ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4021368 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att lotsbefria inlandssjöfarten och tillkännager detta för regeringen. Det handlas ofantliga mängder gods och internethandeln slår rekord efter rekord. Att folk har god ekonomi och handlar är positivt men det medför också transporter av inhandlat gods. Antal transporter ökar också och mest på vägsidan med tunga lastbilar men även på tågtransporter. Våra vägnät är hårt ansträngda under vissa tider och järnvägen med dess bristande underhåll har svårt att ta mer gods . Sjöfarten som har en helt annan möjlighet att frakta gods är kraftigt underutnyttjad. Från är det möjligt att i bygga och utrusta fartyg för så kallad inlandssjöfart. I ett första skede kommer inlandssjöfart att vara möjlig på , från upp till samt ut till Södertäljeslussen, även viss kustsjöfart kan räknas som inlandssjöfart. Fartyg som byggs och utrustas för inlandssjöfart tillåts bara trafikera vattenområde som har definierats som inre vattenvägar. Men i dessa vatten är det även tillåtet att fortsätta använda de fartyg som uppfyller övriga aktuella regler för vattenområdet. För att få igång trafik på de inre vattenvägarna, vilket resulterar i att avlasta trafik från vägarna och kanske även järnvägarna, måste vi hjälpa sjöfarten genom att minska kostnader för att bedriva sjöfart. Vi sverigedemokrater vill hjälpa sjöfarten att få så goda förutsättningar som möjligt, genom lägre kostnader ger man sjöfarten incitament att satsa på att bygga upp en trafik på våra inre vattenvägar och vi ger regeringen i uppgift att snabbutreda om att befria den trafik som bedrivs på de inre vattenvägarna från lots.
mot · H4021369 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett borttagande av vinstskatt vid småhusförsäljning och tillkännager detta för regeringen. Rekordmånga kommuner säger att de har bostadsbrist, har antalet bristkommuner fördubblats. Enligt en sammanställning som gjort är det nu bostadsbrist i närmare 250 av landets 290 kommuner. Vi har en kraftig befolkningsökning nu och det kommer i det korta perspektivet att förvärra problemen på bostadsmarknaden så fler kommer uppleva att de har bostadsbrist. Att bygga små billiga bostäder som personer med liten ekonomi kan bo i är en förutsättning men med tiden växer man och även familjebilden och behovet av större boende är ett faktum. Många av de äldre som bor i stora hus väljer att bo kvar istället för att sälja och bo i ett mindre boende. En åtgärd för att motivera fler att vilja flytta till mindre bostad när barnen flyger ut eller att det blir tungt som äldre att ta hand om hus vilket lämnar plats åt växande barnfamiljer är att ta bort vinstskatten vid försäljning. Bostadsmarknaden står nästan still och få hus säljs men med en sådan åtgärd kan man få igång en större attraktion i att byta bostad och få igång en rörelse på bostadsmarknaden. Utebliven vinstskatt vägs troligtvis upp av att större rörelse på bostadsmarknaden genererar fler lagfarter och stämpelavgifter samt att man löser en del problem med bostadsbristen och trångboddheten. En möjlighet för att undvika spekulativa affärer på småhus är att man kan slippa vinstskatt då man har ägt fastigheten . Jag anser att regeringen bör utreda att avskaffa vinstskatt på försäljning av fastigheter för att få igång en försäljningskarusell, det är en av nycklarna till att lösa bostadsbristen.
