mot · H4023419 · 2016-10-05 00:00:00 — Det handlar såväl om företagens kostnader som skattevillkoren för enskilda personer. Drömmen om att förverkliga sig själv och skapa mervärde i ett yrke eller företag delas av människor över hela världen. Människor som kommer till gör det med en önskan om att skapa ett bättre liv. Av dessa är många blivande, eller vana, entreprenörer. Från samhällets sida har vi en skyldighet att underlätta för dessa företagsamma personer att snabbt komma i jobb eller företagande. har många nyblivna pensionärer tagit chansen och startat företag. Genom regeringens politik har dock denna positiva utveckling vänt. Den särskilda löneskatten för äldre uppgår till för personer . Löneskatten slår inte bara mot årsrika som stannar kvar i arbetslivet som anställda, utan även mot de årsrika som står beredda att starta företag. Löneskatten slår mot jobb och tillväxt och bör avskaffas. Det finns mycket att göra för att förbättra förutsättningarna för . Åtgärder för att halvera tiden det tar att starta ett företag samt ökat fokus på åtgärder för att underlätta för små företag är prioriterade. För att underlätta för att fler ska starta företag kan det finnas skäl att sänka kravet på aktiekapital, men lika viktigt är att hitta nya bolagsformer. I finns möjligheten att starta och driva ett antal bolagsformer som saknar aktiebolagets kapitalkrav, bland annat enskild firma och handelsbolag. Dessa bolagsformer är dock dåligt anpassade för dagens snabbväxande företagskonstellationer, där företagsoptioner fungerar som det främsta incitamentet för att locka investerare och anställda. Vi skulle därför vilja se en ny enklare bolagsform för mindre småföretag, vilket bland annat finns i . Liberalerna har i rapporten konkurrens granskat den osunda konkurrens från offentliga aktörer som enskilda näringsidkare utsätts för. För att stävja den här typen av verksamhet måste kommunen bli medveten om sin näringsstörande verksamhet. Offentliga aktörer, i synnerhet kommuner, bör få i uppdrag att kartlägga sin näringsverksamhet , med avseende på tillämplig konkurrenslagstiftning. I de fall då offentliga aktörer återkommande bedriver osund konkurrens gentemot privata näringsidkare bör sanktionsmöjligheter införas. bör få ett tillsynsansvar, med uppgift att påföra offentliga aktörer konkurrensböter vid osund konkurrens samt driva frågan om skadestånd för de företag som drabbas av den osunda konkurrensen. I synnerligen allvarliga fall av osund konkurrens ska kunna förbjuda en kommun att bedriva näringsverksamhet. Genom att liberalisera en tidigare låst offentlig sektor har välfärdens anställda fått möjligheten att förverkliga nyskapande verksamhetsidéer i egna företag. I stället för att utföra verksamheten i egen regi köper kommuner och landsting i allt större utsträckning verksamhet av privata utförare. Välfärdsreformerna som har genomförts har gett många kvinnor chansen att starta och driva företag inom sektorer som vård, skola och omsorg. hotas den positiva utvecklingen av näringsförbud från regeringen. Blotta hotet om en sådan lagstiftning har slagit hårt mot nyföretagande inom välfärdsföretagandet. är det djupt oroande att regeringen också fortsätter med stora skattehöjningar på jobb och företagande, vilket hindrar främst småföretag att växa. Man verkar tro att företagande i första hand blomstrar genom politiskt tillsatta innovationsråd och nyindustrialiseringsstrategier. Vad svenska företag behöver är mindre, inte mer, inblandning av politiken och det offentliga. De behöver långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt näringsliv. Det handlar om villkoren för entreprenörskap, företagande samt forskning och utveckling. Det handlar om nivåer på skatter, men också förutsättningarna för en stabil och konkurrenskraftig energiförsörjning som dessvärre hotas av en otillräcklig energiöverenskommelse. Även viktig infrastruktur såsom , bra vägförbindelser och goda järnvägsförbindelser är avgörande för svenskt företagande. Liberalerna avvisar regeringens ökning 2017 av anslag 1:2. Därutöver anser Liberalerna att det behövs en återgång till tidigare anslagsnivåer när det gäller anslag 1:2, 1:5, 1:7 och 2:3. Liberalerna föreslår att pris- och löneomräkningen för åren 2017–2019 justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1, 1:2, 1:3, 1:4, 1:8 och 1:13. Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling 2015/16:1, prop. 2016/17:1, dnr 2016:1228 2014/15:99, prop. 2015/16:1, egna beräkningar Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer Justerad pris- och löneomräkning. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Avvisning av tillfälliga medel till miljö- och klimatteknik. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Avvisning av anslagshöjning avseende. 2012/13:30, prop. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Avvisning av utökad satsning på strategiska innovationsområden. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Avvisning av insatser för standardisering. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Avvisning av insatser för forskning rörande tillgänglighetsanpassning. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Avvisning av satsning på innovativ produktion av biologiska läkemedel. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Avvisning av utveckling av framstående test- och demonstrationsmiljöer. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Avvisning av satsning på investeringar i innovativa affärsidéer. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av anslag rörande konkurrens- och innovationskraft. 2014/15:99, prop. Avvisning av korrigering. Avvisning av särskild satsning på miljö- och klimatteknik. Avvisning av anslag kring nyindustrialisering. Avvisning av anslag kring destinationsutveckling. Reducering av ap8. Avvisning av anslagshöjning avseende ökad marknadsföring. Avvisning av höjning rörande ekoturism på landsbygden. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Bidrag till företagsutveckling och innovation Utökade medel till . Avvisning av regeringens ”exportoffensiv”. Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet omfattar tre anslag som syftar till att stärka kommunernas ekonomi, ersätta kommunerna enligt finansieringsprincipen eller bidra till kommunalekonomiska organisationer. Målet för utgiftsområdet är att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting som bidrar till en effektiv verksamhet med hög kvalitet. Liberalerna värnar möjligheten att upprätthålla den offentliga servicen i hela landet. Oavsett bostadsort har individer rätt att få likvärdig kvalitet på vården, omsorgen, och andra välfärdstjänster. De ekonomiska villkoren för kommuner och regioner behöver därför utjämnas med avseende på faktorer som inte går att påverka. Sammantaget bedömer vi att de kommunekonomiska effekterna av Liberalernas budget är neutrala i förhållande till regeringens. Liberalerna avvisar dock de så kallade välfärdsmiljarderna om sammanlagt på anslag 1:1 och 1:4. är en stor summa i statens budget, men gör som ett generellt resurstillskott inte någon avgörande skillnad för kommunsektorns ekonomi, där de sammantagna intäkterna förväntas bli 2017. Av samma skäl avvisar vi den ospecificerade resursförstärkningen till landstingen om på anslag 1:1. Det sammantagna beloppet på handlar till stor del om en finansiering av utökade uppgifter för kommunsektorn. Eftersom det utökade statsbidraget i denna del åtföljs av en lika stor utökning av det kommunala åtagandet blir det ingen reell ökning av kommunernas ekonomiska handlingsutrymme. I Liberalernas budget är vi mer återhållsamma med att ålägga kommuner och landsting nya uppgifter och behovet av nettotillskott kan anpassas därefter. Liberalerna avvisar också ett antal utökningar av statsbidraget som syftar till att förstatliga ansvaret för uppgifter som rimligen bör skötas av kommuner och landsting. Det behövs en diskussion om ansvarsfördelningen mellan stat, landsting, regioner och kommuner, men då är det en sådan diskussion som bör föras, inte ett stegvis förstatligande av de uppgifter som regeringen inte lyckats övertyga sina partikamrater på lokal nivå att prioritera. Det handlar om bidrag till glasögon till barn mellan , , om tandvård för unga vuxna, , om avgiftsfri öppenvård för personer , , samt om avgiftsfri screening mot bröstcancer, som samtliga avvisas på anslag 1:1. Vi delar dock uppfattningen att det finns många angelägna behov i kommuner, landsting och regioner som det finns anledning att stödja med statsbidrag. Sådana