mot · H4023320 · 2016-10-05 00:00:00 — Det ger oss människor ett speciellt ansvar. Vi ska agera med en långsiktig helhetssyn med respekt för vår samtida omgivning och kommande generationer. På miljöområdet krävs aktivt engagemang av oss alla. Det är politikens uppgift att få till stånd lösningar och fungerande infrastruktur för exempelvis en effektiv materialåtervinning, men i slutänden avgörs framgången i ett sådant system av människors vilja och motivation att medverka. Därför krävs att de beslut som fattas är väl underbyggda och att sambanden riktigare kan förklaras för dem som berörs. Vi anser att det allt överskuggande målet för miljöpolitiken måste vara att bromsa klimatförändringarna genom minskade utsläpp av koldioxid. Svenska hushåll har mycket låga utsläpp tack vare hög andel energi från koldioxidfria källor i form av främst vattenkraft och kärnkraft. I transportsektorn finns den stora utmaningen, här måste utsläppsnivåerna minskas kraftigt. Åtgärder för att på en mer lokal nivå bevara skyddsvärd natur och vårda miljökulturarvet kan givetvis vara angelägna, men i då isen i smälter så snabbt att den kan vara helt försvunnen anser vi att åtgärder för minskade utsläpp måste få ha högre prioritet. Klimatkrisen är i högsta grad global och bör fortsatt vara pådrivande internationellt för att motverka denna. har länge drivit på för en grön skatteväxling och lagt flera skarpa förslag. Detta vill vi fortsätta med. Generellt vill vi sänka skatten på arbete och pensioner och höja skatten på miljöförstörande verksamhet. Som del av alliansregeringen var med och tillsatte . För att minska de negativa hälsoeffekterna av kemikalier i föreslog utredningen att en kemikalieskatt införs på viss hemelektronik och PVC-material. Vi välkomnar därför att regeringen nu presenterar ett sådant förslag. föreslår att en råvaruskatt på icke återvunna textilier införs på per ton. Detta skulle innebära ökade skatteintäkter på och kommer att stimulera till ökad återvinning. Plastpartiklar i vår miljö är ett växande hot mot världshaven, och våra insjöar. Krafttag behövs för att minska användningen av konventionella plaster i engångsartiklar och ersätta dem med biologiskt nedbrytbara alternativ. föreslår därför införandet av en ny skatt på plastpåsar i detaljhandeln på per påse. Goda europeiska exempel finns, där liknande skatter har lett till drastiskt minskad försäljning av plastpåsar – med kraftigt minskad nedskräpning som följd. Reformen innebär ökade skatteintäkter med 1 miljard 2017. 18.3 Minska utsläppen från trafiken föreslår att ett enkelt och välfungerande bonus-malus-system för personbilar införs . Det ska finnas tydliga miljöklasser med betygsskalan A-G, där A-C ger olika nivåer av bonus och E-G olika nivåer av avgifter. Ett sådant system kan enkelt modifieras till att också ta hänsyn till utsläpp av avgaser och partiklar. Förslaget om bonus-malus berör i första hand den som köper en ny bil och skapar ett incitament att välja en mer miljövänlig bil. Systemet är tänkt att ersätta supermiljöbilspremien. Bonus-malus-systemet innebär en budgetförstärkning , för att sedan övergå till en kostnad för staten. är förmånsvärdet för miljöbilar nedsatt i reglerna för förmånsbeskattning. I stället föreslår vi att det nedsatta förmånsvärdet för miljöbilar avskaffas som förmånsvärdet höjs för bilar som inte är miljöbilar. Förmånsvärdet för sådana bilar höjs eller maximalt . Miljöbilsdefinitionen bör samordnas med betygssystemet A-G, där A-C definieras som miljöbilar. Totalt förväntas detta innebära en budgetförstärkning på 2017. För att uppmuntra konsumenter att köpa laddhybrider och elbilar är det viktigt att laddinfrastrukturen i utvecklas. Vi föreslår fortsatt stöd till investeringar i laddinfrastruktur. Stödet ska kunna ges till företag, bostadsrättsföreningar, privata och kommunala bostadsföretag samt kommuner runt om i landet och ska kunna användas till publikt tillgängliga laddstolpar för såväl snabbladdning som normalladdning. För är det centralt att utrikespolitiken är värdebaserad. ska stå upp för och försvara universella värden såsom mänskliga fri- och rättigheter, demokrati och rättsstatens principer för att stärka fred, frihet och utveckling, förståelse och försoning. Idén om att alla människor, var de än bor, har samma värde och att vi alla har ett ansvar för varandra utgör en stark motivation till den solidaritet som är grundläggande i den kristdemokratiska ideologin. Människovärdet är universellt och kan därför inte relativiseras av geografiska gränser. De globala klyftorna är med denna utgångspunkt oacceptabla. vill ha en ambitiös utvecklingspolitik med det slutliga målet att det internationella biståndet inte längre ska behövas. Under alliansregeringen (2006–2014) var pådrivande för att av bruttonationalinkomst avsattes till internationellt bistånd . Vårt förslag till biståndsram ligger av BNI enligt den gamla metoden (ENS 1995), men används en ny metod (ENS 2010). Vårt förslag till biståndsram motsvarar av BNI enligt den nya beräkningsmetoden. Vi eftersträvar att enprocentsmålet ska nås även med den nya beräkningsmetoden. Utöver detta bör staten på olika sätt främja människors frivilliga engagemang och gåvogivande till biståndsändamål. De globala utvecklingssträvandena gör skillnad. FN:s milleniemål om halverad världsfattigdom, förbättrad tillgång till rent vatten och bättre levnadsvillkor i slumområden lyckades. Allt fler pojkar och flickor har möjlighet att gå i skolan. Men vi varken kan eller får vara nöjda när nästan en miljard människor går hungriga, eller att de universella, okränkbara och odelbara mänskliga fri- och rättigheterna på många håll alltjämt endast är en lyx vigd åt ett utvalt fåtal. För varje mun som mättas, för varje kvinna som kommer in på arbetsmarknaden, för varje person som tillåts tänka, skriva, tala, rösta och tillbe fritt – desto större blir chanserna till utveckling. menar att utveckling, fattigdomsbekämpning och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna hänger samman. Stora humanitära kriser råder i världen. Svältkatastrofen i , den Islamiska statens brutala folkmord i och det fruktansvärda kriget i som bara förvärras. Fler människor än på många decennier är nu på flykt. har jämfört med andra europeiska länder tagit emot många flyktingar Att antalet människor som kommer till har minskat betyder inte att flyktingsituationen i världen har förbättrats. ska fortsatt ta ansvar och kunna vara en för människor som flyr undan krig, förföljelse och förtryck, men det står inte i motsats till att vi också kraftigt behöver öka satsningarna i närområdet för att skapa trygghet och framtidstro för de medmänniskor som är på flykt. De krigsdrabbade ländernas grannländer har tagit ett stort ansvar i flyktingmottagandet, men de behöver stöd för att kunna öppna upp för arbetstillfällen och skolgång. ska verka för att skapa lagliga vägar in i , vilket skulle rädda många liv. Sammantaget gör det rådande världsläget att vi vill prioritera det humanitära biståndet högre och avsätta en större del av den svenska biståndsbudgeten för humanitära insatser. bör det multilaterala stöd som ger till en rad olika FN-organ fokuseras och i större utsträckning samlas hos de organ som har störst verksamhet bland flyktingar och som arbetar med barns säkerhet och rättigheter, såsom UNHCR, WFP och . vill även se att det humanitära biståndet i ökad utsträckning kanaliseras genom mindre civilsamhällesorganisationer och samfund som arbetar i den direkta ”frontlinjen” i katastrofområden, som har bättre lokalkännedom och som finns på plats långsiktigt. Förtrycket av religiösa och etniska minoriteter ökar och människors religionsfrihet kränks. är kristna bland de allra mest utsatta grupperna i världen, med omfattande förföljelse i och delar av och . bör i internationella sammanhang arbeta för att värna utsatta minoriteter. Alla människors lika värde är fundamentalt, och yttrande- och religionsfrihet är centralt för ett öppet och fritt samhälle. I inbördeskrigets och genom Daesh framfart dödas och kränks människors rätt till liv och värdighet. vill se fredade zoner för minoriteter i och och en svensk regering som verkar för att den etniska och religiösa utrensningen på kristna (syrianer, kaldéer, assyrier och melkiter), armenier, mandéer, yazidier och andra minoriteter i och ska erkännas som ett folkmord. Det är en allt oroligare värld och i vårt absoluta närområde ser vi hur utövar aggressionen mot sina grannländer. I det instabila läge som råder krävs betydligt mer av internationell samverkan. Ett höjt stöd till freds- och säkerhetsfrämjande insatser är därför en nödvändighet i av oro och där 60 miljoner människor befinner sig på flykt undan krig, terror och förföljelse. bör prioritera insatser som bekämpar det fruktansvärda som människor flyr ifrån. Det är därför av stor vikt att kan ställa svensk personal till förfogande för fredsfrämjande-, säkerhetsfrämjande- och konfliktförebyggande insatser inom ramen för Nato, FN, EU och . Med svensk närvaro kan vi bidra med resurser och kompetens. Att nu bidrar till koalitionen mot Islamiska staten genom ett militärt utbildningsbidrag i är viktigt, men vi måste vara beredda att göra mer. avsätter mer än regeringen 2017-2020 för freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. eftersträvar en trygg och värdig tillvaro för alla människor. Förmågan att möta såväl inre som yttre hot utgör två grundläggande uppgifter för det offentliga. Vi är en del av världssamfundet och beroende av fungerande förbindelser med resten av världen. Miljö och klimatförändringar, demografi, energiberoenden, kärnvapenspridning, terrorism, bristande respekt för mänskliga rättigheter och internationell organiserad brottslighet är globala företeelser som påverkar vår säkerhet. Vi måste vara beredda att, efter vår förmåga, bidra till en säkrare och tryggare värld. Försvarets huvuduppgift är att värna människors liv, värdighet och frihet. Den svenska försvarsförmågan måste anpassas till den alltmer oroliga omvärld vi lever i. Försvarsöverenskommelsen som ingicks mellan , och regeringen är ett gott första steg, men behöver ytterligare åtgärder till. Personalförsörjningen är en nyckelkomponent i att stärka förmågan. Den framtida försvarsmaktsstrukturen måste säkerställa att det finns goda möjligheter att utveckla personalens kompetens. De viktigaste faktorerna i detta avseende är att möjligheterna att öva med förband säkerställs och att officersutbildningen tydligt tar sikte på att utveckla en officers kärnkompetens – att leda väpnad strid eller därmed förknippad verksamhet. Dessa faktorer är viktiga för att få den rekryterade personalen att stanna inom organisationen. Utöver att förvalta och utveckla befintlig verksamhet måste vi lyfta blicken och påbörja arbetet med att se över på vilka nya fronter vi måste kunna försvara oss. Nya hot som ett traditionellt försvar inte rår på har uppstått, så kallade hybridhot. Inom denna kategori ingår ett antal metoder för att destabilisera opinioner i andra länder, att utan vapenmakt skada system och infrastruktur. För att lyckas mota dessa hot behöver den svenska förmågan mot cyberhot stärkas mot . Därför föreslår vi en ny myndighet som får i uppgift att bidra till och sprida forskning kring informationskrigföring och propaganda. Satsningen uppgår till om året 2017-2020. Men förmågan att möta cyberhot måste också stärkas. Försvarsmaktens förmåga att lösa nationella uppgifter – att försvara – har i och med överenskommelsen förbättrats. Försvaret måste ha förmåga att försvara hela och ha särskild kapacitet som säkerställer ett fullgott försvar av strategiskt viktiga platser som exempelvis och . Marinen bör förstärkas så att den kan säkerställa skydd av importsjöfart och mottagande av utländsk hjälp i anslutning till som den kan genomföra sjöstrid på ostkusten. Tack vare överenskommelsens tillskott sker nu förbättringar. Flygstridskrafterna förstärks och ges förmåga att kraftsamla. Hemvärnets och frivilligorganisationernas roll stärks i sitt viktiga arbete för ett brett och välfungerande försvar. Frivilligorganisationerna är viktiga för den lokala förankringen och rekryteringen till Försvarsmakten. Frivilliga försvarsorganisationer utgör en viktig resurs såväl för totalförsvaret som för krisberedskapen. Dessa organisationer tillhandahåller nödvändig förmåga och kompetens. Frivilligorganisationernas möjlighet att bidra till totalförsvaret och därmed samhällets krisberedskap ska utvecklas och ekonomiskt långsiktigt säkerställas. Det är väsentligt att den påbörjade planeringen för det civila försvaret nu fortskrider skyndsamt. Det civila försvaret bör inom ramen för befintliga resurser prioritera uppgiften att planera stöd till Försvarsmakten vid höjd beredskap. Det civila försvaret utgörs av verksamhet som ansvariga aktörer genomför i syfte att göra det möjligt för samhället att hantera situationer då beredskapen höjs. Verksamheten bedrivs av statliga myndigheter, kommuner, landsting, privata företag och frivilligorganisationer. Det avser skydd av befolkningen, säkerställande av samhällsviktiga funktioner och övriga samhällets stöd till Försvarsmakten. Det samlade totalförsvaret ställer därför krav på ett brett engagemang och förankring i samhället. För är försvarsöverenskommelsen ett viktigt första steg för ett starkare försvar som ändamålsenligt kan försvara gränser. Inte minst ökande aggressivitet kräver förstärkningar av vårt försvar. Vi ser ett stort behov av ett antal förbättringar som måste till för att Försvarsmakten ska ha resurser och möjligheter att göra det de gör bäst – försvara vår fred och frihet. har som beskrivits ovan en rad förslag på satsningar inom jobb, familj, välfärd och pensionärer. Det handlar både om skattesänkningar och utgiftsökningar. Utöver det föreslår att de offentliga finanserna ska vara i balans till skillnad från vad som blir fallet om regeringens förslag till statsbudget antas. För att klara en budget i balans – vilket kräver ett saldo som är 11 miljarder bättre än i regeringens budgetproposition och de reformer vi föreslår krävs omfattande budgetförstärkningar. En del av dessa är relativt lätta att motivera. Andra besparingar och skattehöjningar kan ha negativa effekter var för sig men är i slutänden ändå motiverade utifrån den helhet som budgetalternativ innebär och de prioriteringar vill se. Nedan följer en genomgång av större budgetförstärkningar del för del. Sist följer en sammanställd tabell av budgetförstärkningar. Förändrad pris och löneomräkning och reducerade rikthyror görs en schablonmässig pris- och löneomräkning avseende myndigheternas anslag. anser att kraven på myndigheterna att hålla nere sina kostnader kan öka och föreslår därför att pris- och löneomräkningen sänks schablonmässigt för alla anslag utom inom utgiftsområde 4 Rättsväsende, 6 försvar och 7 bistånd. Denna besparing bokförs på över 200 olika anslag men berörs ej mer i denna beskrivning. Besparingen är till en början 2017 men ökar successivt till 3,3 miljarder . Därutöver finns det utrymme för myndigheter i att effektivisera sitt lokalnyttjande och sänka sina kostnader. Rikthyrorna sänks därför till vilket leder till en besparing på 2017. En generell besparing utöver (PLO) ovan föreslås med . Återinförd bortre tidsgräns sjukförsäkring anser inte att regeringens åtgärd att avskaffa den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen var rimlig. Det är viktigt att en sjukskriven persons arbetsförmåga prövas vilket också sker genom den bortre gränsen. Då kan också stöd sättas in för återgång till arbete. Återinförd bortre tidsgräns medför också en besparing på i de offentliga finanserna. Nej till höjt flerbarnstillägg barnbidrag och höjt underhållsstöd Regeringen föreslår höjt flerbarnstillägg i barnbidraget och att underhållstödet höjs för äldre barn 2018. Detta medför en budgetförstärkning på . avvisar dessa förslag till förmån för en betydligt bredare och mer omfattande familjepolitik. föreslår att anslaget till utgiftsområde 13 minskar med . Det handlar dels om sänkt schablonersättning till kommunerna, sänkt etableringsersättning och avskaffat s.k. snabbspår. Förslagen beskrivs närmare i utgiftsområdesmotion 13. Neddragningar arbetsmarknadsprogram/sänkt tak i a-kassa föreslår sänkt tak i a-kassan till per dag och därefter per dag. Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildning läggs ned och följande program avskaffas: instegsjobb, särskilt anställningsstöd, förstärkt särskilt anställningsstöd, traineejobb och extratjänster. Anslaget till Arbetsförmedlingen minskas då myndighetens verksamhet minskas enligt ovan. Totalt medför förslagen besparingar på 6,2 miljarder och 8,8 miljarder . För att ytterligare kompensera de föräldrar som går ner i arbetstid, eller är hemma med sjuka barn i större utsträckning – vilket fortfarande oftast är kvinnor – vill vi utöka antalet barnrättsår från fyra till fem. Vi finansierar förslaget genom att föreslå avskaffande av pensionsrätt för studieår, något som också har föreslagit. Avskaffad åldersavskrivning, höjd påminnelseavgift CSN Studiemedlen består av en bidrags- och en lånedel. Med tanke på de förmånliga villkoren för lånedelen är det rimligt att förutsätta att de studielån som en person tar ska betalas tillbaka. Vi föreslår därför att åldersavskrivningen som finns gällande studielån tas bort. Denna åtgärd innebär en besparing för staten på cirka 400 miljoner. Därutöver föreslås att påminnelseavgiften höjs från till vilket ökar intäkterna med för staten. Maxtaxan i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet föreslås höjas för att finansiera en satsning på minskade barngrupper med motsvarande belopp . Upprustning av skollokaler och utemiljöer Att hålla skollokaler i gott skick är enligt en kärnuppgift som bör kunna finansieras inom det kommunala skatteuttaget och statsbidragen. Inom utgiftsområde 17 säger nej till filmavtal och vissa andra satsningar från regeringen inom folkbildning m.m. Hela utgiftsområdet kan minskas med 529 miljoner 2017 vilket beskrivs närmare i utgiftsområdesmotion 17. Nej till byggsubventioner med mera utgiftsområde 18 anser inte att svensk bygg- och bostadsmarknad mår bra av byggsubventioner. Flera av byggbranschens aktörer tycker inte heller att subventioner är rätt väg att gå. Den förordning som skulle styra investeringsstödet beslutades först trots att den i praktiken existerat fast ingen byggherre kunnat söka pengarna. Det understryker problematiken med subventioner. Såväl anslag 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer, 1:8 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande och 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande avvecklas. Därutöver föreslår mindre besparingar på andra anslag. Totalt kan anslaget till utgiftsområde 18 minska med 5,6 miljarder . avvisar flera ineffektiva miljö- och klimatsatsningar samt ersätter supermiljöbilspremien med ett bonus-malus system. Besparingarna beskrivs närmare i utgiftsområdesmotion 20 och uppgår till närmare 3 miljarder . övergripande miljöpolitik går ut på ökad skatteväxling. Ökade skatter på miljöskadliga varor eller miljöskadlig verksamhet ska användas till sänkta skatter på jobb och företagande. Minskad energiteknik och nej till annullering av utsläppsrätter anser att regeringens annullering av utsläppsrätter till ett värde av ej bör ske och att regeringens anslag till energitekning på 440 miljoner minskas med 100 miljoner . Under utgiftsområdet föreslås neddragningar på anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur och 1:3 för totalt 2017. Under utgiftsområdet görs flera neddragningar samt säger nej till en del av regeringens nya utgifter. Viktigast är minskningen av anslaget till samt att säger nej till en ny registreringsmodell vilket leder till besparingar för patent och registreringsverket. Utgiftsområdet kan dras med . Nej till regeringens välfärdsmiljarder föreslår nedan en rad satsningar på