mot · H4021370 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till obligatorisk syntest vid körkortsförnyelse och tillkännager detta för regeringen. Vi har en vision om noll döda i trafiken och för att nå dit krävs en hel del åtgärder, en av åtgärderna man kan införa är att man gör syntest när man förnyar sitt körkort. Synen försämras successivt med tiden och så sakta att man inte själv märker av att man ser sämre. Ofta börjar synen bli sämre redan men även tidigare. I 40 säger optiker att man får ett synfel som heter presbyopi och som rent konkret innebär att personer får problem att se på nära håll. För att få ett körkortstillstånd så krävs det att man gör ett syntest, det är det enda syntestkravet man har för att få köra motorcykel och bil under en hel livstid. Genom ett enkelt syntest vid den obligatoriska förnyelsen av körkort, så får man reda på om synen har förändrats och kan då införskaffa glasögon eller linser som gör att man blir en bättre förare i trafiken. Kostnaden för att utföra dessa syntester är försumbara i förhållande till den ökade säkerhet vi får på vägarna. vi har talat med har förslag på att införa syntester men synen förändras även för yngre vilket gör det rimligt att istället vid varje körkortsförnyelse göra syntest. Vi anser därför att syntest alltid ska göras vid förnyelse av körkort. Regeringen bör därför utreda möjligheten att införa obligatorisk syntest vid körkortsförnyelse.
mot · H4021371 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör utreda möjligheten att stimulera kommunerna att införa nyckelfri hemtjänst och tillkännager detta för regeringen. Allt fler rapporter kommer in angående äldre som råkat ut för stölder, rån och överfall i sina egna hem. För att säkerställa våra äldres trygghet så borde regeringen genom införandet av ett statligt öronmärkt bidrag stimulera kommuner att installera någon form av nyckelfria lås. Nyckelfri hemtjänst fungerar så att vid ankomst till brukaren verifierar hemtjänstpersonalen sin identitet över blåtand mellan mobiltelefonen och låsenheten, vilket låser upp låset. Administrationen av behörigheter och uppdatering av programvaran hanteras centralt till alla mobila enheter. Inloggning i mobiltelefonen sker med användarnamn och personlig kod. Det som avgör vilka dörrar personalen är behörig att öppna styrs av de personliga inloggningsuppgifterna. Samma mobiltelefon kan därför användas av olika personer under olika arbetspass. Ett sådant system förhindrar att obehöriga kan ta sig in i lägenheten genom att falskt utge sig för att vara anställda i . Systemet har även många andra fördelar, såsom att tid kan sparas då det ger ökad effektivitet och att vården fokuseras på brukaren samt det sociala innehållet. Ingen i behov av hjälp riskerar att bli liggande hjälplös i utan att någon noterar detta, eftersom systemet registrerar när och hur länge någon varit hos brukaren. Andra stora fördelar är enkel nyckelhantering för personalen, hög säkerhet och säker drift med digitala nycklar, mekanisk öppning och ökad trygghet för brukaren då nycklar ej kan komma i oönskad cirkulation. Detta innebär att bara den som är behörig kan komma in i brukarens lägenhet. Nyckelfri hemtjänst är helt enkelt ett steg mot en professionell och trygg hemtjänst. Initialt är installation av systemet en relativt stor kostnad för kommunerna. Därför vill jag att regeringen utreder möjligheten att införa någon form av stimulansbidrag till de kommuner som väljer att införa detta system för att säkerställa våra äldres trygghet.
mot · H4021372 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att skapa ekonomisk rättvisa inom området kultur och idrott genom att sänka momsen på dansbandskonserter från till och tillkännager detta för regeringen. Dansbandstillställningar är missgynnade i dagens . Den som besöker en tillställning där det spelas dansbandsmusik får betala mer moms på sin entrébiljett än den som besöker en konsert, eftersom kostnaden för dansbandet belastas med en momssats på medan momsen för konserter är . Samma låga momssats gäller vid idrottsarrangemang, där gällande momssats är . Detta förhållande anser vi vara både obegripligt och orättvist. Det är orimligt att musik och rörelse ska ha en högre momssats än idrottsarrangemang och konserter. Vi vill att det skapas rättvisa villkor inom kultur och idrott och menar att man bör utreda möjligheten att sänka dansbandsmomsen från till för att bli likvärdig med övriga dans-, idrotts- och kulturupplevelser.
