mot · H402811 · 2016-10-03 00:00:00 — 4Demokratiska fri- och rättigheter 4.1Politiska och medborgerliga rättigheter 5Fackliga rättigheter och arbetsvillkor 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i varje form av kontakt med ska ta upp de omfattande och grova brotten mot yttrande- och tryckfriheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den i varje form av kontakt med ska kräva ett stopp för användandet av dödsstraff och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att en internationell utredning tillsätts med anledning av rapporterna om organstöld i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att göra det straffbart för svenska medborgare att handla med organ även utanför gränser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att etniska och religiösa minoriteters kulturella, språkliga och religiösa rättigheter respekteras i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör kräva att svenska företag som är verksamma i uppträder konsekvent och i överensstämmelse med den allmänna svenska politiken när det gäller mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den bör verka för att svenska multinationella företag som är verksamma i undertecknar globala ramavtal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att och hans medfångar friges villkorslöst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för demokratiska reformer i och för att folkets vilja ska respekteras och tillkännager detta för regeringen. Efter att kommunistiska parti (KKP) styrt landet är alltjämt en hårdför diktatur som systematiskt kränker en lång rad fundamentala mänskliga rättigheter såsom yttrandefriheten, föreningsfriheten och religions- och övertygelsefriheten. Under president har människorättssituationen utvecklat sig i tydligt negativ riktning. Det redan mycket begränsade utrymmet för civila samhället och politisk debatt har inskränkts ytterligare. Högt uppsatta kinesiska ledare har explicit förnekat att de mänskliga rättigheterna är universella och kallat principen om universalitet för en utländsk infiltration. Utvecklingen i ett land med över en miljard invånare låter sig inte beskrivas på ett par sidor. som det finns omfattande brister i respekten för mänskliga rättigheter i har hundratals miljoner människor kunnat lämna fattigdomen under , dock på bekostnad av växande klyftor. Ekonomin har växt utan hänsyn till miljön och genom att koldioxidutsläppen ökat kraftigt. Det var därför positivt att undertecknade klimatavtalet från . Men det nyvaknade miljö- och klimatengagemanget i är troligen främst ett resultat av att regimen är alltmer oroad över det växande folkliga missnöjet med den mycket omfattande och synliga miljöförstöringen i landet. Det har lett till att klimatmål har antagits och att ingått en överenskommelse med om att minska de fossila utsläppen. Vi ser nu satsningar på bl.a. förnybar energi och elbilar i som är värda att uppmuntra, men det är för tidigt att säga om regimen i på allvar är beredd att ställa om sin ekonomi i en mer hållbar riktning. Det har funnits förhoppningar om att ekonomisk utveckling, ökad handel och växande välstånd skulle resultera i en förbättrad situation för de mänskliga rättigheterna och en demokratisering av . Så har förespråkarna för ökad handel med, och större investeringar i, argumenterat. Vi kan nu konstatera att de argumenten uppenbarligen inte håller. Utvecklingen har tydligt gått bakåt på dessa områden . är en internationell aktör vars inflytande växer. I vissa fall har man allierat sig med utvecklingsländerna och utgjort en viktig motvikt till den rika delen av världen. Men i alltför många sammanhang har satt sina egna ekonomiska och säkerhetspolitiska intressen främst, t.ex. genom att bidra till landgrabbing i och till att backa upp några av vår tids värsta diktaturer. Man för en alltmer aggressiv utrikespolitik mot flera av sina grannländer runt . har också konsekvent blockerat säkerhetsrådets försök att hitta en lösning på kriget i . I denna motion lyfter upp några av de frågor vi anser vara viktigast i relationen mellan och . behöver vara en tydlig och konsekvent röst för de mänskliga rättigheterna i relationen med . stora ekonomiska intressen i får inte innebära att vare sig eller näringsliv kompromissar med frågor om de mänskliga rättigheterna. De grova och omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna i diktaturen måste stå högst upp på dagordningen i alla delar av relationer med . Tyvärr har svenska regeringar både under det borgerliga styret och efter maktskiftet 2014 vid åtskilliga tillfällen varit otydliga när det kommer till frågan om mänskliga rättigheter i . Före detta näringsminister svävande svar om huruvida är en diktatur och om eventuell svensk vapenexport till landet är ett exempel. oförmåga att kategorisera som diktatur är ett annat. Ansvaret för att de mänskliga rättigheterna efterlevs vilar inte bara på stater, utan även på företag. De företag som väljer att investera i har ett stort ansvar för att inte bidra till inskränkningar eller kränkningar av de mänskliga rättigheterna. I denna motion vill vi därför lyfta fram näringslivets roll och de mänskliga rättigheterna inom arbetslivet, en fråga som lyst med sin frånvaro. 