kan göra stor nytta, om de riktas till sådant som är svårt för enskilda kommuner eller landsting att klara var för sig, som till exempel kompetensutveckling, erfarenhetsutbyte och samarbete över geografiska eller organisatoriska gränser. Vidare gör vi satsningar för att underlätta för sektorn att erbjuda en bättre service till medborgarna, till exempel genom en förnyad kömiljard för att korta väntetiderna i sjukvården. En ökning av ovillkorade statsbidrag måste alltid vägas mot risken att pengarna används till att täcka underskott i kommunerna snarare än till välfärdens kärna. prioriterar vi därför andra sätt att stödja kommun- och landstingssektorn. Utöver vad som redovisas här nedan återfinns dessa satsningar under respektive utgiftsområde. Statsbidraget för insatser mot hiv/aids bör inte sänkas som regeringen föreslagit. Vi delar förvisso regeringens uppfattning om att det vid det här laget inte bör ses som någon extraordinär verksamhet i kommuner och landsting. Men när regeringen avskaffar stödet till kommuner och landsting bortser den från att behovet är mycket ojämnt fördelat över landet. Över två tredjedelar av dem som lever med hiv/aids finns i någon av storstadsregionerna, och därutöver är det många från mindre orter som väljer att söka vård i storstäderna. För att finansiera en bibehållen nivå på bidraget, som ligger på utgiftsområde 9, överför vi medel från utgiftsområde 25, som därmed minskas med på anslag 1:1. För att genomföra förslag ökas anslag 1:1 med . Detta beskrivs närmare i sak på utgiftsområde 9. Det bör löna sig att arbeta, också för den som står mycket långt från arbetsmarknaden. Alliansregeringen införde en jobbstimulans i försörjningsstödet, som innebar att den som haft försörjningsstöd och sedan lyckas få ett arbete, tillfälligt eller på deltid, får behålla av en inkomstökning utan att försörjningsstödet minskas. Liberalerna föreslår att nivån på jobbstimulansen höjs till . Det innebär att statsbidraget till kommunerna bör höjas med på anslag 1:1. På utgiftsområde 12 föreslås en höjning av barntillägget i bostadsbidraget om per barn. Det innebär att riksnormen för försörjningsstöd bör höjas och anslag 1:1 tillförs . Nyanlända elever, särskilt de som kommer till , kan behöva mer tid i för att nå kunskapsmålen. Liberalerna föreslår därför att skolplikten för dessa elever förlängs. För att nyanlända elever inte ska tappa sina kunskaper i svenska under ett långt sommarlov föreslår vi också att sommarlovet förkortas för denna grupp. Det innebär ökade utgifter på anslag 1:1 om sammanlagt . Till förmån för prioriterade satsningar i denna budget avvisar vi tills vidare på samma anslag för läsa-skriva-räkna-garanti. Antalet undervisningstimmar i bör öka. Därför utökas anslag 1:1 med . Därutöver bör antalet undervisningstimmar i matematik på högstadiet bli fler. För detta syfte utökas samma anslag med . Satsningarna beskrivs närmare under utgiftsområde 16. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr 2016/17:1, PM , dnr 2015:753, dnr 2016:372rev, dnr 2016:1262, egna beräkningar Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Stöd med anledning av flyktingsituationen Avvisning av ospecificerade välfärdsmiljarder. Avvisande av resursförstärkning till landstingen. Genomförande av Barns och ungas rätt vid tvångsvård (SOU 2015:71). Avvisning av regeringens läsa-skriva-räkna-garanti. Avvisning av glasögon för unga. Avvisning av avgiftsfri tandvård i vissa åldersintervall. Avvisning av avgiftsfri öppenvård eller äldre. Avvisning av kostnadsfri mammografi. Konsekvensändring Avvisning av sänkt stöd till insatser mot hiv/aids. Konsekvensändring Höjt barntillägg i bostadsbidraget med per barn. Höjd jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet. Förlängd skolplikt för nyanlända. Halverat sommarlov för nyanlända. Fler undervisningstimmar i . Fler matematiktimmar i högstadiet. Stöd med anledning av flyktingsituationen Avvisning av ospecificerade välfärdsmiljarder. Utgiftsområde 26: Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområdet omfattar räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter och provisionsutgifter i samband med upplåning och skuldförvaltning. Liberalerna står fortsatt bakom det gällande målet för statsskuldsförvaltningen