mot · H3023398 · 2016-04-27 00:00:00 — Motion till 2015/16:3398 av m.fl. (KD) med anledning av prop. 2015/16:100 ekonomiska vårproposition vill ha en ekonomisk politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och tillit samt underlättar för människor att gå från utanförskap till arbete. Vi vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Inriktningen i den ekonomiska politiken bör därför vara att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden, inte minst för personer som är utrikes födda och/eller har bristande utbildningsbakgrund. Det handlar också om att skapa större frihet för familjerna och förbättra förutsättningarna för företagande och för det civila samhället. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del och sammanhållning är centralt. I denna ekonomiska vårmotion presenterar vi nya reformförslag på ett par områden som syftar till ökad tillit och framtidstro i samhället. Istället för framtidstro är utanförskap och utsatthet en alltför vanlig situation för människor som flytt sitt hemland och söker skydd i . Detta är inte acceptabelt. En human flyktingpolitik måste följas av att människor ges förutsättningar till eget jobb och försörjning. Då finns också förutsättningar för integration. För att minska rundgången mellan olika insatser och subventionerade anställningar vill vi reformera och minska antalet arbetsmarknadsstöd samt renodla Arbetsförmedlingens uppdrag. Osäkerheten för arbetsgivarna gällande subventionerade anställningar måste minskas för att de ska vara till nytta. Därför föreslår vi att ett antal arbetsmarknadspolitiska program läggs ned, att tre olika former av arbetspraktik slås ihop till en samt att arbetsmarknadsutbildningarna avskaffas och att vi istället gör en kraftfull satsning på ytterligare platser i yrkesvux. Ett fungerande rättsväsende med en välfungerande polis är viktigt för att människor ska känna trygghet. Polisen är i behov av fler anställda. Därför satsar vi resurser för att kunna anställa 2 100 poliser och 500 civilanställda. De civilanställda är viktiga, i närtid, för att avlasta poliser och ge möjlighet att renodla polisernas arbete. En satsning på fler civilanställda är en satsning på fler synliga poliser. Vi avsätter också pengar till att förstärka den och ökar resurserna till för att få ett förstärkt skydd mot terror. Vi satsar också på förbättrad avhopparverksamhet och ger Forum för levande historia i uppdrag att även informera om den våldsbejakande islamismens brott mot mänskliga rättigheter. För att trygga framtida elförsörjning föreslår vi ett avskaffande av effektskatten på kärnkraft. Det är av stor vikt att människor känner att man kan lita på att den vård och omsorg som ges är tillgänglig och säker. Äldre personer ska inte behöva känna oro inför en framtid där man riskerar att leva i ensamhet och otrygghet. Därför föreslår vi att det införs en äldreboendegaranti för alla . Vidare vill vi att vården stärks genom så kallade vårdservicetjänster, alltså enklare tjänster som man inte behöver någon vårdutbildning för att genomföra. På det sättet avlastas vårdpersonalen som kan fokusera på att göra det som de är utbildade för. behöver en ny reformagenda Utsikter för svensk ekonomi Stora strukturella obalanser i trots återhämtning Osäkerheter i regeringens prognos Regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Budgetpolitik utan styråra och långsiktighet Ekonomisk politik som minskar sysselsättning och arbetsutbud Politik som slår mot svensk konkurrenskraft Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken Flyktingkrisens effekter och dess konsekvenser för den ekonomiska politiken Ansvar för svensk ekonomi och hållbara offentliga finanser 6.3.Fler i arbete genom stärkta drivkrafter och sänkta trösklar in på Goda och hållbara förutsättningar för fler och växande företag En trygg och tillgänglig välfärd Familjepolitik för ökad trygghet och frihet Ansvarsfull och human migrationspolitik Bättre och mer effektiv integration Ett företagsklimat för fler jobb Reformer för fler bostäder En skola för kunskap och bildning Mer valfrihet och makt till den enskilde Tryggare ekonomi för äldre Goda kommunikationer i hela landet En hållbar miljö- och klimatpolitik En politik som stödjer, inte styr, kulturen Ett stärkt försvar i en osäker tid Reformer för ett bättre anställningsklimat Regeringen utan reformer och fungerande arbetsmarknadspolitik Nya reformer för ett bättre anställningsklimat Introduktionsanställningar – vad gäller? Kan man leva på av lägsta lön enligt kollektivavtal? Fler platser i yrkesvux Slå ihop tre former av arbetspraktik till en Neddragning av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag Slopad effektskatt för kärnkraft Kraftfull satsning på poliser förslag för att stärka svensk polis 2 000 fler poliser Låt poliser vara poliser Förebyggande arbete mot terror förslag för förstärkt skydd mot terror Belysning av den våldsbejakande islamismens brott Fördubbla och stärk den regionala insatsförmågan Att åldras i trygghet och värdighet En sjukvård i världsklass Vårdserviceteam för bättre hälso- och sjukvård Krafttag mot den psykiska ohälsan bland barn och unga Tabell över reformer och finansiering i motionen godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i motionen. behöver en ny reformagenda står inför en period med omfattande reformbehov. Med en allt mer tudelad arbetsmarknad stängs svaga grupper ute från arbetsmarknaden och har mycket svårt att få ett första jobb. En utbredd bostadsbrist runtom i landet försvårar för människor att flytta till jobben och företagens möjlighet att rekrytera. Skolresultaten och kunskapsnivån i den svenska skolan är fortsatt otillräckliga. behöver stora grupper nyanlända etableras i och på den svenska arbetsmarknaden. Reformbehovet är påtagligt. Det ställer krav på politiskt ledarskap. Kraftfulla jobb- och integrationsinsatser, ökat bostadsbyggande och reformer för att stärka konkurrenskraft kommer att vara centrala frågor . saknar det politiska ledarskap och den handlingskraft som krävs för att ta sig an utmaningar. Avsaknaden av konkreta reformer för jobb och integration samt en ovilja att se problemen med utanförskap och för få vägar till arbetsmarknaden präglar regeringens politik. Vallöften har brutits, det har getts olika besked om regeringens inriktning och en stor osäkerhet har skapats på en rad områden. Samtliga oberoende experter gör bedömningen att regeringens politik har en obefintlig eller negativ effekt på sysselsättningen. är på väg åt fel håll. klarade finanskrisen bättre än de flesta andra länder. Mer än 300 000 nya jobb skapades under alliansregeringen. Nya företag kunde startas. Människor får behålla mer av sin egen lön. Skolan började fokusera på kunskap igen. Välfärden stärktes med mer är i fasta priser, som de egna möjligheterna att välja och påverka ökade. miljö- och klimatarbete stärktes. är det tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. Alltför många står utanför arbetsmarknaden, inte minst unga och utrikes födda. En stor andel elever lämnar utan fullständiga betyg. Det finns fortsatt brister i sjukvård och omsorg. Migrations- och integrationsutmaningen växer. För att vända utvecklingen behövs andra och nya förslag. behöver en ny reformagenda. Alliansen har en gemensam väg framåt för . Den är grunden för de nya förslag allianspartierna presenterar och den reformagenda som vi gemensamt kommer lägga fram inför nästa val. Vi tar ansvar för den ekonomiska politiken och hållbarheten i de offentliga finanserna. Vi lägger förslag för att fler jobb ska växa fram och integrationen ska fungera bättre. Fler jobb är grunden för en stark ekonomi och för att vi fortsatt ska ha en hög kvalitet i välfärden. Vi kommer prioritera viktiga investeringar för att stärka svensk konkurrenskraft, med mer kunskap i skolan och bättre och utbyggd infrastruktur för att fortsätta att knyta ihop hela vårt land. Och vi kommer värna och utveckla välfärdens kärnverksamheter för att möta de krav på kvalitet, tillgänglighet och valfrihet som alla svenskar kan förvänta sig av skolan, vården och omsorgen. Alliansen sätter människan i centrum. Vår politik syftar till att bygga ett samhälle som tar tillvara varje människas förmåga, där alla får förutsättningar att växa och skapa, och där vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Det är kärnan i Alliansens politik. 4.Utsikter för svensk ekonomi Den globala ekonomin fortsätter att stärkas, men utvecklingen går sakta och präglas av stor osäkerhet. Sammantaget blev 2015 ett svagt år för såväl handel som industriproduktion. Den globala BNP-tillväxten noterade sin långsammaste utveckling och klart under det historiska genomsnittet. framöver väntas tillväxten öka tack vare en relativt stabil tillväxttakt i avancerade ekonomier och en gradvis stabilisering i tillväxtekonomierna. Men återhämtningstakten är troligtvis fortsatt långsam och riskerna för en svagare internationell konjunkturutveckling dominerar. Konjunkturåterhämtningen i de avancerade ekonomierna driver den globala utvecklingen. Återhämtningen understöds av expansiv penningpolitik, tilltagande investeringsbehov och ett lågt oljepris. Jämfört med bedömningen har utsikterna dock försvagats. har agerat draglok med stark utveckling på arbetsmarknaden och växande investeringar. Tillväxten har främst burits av tjänstesektorn, medan tillväxten i tillverkningsindustrin ännu inte har tagit fart. Totalt sett väntas ändå utvecklingen på arbetsmarknaden och på bostadsmarknaden fortsatt vara positiv. I euroområdet ser ekonomin ut att ha försvagats jämfört med tidigare bedömningar. Förtroendet bland företag och hushåll är fortfarande något över det historiskt normala, men industriproduktionen har utvecklats svagt och investeringarna stagnerade . Att investeringarna i euroområdet kommer igång är av central betydelse både för varaktigheten i konjunkturuppgången och för produktivitetsutvecklingen i ekonomin. Därför bör den senaste tidens utveckling väcka viss oro. Den svaga utvecklingen av industriproduktionen och de begränsade investeringarna väntas dämpa euroområdets tillväxt även om positiva effekter från oljepriset delvis motverkar denna effekt. BNP-tillväxt i avancerade ekonomier, prognos 2016 och 2017. Årlig tillväxttakt i procent (ej kalenderkorrigerad). 2,52,4 2,22,2 2,12,1 1,41,5 1,41,41,4 BNP-tillväxten i tillväxtekonomierna har bromsat in . befinner sig i en känslig omvandling från en investeringsdriven till en konsumtionsdriven ekonomi, vilket dämpar landets tillväxttakt. Detta ger i sin tur negativa spridningseffekter till andra asiatiska tillväxtekonomier och påverkar råvarupriserna. Särskilt och uppvisar tillbaka en mycket svag utveckling, bland annat på grund av prisfallen på råvaror. Dessa två länder bedöms tillsammans ha svarat för en tredjedel av inbromsningen i importtillväxten från tillväxtekonomierna 2015. Utvecklingen i har också påverkat kinesiska och internationella finansmarknader, som präglats av betydande oro . är ett undantag bland de större tillväxtekonomierna. Landet klarar att upprätthålla en tillväxttakt på kommande år, i linje med den historiska tillväxttakten. BNP-tillväxt i tillväxtekonomier, prognos 2016 och 2017. Årlig tillväxttakt i procent. -2,0 -1,8 -4,0 -3,8 -3,8 -3,7 -6,0 Källa: IMF World Economic Outlook, . 4.2.Stora strukturella obalanser i trots återhämtning befinner sig i en ur flera aspekter ovanlig konjunkturuppgång. Efterfrågan i svensk ekonomi har stärkts och BNP-tillväxten bedöms uppgå till 2017. Det som skiljer denna konjunkturåterhämtning från andra är att präglas av strukturella obalanser på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden kombinerat med en stor befolkningsökning av nyanlända flyktingar. Det gör att sysselsättningsgraden vänder ned och att jämviktsarbetslösheten stiger. Behovet av reformer är påtagligt. Oroväckande nog bedömer både och att regeringens politik förstärker problemen. Utsikterna för svensk ekonomi har stärkts . steg , och uppgick till jämfört med samma kvartal 2014. Konjunkturindikatorerna visar på en positiv syn på svensk ekonomi inom både byggindustrin, tillverkningsindustrin, de privata tjänstenäringarna och detaljhandeln. BNP väntas öka och resursutnyttjandet stiger. Utvecklingen beror delvis på ökad export som stimuleras av den försvagade kronan. är hushållens starka efterfrågan fortsatt central för återhämtningen. Hushållens ökande disponibla inkomst, låga räntor och en hög befolkningstillväxt leder till ökad efterfrågan hos hushållen och offentlig sektor. Tillväxten mätt som BNP i bedöms vara bland de högsta i framöver. faller tillväxttakten i BNP per väntas BNP per capita växa med under en procent . Historisk och prognostiserad BNP-tillväxt i . Årlig tillväxttakt i procent. 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 -2,0 -4,0 -6,0 Källa: SCB (historiskt utfall ), Vårpropositionen 2016 (2015 och prognos). Tillväxten i svensk ekonomi drivs av flera samverkande faktorer. För det första har svensk ekonomi, tack vare en väl avvägd stabiliseringspolitik och i delar expansiv penningpolitik, klarat den utdragna lågkonjunkturen bättre än många jämförbara länder. Arbetskraftsdeltagandet har upprätthållits och är nu högre än under högkonjunkturåren 2001 och 2007. Hushållens disponibla inkomst har också ökat betydligt, med upprätthållen inhemsk konsumtion som följd. goda utgångsläge har skapat förutsättningar för en stark och bred återhämtning. För det andra har en fortsatt låg inflation och låga inflationsförväntningar lett till att svensk penningpolitik varit kraftigt expansiv . En expansiv penningpolitik med låga eller negativa räntenivåer förväntas ligga fast , vilket bland annat gör att kronan förblir relativt svag och att efterfrågan stärks. Denna penningpolitik ligger fast trots att nu är på väg in i en ny högkonjunktur och att den konjunkturella arbetslösheten minskar. För det tredje har finanspolitiken förskjutits i expansiv riktning till följd av ökade ofinansierade utgifter för flyktingmottagande. Detta ökar efterfrågan i ekonomin ytterligare. bidrog offentlig konsumtion inom ramen för flyktingmottagandet till av BNP enligt SCB. konjunkturläge finns inte några stabiliseringspolitiska skäl att fortsatt bedriva expansiv finanspolitik. I praktiken har vi därmed en procyklisk finanspolitik, med minskande strukturellt sparande trots hög tillväxt framöver. Reporänta (inverterad) och arbetslöshet 2000–2020. Reporänta, inverterad, procent -1,5 -0,5 Källa: , Konjunkturläget . Trots goda utsikter för svensk tillväxt följer utvecklingen på arbetsmarknaden inte med. Sysselsättningsgraden och arbetslösheten faller tillbaka , med en negativ trend under hela prognosperioden. skriver upp sin bedömning av jämviktsarbetslösheten, som antas öka från 2020. Den potentiella sysselsättningsgraden bedöms också börja falla och utvecklas negativt . Regeringens arbetslöshetsmål uppnås inte. Utvecklingen på arbetsmarknaden är delvis en direkt effekt av att antalet nyanlända i ökade antalet asylsökande som kom till och uppgick för helåret till över 160 000 personer. Att en stor grupp nyanlända på kort sikt ökar antalet som står till arbetsmarknadens förfogande behöver i sig inte vara ett problem. Om dessa personer står nära arbetsmarknaden bör de på hitta en sysselsättning. Problemet i är dock att de strukturella obalanserna på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden håller både nyanlända och människor som redan bor i utanför arbetsmarknaden mer permanent. Att så är fallet understöds av den ökande jämviktsarbetslöshet som förutspår. En stor, och ökande, andel av de arbetslösa utgörs av långtidsarbetslösa, utrikes födda och personer med högst Dessa grupper har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden på grund av höga trösklar, orsakade av låg flexibilitet på arbetsmarknaden, allt högre kompetenskrav och dålig tillgång på bostäder. Matchningen mellan lediga jobb och arbetslösa har försämrats , vilket ligger i linje med hur sammansättningen av gruppen arbetslösa utvecklats, där allt fler står allt längre från arbetsmarknaden. Med ett stort antal nyanlända som behöver ta sig in på arbetsmarknaden riskerar dessa strukturella obalanser att förstärkas ytterligare. Oroväckande nog förväntas regeringens åtgärder förstärka problemen; kombinationen av höjd skatt på arbete och ändrad inriktning på arbetsmarknadspolitiken och bidragssystemen bedöms enligt försvaga återhämtningen på arbetsmarknaden. bedömer att förändringar inom a-kassan, omläggningar inom arbetsmarknadspolitiken samt högre anställningskostnader för unga och äldre gör att färre står till arbetsmarknadens förfogande och sysselsättningen minskar. En utveckling i denna riktning, med försämringar av förutsättningarna för jobb och ekonomisk tillväxt, är fel väg för . 4.3.Osäkerheter i regeringens prognos Det föreligger fortsatt risker för en sämre utveckling av ekonomin, både internationellt och i . Flera tillväxtmarknader, främst , och , har sett en snabbt inbromsande tillväxt. Osäkerheten kring vart ekonomi är på väg är fortsatt stor, vilket bland annat tagit sig uttryck i stora rörelser på den kinesiska börsen. De spridningseffekter som skett till de finansiella marknaderna i omvärlden visar också på vilken betydelse utvecklingen i tillmäts. En allvarlig risk är att överkapaciteten i den kinesiska företagssektorn och på fastighetsmarknaden leder till en hastig korrigering av de högt uppdrivna investeringarna i landet. En sådan utveckling skulle kunna bromsa den globala konjunkturåterhämtningen, särskilt om det leder till utdragen turbulens på de internationella finansmarknaderna. En annan global risk är att den mycket expansiva penningpolitiken, med låga räntenivåer som bedrivs av centralbanker runtom i världen, kan leda till en ökad efterfrågan på, och övervärdering av, riskfyllda tillgångar, som i sin tur gör det finansiella systemet känsligt för störningar. Den politiska och ekonomiska utvecklingen i är också mycket osäker. 2015 sökte sig mer än en miljon människor till för att söka asyl. EU-länderna har ännu inte fullt ut lyckats implementera en gemensam lösning och flera länder har infört gränskontroller. anses av många bedömare vara hotat. Frågan om en eventuell Brexit är också en betydande osäkerhet som avgörs denna sommar inom ramen för den folkomröstning som den brittiska regeringen beslutat om. fortsätter krisen i och de sanktioner som införts av såväl EU som kan leda till att framtidstron bland europeiska företag påverkas negativt. Ett antal risker är förknippade med utvecklingen av inhemska svenska förhållanden. Hushållens konsumtion bedöms stå för en större del av BNP-tillväxten, jämfört med i tidigare konjunkturuppgångar. Regeringens skattehöjningar på jobb och arbetsinkomster samt osäkerheten kring en rad viktiga politiska beslut gör att hushållens optimism riskerar att dämpas. Det kan leda till lägre konsumtion än vad regeringen prognostiserar. Vi ser risker för en sådan utveckling i konjunkturbarometer. Hushållens förväntningar på tolv månaders sikt för den egna ekonomin, och för den svenska ekonomin som helhet, är betydligt mer pessimistiska sedan den nya regeringen tillträdde, trots att hushållen har en relativt positiv bild av sin nuvarande situation. Även företagens investeringsvilja kan dämpas av den ökade osäkerhet som regeringen har skapat kring viktiga politiska beslut, exempelvis energiförsörjning och infrastruktur. Att det blir dyrare att anställa unga och äldre slår mot sysselsättningen för dessa grupper, med färre jobb och minskad konsumtion som följd. Sammantaget riskerar dessa faktorer att påverka tillväxt, sysselsättning och offentliga finanser negativt i större utsträckning än vad regeringen väntar sig. På medellång sikt utgör bostadsprisernas utveckling och hushållens jämförelsevis höga skuldsättning en risk. Bostadspriserna och hushållens skuldsättning har ökat kraftigt och är nu på mycket höga nivåer i ett både historiskt och internationellt perspektiv. Vid ett kraftigt prisfall kan hushållen tvingas amortera på sina lån i snabbare takt, med negativa konsekvenser för konsumtion, tillväxt och sysselsättning som följd. 5.Regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Trots konjunkturuppgången kommer de offentliga finanserna dras med fortsatta underskott under hela mandatperioden, både på grund av ökade utgifter i transfereringssystemen och för att regeringen nu öppnar för lånefinansiering av nya reformer. Tillsammans med strukturella obalanser på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden och en stor befolkningsökning av nyanlända flyktingar är behovet av reformer påtagligt. Det är mot denna bakgrund anmärkningsvärt att regeringen står utan en jobbpolitik och förefaller sakna ambitioner när det gäller att presentera en samlad strategi som kan leda till en varaktig höjning av sysselsättningen. Inte heller ger regeringen besked om hur de offentliga finanserna ska föras tillbaka till överskott, och de bryter därmed mot det finanspolitiska ramverket. Regeringen står tomhänt och handfallen när det gäller att hantera långsiktiga problem. 5.1.Budgetpolitik utan styråra och långsiktighet En stark offentlig ekonomi och en stabil makroekonomisk miljö är viktiga förutsättningar för att skapa tillväxt och välstånd. Det gör att människor och företag vågar konsumera och investera samt att banker och andra länder vågar låna ut pengar till till goda villkor. Det skapar också utrymme för viktiga satsningar på till exempel skolan, jobbskapande och integration, istället för att offentliga medel ska gå till räntor och amorteringar. Svensk ekonomi har gått in i en högkonjunktur och resursutnyttjandet beräknas vara positivt . I normalläget bör då statsfinanserna stärkas. Det kan dels ske automatiskt tack vare växande och konjunkturkänsliga skatteintäkter och minskande offentliga utgifter i transfereringssystemen. Det kan dels krävas aktiv politik för att stärka det offentligfinansiella sparandet. Att de offentliga finanserna stärks i goda tider är den bärande principen för överskottsmålet, för att skapa säkerhetsmarginaler inför framtida kriser. Men i förhållande till 2015 förväntas det finansiella sparandet försämras med och . Skälet till de betydande underskotten är kraftigt ökade offentliga utgifter för flyktingmottagande, sjukförsäkring och assistansersättning. Dessa motverkas bara delvis av att skatteintäkterna ökar till följd av konjunkturuppgången. Finanspolitiken är därmed procyklisk, och stimulerar efterfrågan trots att det saknas tillgängliga resurser i ekonomin. Med ett nytt ekonomiskt läge krävs en ny bedömning av hur budgetpolitiken ska utformas. Exempelvis lyfter i sin decemberprognos fram nya stabiliserings- och budgetpolitiska avväganden: ”Stabiliseringspolitiska och budgetpolitiska argument talar för en stramare finanspolitik efter 2016. […] Finansiering via högre skatter eller lägre utgifter av en viss del av, men inte hela, den direkta utgiftsökningen på grund av flyktinginvandringen skulle innebära en bättre stabiliseringspolitiskt avvägd finanspolitik. Det skulle också föra sparandet närmare saldomålet, oavsett om detta är ett balans- eller överskottsmål .” I ljuset av att är på väg in i en högkonjunktur och att läget i de offentliga finanserna fortsatt är ansträngt bör regeringen presentera en trovärdig väg tillbaka till balans och överskott. Det är grundläggande för att värna förtroendet för svensk ekonomi och finanspolitik. Men regeringen har inte presenterat en sådan plan i vare sig budgetpropositionen eller vårpropositionen. av en regering som stegvis ser ut att överge det finanspolitiska ramverket. Det skapar flera allvarliga problem. Finansiellt sparande och resursutnyttjande –2020.