mot · H4021373 · 2016-10-04 00:00:00 — Koordinator för föräldrar som har barn med funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påskynda beslutsprocessen angående möjligheten till en koordinator för föräldrar som har barn med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. I en undersökning från barn och ungdomar framkommer det att familjer som har barn med funktionsnedsättning i genomsnitt har kontakt med 17 olika handläggare eller kontaktpersoner och 10 olika stödformer och institutioner. I vanliga familjer kan det också förekomma många kontakter med förskola, skola eventuellt idrottsförening m.m. Det kan röra sig om fem–sex kontakter. Men för en familj med ett barn med funktionsnedsättning får man inte sällan ta siffran gånger tio. Vid sidan om det som alla barn gör så måste ett barn med funktionsnedsättning ofta också ha kontakt med ett antal olika personer, allt från handläggare på kommunen och , Hjälpmedelscentralsläkare, habiliteringen, dietist, specialister, för att nämna några. Alla dessa kontakter är tidskrävande och känslomässigt påfrestande. Det är som en oändlig uppgift som aldrig tar slut och stjäl tid från barnet som behöver särskild omsorg på grund av funktionsnedsättningen. Bördan kan bli helt orimlig och det är inte alls ovanligt att föräldrar till barn med funktionsnedsättning måste gå ner i arbetstid för att hinna administrera barnets alla kontakter. Att ständigt, om och om igen, vara tvungen att redovisa sitt barns situation för nya människor är ansträngande av flera anledningar: dels river det upp svåra och jobbiga känslor och minnen, dels upplevs det som ett intrång i både barnets och familjens integritet eftersom handläggare och myndighetspersoner in i minsta detalj behöver veta allt om både föräldrar och barn för att kunna göra sin bedömning. Många föräldrar går redan på knä och mår så dåligt av sin situation och den maktlöshet de känner inför all byråkrati de skall hantera, att de endast står ut på grund av ovissheten om vad som skall hända deras funktionsnedsatta barn om de inte längre finns till hands. Det behövs en person som kan fungera som spindeln i nätet och hjälpa föräldrarna med information och samordning av övriga kontakter. En koordinator skulle öka tryggheten och befria föräldrarna från en del av den omfattande administration av olika insatser som finns kring ett barn med funktionsnedsättning. Jag menar att beslut angående koordinator är en process som måste påskyndas. Det finns goda exempel på arvsfondsprojekt med koordinatorer som fallit bra ut och som bevisar att det finns ett tydligt behov av detta.
mot · H4021375 · 2016-10-04 00:00:00 — Inrätta en nationell plattform som arbetar med SYV-frågor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en nationell plattform som arbetar med SYV-frågor och tillkännager detta för regeringen. Få val som en människa gör kommer påverka henne så mycket som valet av skola och utbildning. Konsekvenserna av ett felaktigt skolval kan bli omfattande för en elev och samhället i personliga och ekonomiska kostnader. För att stötta den enskilde eleven med detta viktiga och ibland svåra beslut, ska det enligt skollagen (2010:800, 2 kap, 29 och 30 §§) finnas tillgång till studie- och yrkesvägledning. När Skolinspektionen 2013 granskade tillgången till studie- och yrkesvägledning i 34 kommuner runtom i landet, fann man omfattande brister. Brister som består . Om man jämför antalet elever per studie- och yrkesvägledare, finner man att det är stora skillnader beroende på var i landet man bor – det kan skilja så pass mycket som från 60 elever per studie- och yrkesvägledare, upp till 600 elever per studie- och yrkesvägledare. Din bostadsort riskerar alltså vara den faktor som avgör tillgången till studie- och yrkesvägledning. En faktor som är oacceptabel, inte minst då studie- och yrkesvägledningen fyller en mycket viktig funktion och ska fungera som en direktlänk mellan skola och arbetsliv. För att komma tillrätta med denna situation bör en nationell plattform som arbetar med SYV-frågor inrättas. Genom att en sådan plattform inrättas skulle varje kunna söka stöd och bilda kontaktnät i en bredare kontext. Detta är en mycket viktig del då skolan och elever är flexibla och världen föränderlig. Detta bör även i sin tur leda till färre missmatchningar och mindre avhopp. Att arbeta som studie- och yrkesvägledare är ett relativt ensamt yrke Inrättandet av en nationell plattform skulle ge möjlighet till kompetensutbyte och utveckling för denna yrkesgrupp. Det skulle också öppnas upp för möjligheter att effektivisera och utveckla arbetet.
mot · H4021376 · 2016-10-04 00:00:00 — Rektorer ska som riktmärke tjänstgöra som lärare för att stärkas i sin pedagogiska roll ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rektorer som riktmärke ska tjänstgöra som lärare för att stärkas i sin pedagogiska roll och tillkännager detta för regeringen. Att en chef har kunskap om och förståelse för sina medarbetares arbetssituation är mycket viktigt om han eller hon på ett effektivt sätt ska kunna leda och utveckla verksamheten. Sådan kunskap och förståelse kan erhållas på olika sätt, beroende på vilken typ av arbetsplats det handlar om. För dagens rektorer skapas den förståelsen lättast och bäst genom att den enskilde rektorn förlägger en del av sin arbetstid ute i klassrummen. Då hälften av dagens rektorer saknar lärarbakgrund har det blivit ännu viktigare att ge rektorerna möjligheten att kunna arbeta på det sättet. Genom att ta bort tjänsterna som skolchef frigörs resurser. Dessa resurser nyttjas förslagsvis genom att anställa en ekonom som sköter all administration och ekonomi. På det sättet frigörs också ett antal timmar för rektorn som denne kan förlägga ute i klassrummen. Med detta system får rektorn möjligheten att träffa och lära känna sina elever och lärare bättre. Rektorn får bättre förståelse för sina lärares situation och behov, vilket skapar större förståelse för såväl verksamheten som de utmaningar den har. Utöver det lär sig han/hon också att förstå det pedagogiska samtalet bättre. På ett antal friskolor runtom i arbetar man redan på det här sättet. För att ge samtliga rektorer möjligheten att få denna förståelse och kunskap, bör arbetssättet införas i samtliga av skolor. I – som rankas som nummer tre i världen enligt PISA-mätningarna – har samtliga rektorer en bakgrund som lärare, något som de i sin roll som rektor har stor nytta av. Att förlägga en del av arbetstiden i klassrummet skulle också kunna motivera fler rektorer att läsa in lärarbehörighet, något som verkligen skulle öka deras förståelse för den verksamhet de är satta att leda.
mot · H4021377 · 2016-10-04 00:00:00 — Införa ämnesbetyg på gymnasiet i stället för kursbetyg ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ämnesbetyg på gymnasiet i stället för kursbetyg och tillkännager detta för regeringen. I och med införandet av ny läroplan 1994 (Lpo 94) delades samtliga ämnen upp i kurser. Intentionen var god – tanken var att den enskilde eleven skulle få bättre möjligheter att påverka sin egen utbildning. Resultatet blev dock allt annat än bra, och klagomålen från lärare och elever har varit många. Den vanligaste kritiken handlar om att kursbetygen ökat stressen hos många elever, att det blivit mer fokus på kortsiktig leverans än att bygga långsiktiga kunskaper, att antalet elever som funderar på att hoppa av gymnasiet ökat och att lärarnas arbetssituation försämrats. Genom att införa ämnesbetyg igen så skulle elevernas stress minskas (slippa oroa sig över att ett enda prov avgör betygsnivån, som fallet kan vara nu), avhoppen bli färre och lärarnas arbetsmiljö bättre. Då flertalet av partierna i har samma syn i denna fråga torde ett förslag till nytt betygssystem kunna tas fram relativt snabbt.
mot · H4021378 · 2016-10-04 00:00:00 — Möjlighet till en statligt tillsatt rektor enligt academy schools-modellen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa möjligheten med en statligt tillsatt rektor enligt academy schools-modellen och tillkännager detta för regeringen. Kunskapsresultaten sjunker i den svenska skolan och har så gjort under . Anledningarna till de fallande resultaten är flera. Brist på lärare och undermålig lärarutbildning är två faktorer som ofta lyfts fram. En faktor som inte diskuteras lika ofta, men som också påverkar resultaten, är skolor som är undermåliga, eller har brister av olika slag. genomförde Skolinspektionen så kallad prioriterad tillsyn på 205 grundskoleenheter och 54 gymnasieenheter runtom i landet. Nio av tio av de granskade gymnasieskolorna hade någon typ av brist; bland grundskolorna var siffran åtta av tio. Något som är mycket oroväckande. Ytterst ansvarig för den enskilda skolan och dess resultat är skolans rektor. En kompetent rektor med gott ledarskap är grunden för en god arbetsmiljö och en väl fungerande verksamhet. I har man precis som i haft problem med ett antal skolor. Efter ett noggrant arbete – baserat på kunskap och forskning – tog man där fram ett koncept med så kallade academy schools. De skolor som omvandlats till academy schools är skolor som haft omfattande problem. Skolorna leds av statligt tillsatta rektorer som fått ett omfattande mandat för att kunna förändra skolorna från grunden. Införandet av ett liknande system i skulle hjälpa till att vända den negativa trenden med fallande skolresultat. Precis som i är tanken att skolorna ska ha statligt tillsatta rektorer som fått ett omfattande mandat att förändra verksamheten. Kompetensnivån hos rektorn som tillsätts ska vara mycket hög – motsvarande nivå 3 i föreslagna kompetenstrappa (Shanghaimodellen). Självfallet ska de befintliga rektorerna få möjlighet till , och tillgång till plattformar där erfarenhetsutbyte och kompetensutveckling kan ske innan ett statligt övertagande sker. Lärarna på skolan ska i första hand utbildas, inte sägas upp. När skolans nedåtgående trend brutits och enheten har börjat lyfta sina resultat igen, är tanken att skolan ska återlämnas till ordinarie huvudman och av den anställd rektor.
mot · H4021379 · 2016-10-04 00:00:00 — Återinföra tvåårigt gymnasium för praktiska och estetiska linjer med möjlighet till förlängning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra tvåårigt gymnasium för praktiska och estetiska linjer med möjlighet till förlängning och tillkännager detta för regeringen. Många ungdomar står utanför arbetsmarknaden. var nästan var femte ungdom i åldern 15–24 utan arbete. Kraven för att få ett arbete är höga och inte sällan kräver arbetsgivarna att den sökande ska ha lägst gymnasiekompetens. Flera av dem som är arbetslösa har hoppat av gymnasiet och har därför svårt att komma in på arbetsmarknaden. Anledningarna till varför dessa ungdomar inte fullföljt gymnasiet är flera. Skoltrötthet är en orsak, en annan orsak är att ungdomarna upplevt att vald gymnasieutbildning innehållit för mycket teoretisk, högskoleförberedande utbildning. 1994 försvann de tvååriga gymnasieutbildningarna och ersattes av treåriga högskoleförberedande program. I och med detta försvann möjligheten att läsa en kortare och mer praktisk, yrkesförberedande utbildning för de elever som inte ville studera vidare på högskola eller universitet. För att öka valmöjligheterna för de elever som vill arbeta i ett praktiskt eller estetiskt yrke – och som inte har planer på att läsa vidare på universitet eller högskola – behöver tvåårigt gymnasium för praktiska/estetiska linjer nu återinföras. En elev som läst den tvååriga utbildningen är sedan redo att ta steget ut i arbetslivet. Om han eller hon istället känner för att läsa in högskolebehörighet, ska eleven kunna göra det genom att läsa in ett tredje år i gymnasieskolan. Skulle den önskan istället uppstå , finns möjligheten att göra det via komvux eller folkhögskola.