som innebär att skulden ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Den långsiktiga kostnadsutvecklingen inom området avgörs av statens upplåning och av räntan på svenska statspapper. En del av statsskulden är exponerad mot utländsk valuta, varför valutakursrörelser också påverkar kostnaderna. För realskulden påverkas kostnaderna på motsvarande sätt av hur konsumentprisindex (KPI) utvecklas. Liberalernas budgetalternativ innebär ett starkare finansiellt sparande för staten än regeringens, vilket håller nere statsskulden. Vi tillämpar dock försiktighetsprincipen och gör därför inga förändringar på utgiftsområde 26 för att öka säkerhetsmarginalen för ränteförändringar. För att hålla nere kostnadsutvecklingen är det avgörande att de offentliga finanserna på både kort och lång sikt är hållbara och att marknadsaktörerna har en hög tilltro till betalningsförmåga. Politiken inom området är därför nära kopplad till frågan om överskottsmålet och det finanspolitiska ramverket. Liberalernas resonemang avseende ramverksfrågor redovisas närmare under avsnittet ”Ett stramt finanspolitiskt ramverk och stärkta finanspolitiska institutioner”. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr Utgiftsområde 27: Avgiften till Europeiska unionen Utgifterna inom utgiftsområde 27 utgörs av medlemsavgift till EU, som styrs av unionens utgiftsnivå och hur stor andel av dessa utgifter som ska finansiera. Liberalernas förväntning är att kostnaderna inom utgiftsområdet förblir relativt fasta under de kommande budgetåren, med reservation för att eventuella utgiftsförändringar kan tillkomma med anledningen av utträde ur unionen. För perioden –2019 har Liberalerna därför inte föreslagit någon förändring av anslagen jämfört med regeringen. Som liberaler vill vi att ska delta fullt ut i Europasamarbetet och sträva efter att vara en del av EU:s kärna. Samarbetet i gör individen friare, rikare och vår omvärld tryggare. EU-samarbetet ger möjligheter att lösa gränsöverskridande problem, trygga demokratin, underlätta ekonomisk utveckling, förbättra miljön och bekämpa gränsöverskridande brottslighet. värnar Liberalerna den traditionella svenska linjen kring restriktiva årsbudgetar. Effektivitet och återhållsamhet ska utgöra viktiga element för i behandlingen av EU:s årsbudget. Principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning bör vara vägledande. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr Avgiften till Europeiska unionen Utgiftsramar och den offentliga sektorns finanser Beräkning av statsbudgetens inkomster Avvikelse från regeringen (L) 1100 Direkta skatter på arbete –19 874 000 –16 600 000 –241 704 968 –4 150 000 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet –37 182 250 –2 500 000 –3 825 487 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster –1 320 000 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU –6 544 499 Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1 986 470 644 –14 375 000 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer –968 068 432 Statens skatteintäkter (periodiserat) –15 251 000 1 023 714 630 –15 251 000 Övriga inkomster (kassamässigt) –43 980 801 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet –100 001 880 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) –15 651 000 Beräkning av statsbudgetens inkomster –2019 Avvikelse från regeringen (L) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Avvikelse från regeringen (L) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning –4 957 000 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn –6 551 841 –1 281 185 Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik –5 593 257 Allmän miljö- och naturvård –2 300 970 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner –5 934 000 Avgiften till Europeiska unionen –27 073 320 –7 019 457 –27 073 320 Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto –27 073 320 Förslag till utgiftsramar –2019 Avvikelse från regeringen (L) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens saldo och statsskulden Miljoner kronor, avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom Den offentliga sektorns finanser Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under UO 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn