det är därför angeläget att användningen av sådan gödsel minskar och att jordbrukets allmänna miljöpåverkan sjunker. För att uppnå detta bör en ny läckageskatt för jordbruket införas . Den skatt på handelsgödsel som avskaffades skulle kunna tjäna som en utgångspunkt för en ny miljöstyrande skatt. Förändringen beräknas stärka de offentliga finanserna med . Därutöver behövs andra miljöförbättrande åtgärder i jordbruket, framförallt insatser som syftar till att bevara den biologiska mångfalden och minska klimat- och miljöpåverkan där metangasreducering är en viktig åtgärd. Liberalerna anser att ska driva på för att stärka djurskyddet i hela . Hur vi hanterar våra djur är ett mått på vår civilisation och en förutsättning för en god folkhälsa. All djurhållning måste garantera djuren ett värdigt liv och en anständig död. Kontrollen av att nationella lagar och EU-regler efterlevs ska skärpas. Utvecklingen av antibiotikaresistens hotar folkhälsan. ska arbeta i EU och globalt för en ansvarsfull antibiotikaanvändning, både bland människor och på djur, baserad på medicinska bedömningar. Den svenska skogspolitiken ska vila på två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet. Skogens potential inom förnybara material, kemiska produkter, textilier och energiproduktion ska tillvaratas. Miljöhänsynen inom skogsbruket måste öka genom att t.ex. avverkningsmetoder kan variera. Både staten och skogsnäringen har ett långtgående ansvar att skydda skogens ekosystemtjänster, bevara den biologiska mångfalden och slå vakt om naturvård och miljöhänsyn. De återstående gammelskogarna ska ges starkare skydd. Under utgiftsområde 20 redogörs för åtgärder för naturskogar. Liberalerna avvisar regeringens ökning 2017 av anslag 1:8 och 1:15. Därutöver anser Liberalerna att det behövs en återgång till tidigare anslagsnivåer när det gäller anslag 1:1, 1:2, 1:7, 1:8, 1:14 och 1:15. Liberalerna föreslår att pris- och löneomräkningen för åren 2017–2019 justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1, 1:3, 1:4, 1:8, 1:14, 1:15, 1:24 och 1:25. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr 2015/16:1, prop. 2016/17:1, dnr 2016:1228 2015/16:1, prop. Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. 2014/15:99, prop. 2015/16:1, prop. 2016/17:1, dnr 2016:1228 Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2015/16:1, prop. 2016/17:1, dnr 2016:1228 2014/15:99, prop. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Återställande av tidigare anslagsnivå. 2015/16:1, prop. Justerad pris- och löneomräkning. Återställande av tidigare anslagsnivå. 2015/16:1, prop. Bidrag till veterinär fältverksamhet Justerad pris- och löneomräkning. Ersättningar för viltskador m.m. Återställande av tidigare anslagsnivå. 2014/15:99, prop. Återställande av tidigare anslagsnivå. 2015/16:1, prop. Justerad pris- och löneomräkning. Återställande av tidigare anslagsnivå. 2015/16:1, prop. Justerad pris- och löneomräkning. Återställande av tidigare anslagsnivå. 2014/15:99, prop. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Snabbare utbyggnad av bredband. Justerad pris- och löneomräkning. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Justerad pris- och löneomräkning. Utgiftsområde 24: Näringsliv Utgiftsområde 24 omfattar näringspolitik samt utrikeshandel och handels- och investeringsfrämjande åtgärder. Liberalerna vill att det ska löna sig att driva företag och ta risker. betyder fler jobb, högre tillväxt och ökade skatteintäkter, vilket finansierar vår gemensamma välfärd. ska uppmuntra entreprenörer och företagare genom ett bra företagsklimat, konkurrenskraftiga skatteregler och fungerande finansiella marknader. Vi vill prioritera extra resurser till ökat företagande. har framgångsrikt arbetat med insatser för företag i tidiga utvecklingsskeden, och erbjuder en samlad service för att företag på en och samma plats ska kunna nå information från flera myndigheter. Företagare kan också på enkelt lämna in uppgifter till flera myndigheter . Dessa insatser vill Liberalerna utveckla ytterligare genom ökade anslag. Vi måste få fler små företag att växa, utvecklas och anställa fler och därför behöver dessa insatser växlas upp ytterligare. Liberalerna vill öka resurserna till för att förstärka innovations- och tillväxtfinansieringen. Liberalerna ökar därför anslag 1:20 med . Regeringen föreslår att anslaget till ökar med sammanlagt