välfärdsområdet inom framförallt vård- och omsorgssektorn. Dessa satsningar tillfaller till stor del kommun- och landstingssektorerna men på ett sätt som förbättrar välfärden strukturellt. Till exempel ledde den så kallade kömiljarden som den förra regeringen anslog till landstingen till att köerna i flera landsting förkortades. anser att den ska återinföras. anslår stora belopp för vårdserviceteam i sjukhusvård och äldrevård. Det är resurser som innebär att utbildad personal frigörs för att utföra vård av patienter. En rad av välfärdssatsningar leder inte bara till ökad kvalitet utan skapar förutsättningar för lägre kostnader. Det ska jämföras med regeringens förslag som är att helt utan krav eller idé dela ut till alla kommuner i ökade statsbidrag. håller kvar vid en rad besparingar från regeringens budgetproposition . Dessa besparingar beskrivs inte närmare här men summeras i tabell nedan och beskrivs detaljerat i respektive utgiftsområdesmotion. Höjd fastighetsskatt på kommersiella fastigheter För att kunna finansiera sänkta skatter på arbetsinkomster föreslås en höjning av fastighetsskatten på kommersiella fastigheter vilket förstärker statens finanser med . Fastighetsskatten för obebyggda hyresrättstomter föreslås höjas för att stärka statens inkomster med . Det kan också ha den positiva effekten att lägenheter byggs tidigare istället för markspekulation. Avskaffad CO2 nedsättning i gruvindustriell verksamhet föreslår att nedsättningen av koldioxidskatten för gruvnäringen avskaffas. Skatt på plastpåsar införs För att stärka statens finanser föreslås en särskild skatt på plastpåsar i detaljhandeln med en krona per plastpåse. Eftersom det säljs ungefär 770 miljoner plastpåsar drar skatten in samma belopp plus moms, det vill säga . räknar dock med att skatteintäkten faller relativt dramatiskt 2018-2020 när konsumenterna ändrar beteende. Slopad gruppregistrering av moms En sund konkurrens mellan företag och olika branscher är avgörande för ett gott företagsklimat. Skatter som innebär snedvridningar till fördel för en viss sektor eller bransch bör i största möjliga utsträckning undvikas. är vissa företag, framför allt inom den finansiella sektorn, undantagen från mervärdesskatt. De har dessutom möjlighet att bilda mervärdesskattegrupper för att undvika kostnader för ingående mervärdesskatt. Skatt på textilier införs En skatt på per ton införs på icke-återvunna textilier. Kostnaden antas helt övervältras på konsumenten. Ett klädesplagg tillverkat av icke-återvunna textilier som väger ökar då med plus moms . Den nya skatten beräknas förstärka statens finanser med . Skatt på avfallsförbränning 100kr/ton En skatt på avfallsförbränning införs som uppgår till per ton. Förslaget stärker statens finanser med 2017 och 2018, därefter med . föreslår att arbetsgivaravgifterna höjs inom finanssektorn vilket stärker statens finanser med . Slopat avdrag för övriga kostnader i tjänst Avdragsmöjligheten för övriga kostnader slopas vilket stärker den offentliga sektorns finanser med . Det nedsatta förmånsvärdet för miljöbilar avskaffas. Förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar höjs eller maximalt . På så sätt bibehålls miljöstyrningen. Förslaget förstärker statens finanser med 1,2 miljarder . Nej till sänkt arbetsgivaravgifter för enmansföretag Regeringen föreslår sänkta arbetsgivaravgifter för enmansföretag vilket avvisar då det kan få snedvridande effekter. är ett energislag som varken beskattas med koldioxid- eller energiskatt. Utsläpp av koldioxid från torvförbränning rapporteras till FN som ett fossilt bränsle och när torv eldas i större kraftvärmeverk inom EU måste de inneha utsläppsrätter. Aktuella studier visar att torv ur växthusgassynpunkt motsvarar fossila bränslen i ett tidsperspektiv upp till . Vi anser därför att skattebefrielsen från koldioxidskatt för torv bör tas bort. föreslår en höjning av tobaksskatten . Nedsättningen av arbetsgivaravgifter i stödområde A har inte visat sig vara särskilt effektiv.