mot · H4021380 · 2016-10-04 00:00:00 — Maxnivå gällande antal elever per studie- och yrkesvägledare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en maxnivå gällande antal elever per studie- och yrkesvägledare och tillkännager detta för regeringen. Få val som en människa gör kommer påverka henne så mycket som valet av skola och utbildning. Konsekvenserna av ett felaktigt skolval kan bli omfattande för en elev. För att stötta den enskilde eleven med detta viktiga och ibland svåra beslut, ska det enligt skollagen (2010:800, 2 kap, 29 och 30 §§) finnas tillgång till studie- och yrkesvägledning. När Skolinspektionen 2013 granskade tillgången till studie- och yrkesvägledning i 34 kommuner runtom i landet, fann man omfattande brister. Tyvärr består bristerna . Om man jämför antalet elever per studie- och yrkesvägledare, finner man att det är stora skillnader beroende på var i landet man bor – det kan skilja så pass mycket som från 60 elever per studie- och yrkesvägledare, upp till 600 elever per studie- och yrkesvägledare. Elevens bostadsort riskerar alltså att bli den faktor som avgör ifall hon/han kommer att erhålla adekvat studie- och yrkesvägledning. Detta är något vi finner helt oacceptabelt, inte minst då studie- och yrkesvägledningen fyller en mycket viktig funktion och ska fungera som en direktlänk mellan skola och arbetsliv. För att komma tillrätta med denna situation bör en nivå om maximalt antal elever per införas.
mot · H4021381 · 2016-10-04 00:00:00 — Återinföra det skrivna ordet – skrivstil i årskurs 1–3 ska vara obligatoriskt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra det skrivna ordet och låta skrivstil i åk 1–3 bli obligatoriskt, och detta tillkännager för regeringen. Att kunna skriva är ett grundläggande krav för att klara av skolan och för att få arbete. används dock datorn allt oftare då barn ska lära sig att skriva. Det finns självklart fördelar med att barn tidigt får lära sig att arbeta med datorer och läsplattor, men det finns också nackdelar. Genom att skriva för hand tränas en människas finmotorik, något som är mycket viktigt att utveckla. En väl utvecklad finmotorik är viktig på många sätt och den påverkar också utvecklingen av vår grovmotorik. Kravet på dagens elever är att de ska klara av att skriva läsligt för hand i årskurs 3(1), något som inte är det lättaste om eleverna arbetar mer och mer med läsplattor och datorer, och övar mindre på att skriva för hand. Om en elev inte bara lär sig att skriva för hand utan dessutom får lära sig att skriva skrivstil finns än mer att vinna. Att öva skrivning är avslappnande och tränar elevens förmåga att koncentrera sig – något som är viktigt och positivt att kunna i dagens stressade värld. Utöver det så övas även språkkänslan upp. Med anledning av texten ovan så föreslår vi att skrivstil införs som obligatorisk ämne i åk 1–3.
mot · H4021383 · 2016-10-04 00:00:00 — Nivåindelad språkintroduktion efter förkunskaper ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dela upp individer i introduktionsprogrammet språkintroduktion på gymnasiet efter förkunskaper och tillkännager detta för regeringen. finns det fem stycken introduktionsprogram i gymnasieskolan. Syftet med programmen är att obehöriga elever ska ges möjlighet att komma in på ett nationellt program eller få ett arbete. Ett av de fem programmen är språkintroduktionsprogrammet. Det är ett program som är till för ungdomar som har anlänt till . Utbildningen har därför stort fokus på det svenska språket. Det stora antalet nyanlända har dock påverkat programmet på ett negativt sätt. Skillnaderna i förkunskaper hos eleverna på programmet skiljer sig kraftigt åt – mer än tidigare – med alltifrån elever som har genomgått grundskola till elever utan tidigare skolgång. Att mängden elever – inte minst mängden ungdomar utan tidigare skolgång – ökat kraftigt gör förstås situationen ännu svårare. Grupper ställs lätt mot varandra och en av grupperna blir då förlorare – något som även samhället blir. För att ge varje individ en större chans att lyckas bör därför en ny nivåindelning införas. En bra början är att dela upp eleverna i två grupper: de som har genomgått grundskola och de som inte har genomgått grundskola. På så sätt kan resurser lättare sättas in där de bäst behövs som man minskar risken för att olika grupper ställs mot varandra.