mot · H4021819 · 2016-10-04 00:00:00 — Mindre betungande regler och byråkrati för svenska företag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta från till Statsrådsberedningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att systematisera regeringens och förvaltningsmyndigheternas arbete med regelförenkling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en stoppfunktion för regler med bristfällig konsekvensutredning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning och tillkännager detta för regeringen. Lagar och regler är nödvändigt för ett civiliserat samhälle. Med detta sagt är det också viktigt att se att regler och byråkrati per definition verkar begränsande. är av tradition ett land med starka myndigheter och mycket detaljregleringar. I en värld med global handel och således global konkurrens verkar detta dock i många fall konkurrenshämmande. För svenska företag innebär regelbördan kostnader och administration som tar fokus från företagens egentliga verksamhet. Dessa merkostnader drabbar i förlängningen hela samhället samt hämmar jobbskapande och tillväxt. Det är därför av största vikt att vi eftersträvar förenklingar och tar bort onödiga regleringar där konsekvenserna inte motsvarar nyttan samt att nya och förändrade regler är kostnadseffektiva. Detta kräver i sin tur ett aktivt arbete och styrning från regeringens sida, möjlighet till ansvarsutkrävande samt kompetens, relevanta analysverktyg och beräkningsmodeller för att regelgivare ska kunna genomföra bra konsekvensutredningar. Alliansregeringen –2014 hade ett uttalat mål om att minska regelbördan för svenska företag. När man låter företagarna recensera arbetet kan man dock konstatera att det finns mycket kvar att göra. En övervägande majoritet av företagarna anser, enligt enkätundersökningar, att regelbördan kvarstår på samma nivå som tidigare, som något fler uppger att det blivit än värre än de som anser det blivit bättre. är en organisation inom . Från ser vi ett värde av att stärka kompetens och mandat. Rådet bör vara ett oberoende organ med placering under Statsrådsberedningen. Detta ger rådet en större tyngd och inflytande med möjlighet att komma in i processen av framtagande av nya regler. Rådet får även möjlighet att attrahera medarbetare med hög kompetens, bland annat inom . Systematisera regeringens och förvaltningsmyndigheternas arbete med regelförenkling uppfattning är att regeringen och svenska förvaltningsmyndigheter behöver prioritera upp arbetet med förenkling och upprensning bland för företag betungande regler. Detta bör också ske i samarbete med näringslivsorganisationer som ofta är de som sitter på sakkunskap. vill se en systematik i detta arbete och föreslår ett inrättande av arbetsordning enligt följande: Svenska näringslivsorganisationer bereds möjlighet att, lämpligtvis med () som samordnande instans, inkomma med skrivelser där man sammanställer de regler man vill prioritera för förändring eller borttagande. Regeringen hänvisar förslagen till rätt departement och myndighet som man ger respektive myndighet i uppdrag att svara på hur man arbetar med respektive fråga eller vad man framgent avser att göra. I uppdraget ska respektive myndighet redogöra för huruvida respektive förändring kräver lagändring och vilka lagändringar som skulle krävas för att en regel ska kunna förändras i den riktning näringslivet efterfrågar. Regeringen sammanställer, tar ställning till och svarar på berörda myndigheters yttranden över de regelförenklingsförslag som inkommit en gång i en skrivelse till . Stoppfunktion för regler med bristfällig konsekvensutredning Frågan om en stoppfunktion för har framförts i olika sammanhang och även av själv (–2014). En stoppfunktion skulle innebära att en regel inte får införas till dess att konsekvenserna av regelförslaget har utretts på ett godtagbart sätt. Först när anser att konsekvensutredningen uppfyller kraven i konsekvensutredningsförordningen bör förslaget gå vidare i processen. Vi anser att ska få denna så kallade stoppfunktion, men för att väga maktbalansen mellan politiken och nämnda myndighet kunde det i sammanhanget vara intressant att överväga om endast ges möjlighet att, med hänvisning till bristfällig konsekvensanalys, stoppa införandet av en ny regel under en viss tidsfrist. På så vis sätts det press på politiken och förvaltningsmyndigheterna att återkomma med ett bättre underlag, som det öppnar för debatt och diskussion, men med en mer begränsad maktförskjutning. När nya regler tas fram måste de stå i proportion till de mål och problem som reglerna är tänkt att lösa, vilket man enkelt kan konstatera inte alltid är fallet. I förordning (2007:1244) regleras hur förvaltningsmyndigheter under regeringen ska arbeta med konsekvensanalyser vid införande av nya föreskrifter. I förordningen beskrivs hur man vid konsekvensanalyser ska arbeta med och redogöra för t.ex. vilken administration och vilka kostnader som uppstår, vilka som drabbas och hur det påverkar konkurrensförmågan hos företag. Vi anser generellt att det är viktigt att förvaltningsmyndigheterna konsekvent följer förordningens direktiv. anser att förordningen kan stärkas, inte minst kopplat till begreppet ”Gold plating”, att en nationell regel går utöver Europeiska unionens minimilagstiftning och leder till högre kostnader nationellt och konkurrenssnedvridning inom unionen. Som förordningen är formulerad så ska det göras ”en bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen”. Denna skrivning bör inskärpas så att förordningen kräver att regelgivaren ska beskriva effekterna av när svenska regler föreslås gå utöver vad som krävs av EU:s lagstiftning. Vi vill därmed rikta ett tillkännagivande till regeringen om att uppdatera förordningen enligt ovan beskrivet.