för en utökad satsning på strategiska innovationsområden. I den forskningspolitiska proposition som regeringen avser att presentera kommer ovanstående satsningar att preciseras närmare. Precis som regeringen hänvisar vi till vårt kommande ställningstagande med anledning av den forskningspolitiska propositionen när det gäller redovisningen av vår politik inom forskningsområdet. I regeringsställning drev Liberalerna på för att förbättra företagsklimatet. Sänkt bolagsskatt och införandet av RUT- och ROT-avdragen gjorde svarta jobb vita och skapade utrymme för fler företag. Regeringens politik har dessvärre stoppat denna positiva utveckling. Det syns redan när det gäller RUT-branschen, där tillväxten helt stannat av på grund av försämringar avseende RUT-avdraget. Det har särskilt drabbat kvinnor eftersom de i större utsträckning än män driver och verkar inom företag i RUT-branschen. Viktigt är också att påpeka att RUT-företagen har visat sig vara värdefull för integrationen och en väg in på arbetsmarknaden för utrikes födda. Globaliseringen främjar tillväxt och öppenhet och handel med vår omvärld är grunden för en välmående ekonomi. Svensk export motsvarar nästan hälften av BNP. Därför ska vi fortsätta riva handelshinder som vi värnar konsumentskydd och miljö. ska vara pådrivande för ett ambitiöst transatlantiskt handels- och investeringsavtal (TTIP) mellan och . överlämnade det färdiga handelsavtalet med till EU:s medlemsländer för underskrift och ratificering. Ett snabbt godkännande av frihandelsavtalet med kan förhoppningsvis påskynda förhandlingarna mellan och EU. Varje frihandelsavtal som sluts gynnar de svenska företagen och är viktigt för svenska handelsförbindelser. Globaliseringen och digitaliseringen påverkar oss alla. I synnerhet landets företag. Utvecklingen utgör en utmaning, men en potential att stärka tjänstesektorns och industrins långsiktiga konkurrenskraft på en global marknad. är ett litet exportberoende land med en tradition av att knyta kontakter med företag och konsumenter i andra länder. Det är en god grund att stå på när en ny näringslivspolitik ska tas fram för att möta globaliseringens och digitaliseringens utmaningar. Digitaliseringen har medfört att affärer och avtal kan ingås med blixtens hastighet med hela den fria världen som marknad. Betydelsen av företagets fysiska placering minskar, så länge internetnärvaron kan garanteras. Med en it-strategi som inkluderar hela landet gynnas entreprenörskap i hela landet. På arbetsmarknaden kommer en fortsatt digitalisering leda till stora strukturomvandlingar. Jobb inom industrin och tjänstesektorn kommer att försvinna och nya kommer att tillkomma. Denna utveckling är inte unik för vår tid och har sin motsvarighet i tidigare industriella effektiviseringsskeenden. Så har det länge varit på vår arbetsmarknad, där vi premierar en hög ambitionsnivå i kunskapsinnehållet i svenska produkter och tjänster. Företag ska drivas av entreprenörer, inte av offentliga aktörer som skapar osund konkurrens. I grunden är det fel att det offentliga driver företag. För undantag från denna huvudprincip krävs att företaget svarar för ett uppenbart samhällsintresse, som exempelvis Systembolaget. För att företag ska kunna starta och växa finns behov av riskkapital. Företags finansiering ska ske med privat kapital men statligt riskkapital kan behövas för att komplettera det privata kapitalet. Liberalerna ifrågasätter dock dagens system med statligt riskkapital då det alltför ofta tränger undan det privata riskkapitalet i stället för att vara marknadskompletterande. Det statliga riskkapitalet behöver reformeras och effektiviseras så att det i högre grad kompletterar privat riskkapital. Vi stöder den så kallade fond-i-fond-lösningen, där statligt riskkapital från början samverkar med privata fonder för att nå mindre och växande företag. Särskilt viktigt är att stötta företag med stor tillväxtpotential i ett tidigt skede. Ett nystartat företag har sällan möjlighet att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner men har behov av att kunna attrahera kvalificerad personal på annat sätt. Därför vill vi fortsatt göra det enklare och billigare att erbjuda anställda delägarskap och incitamentsprogram i form av exempelvis personaloptioner. Det är viktigt att regeringen skyndsamt återkommer med ett förslag om hur beskattningen av dessa ska utformas.