4 Demokratiska fri- och rättigheter är alltjämt en diktatur och kränkningarna av demokratiska fri- och rättigheter är omfattande. Dödsstraff är vanligt förekommande. Utvecklingen har gått åt fel håll . antog eller utarbetade den kinesiska regeringen en serie genomgripande lagar och bestämmelser under förevändning att stärka den nationella säkerheten. Farhågor har väckts om att dessa kan användas för att tysta avvikande åsikter och ingripa mot människorättsförsvarare med svepande anklagelser som “uppmaning till omstörtande verksamhet”, “separatism” och “avslöjande av statshemligheter”. Det fanns också en oro för att lagen om nationell säkerhet, som antogs , innehåller en vid och luddig definition av “nationell säkerhet”, som kan omfatta sådana områden som politik, kultur, ekonomi och internet. presenterades ett lagförslag avsett att reglera utländska ideella organisationer. Om lagen antas i enlighet med förslaget skulle den allvarligt inskränka organisations-, mötes- och yttrandefriheten. Syftet med lagen uppges vara att reglera, t.o.m. skydda utländska ideella organisationers rättigheter, men i själva verket inskränker den organisationernas frihet. Den ger bl.a. ministeriet för allmän säkerhet ansvar för registrering och övervakning av utländska ideella organisationer, liksom för att godkänna deras planerade aktiviteter. Myndigheterna får så stor handlingsfrihet i övervakningen och regleringen av de ideella organisationernas arbete att det finns en ökad risk för att lagen skulle kunna missbrukas och användas till att hota och åtala människorättsförsvarare och representanter för civila samhället. antogs en antiterrorlag som i praktiken möjliggör att människor förföljs och på vaga grunder anklagas för “terrorism” eller “extremism” som en följd av att de fredligt utövat sin religion eller helt enkelt bara kritiserat regeringens politik. 4.1 Politiska och medborgerliga rättigheter Sedan utropandet av 1949 har kommunistiska parti ensamt styrt landet. Trots omfattande ekonomiska reformer är det mycket svårt att se några öppningar när det kommer till demokratisering och mänskliga rättigheter. Behandlingen av oppositionella och oliktänkande har snarare hårdnat . är formellt en flerpartistat, men i praktiken är det som har maktmonopol. Nationella val förekommer inte. Krav på politisk förändring och försök att bilda självständiga föreningar klassas som hot mot det kinesiska rikets säkerhet, vilket i flera fall kan leda till dödsstraff. Det är också vanligt med frihetsberövanden utan rättegång. En form av frihetsberövande kallas ”omskolning genom arbete”, vilket förenar kroppsarbete med s.k. ideologisk skolning. Människor med beteenden som betraktas som olämpliga ska ”behandlas”. Det gäller bl.a. företrädare för religiösa minoriteter, människorättsaktivister, falungongutövare, tibetaner och uigurer. Den kinesiska författningen garanterar allmän åsikts-, yttrande-, tryck-, förenings-, mötes-, demonstrations- och religionsfrihet. I praktiken är dessa friheter dock mycket begränsade. I Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex hamnar på plats 176 av 180. En oroande bottenplacering som visar att statens kontroll över medier, inklusive internet, har ökat . har situationen försämrats i landet som halkat ned från plats 171. meddelade regeringen att internet skulle bli det huvudsakliga ”slagfältet” , genom en kampanj för att “bekämpa pornografi och olaglig information”. Samma månad meddelade regeringen att man hade stängt ner 50 webbplatser och WeChat-konton, många med koppling till diskussioner om aktuella händelser, militära förehavanden och antikorruptionsåtgärder. 133 konton som spred information som ”förvrängde och landets historia” stängdes också ned. fastslog även utbildningsministern att utländska läroböcker skulle förbjudas i syfte att stoppa utbredningen av ”felaktiga västerländska värderingar”. Han varnade också för att universiteten kunde infiltreras av ”fientliga krafter”. måste alltid vara berett att kritisera varje brott mot de mänskliga rättigheterna oavsett var, när och med vilka motiv de genomförs. I grunden handlar det om en konsekvent och trovärdig utrikespolitik. ska i varje form av kontakt med ta upp de omfattande och grova brotten mot yttrande- och tryckfriheten. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.2 Tortyr och dödsstraff Tortyr är förbjudet enligt kinesisk lag. Den kinesiska definitionen av tortyr omfattar emellertid endast psykiskt och inte fysiskt våld. Trots detta är båda formerna av tortyr vanligt förekommande, särskilt på landsbygden och i fattiga provinser. Vanliga medel är sparkar, slag, elektriska chocker, brännmärken från cigaretter och berövande av sömn och mat. Fångar med nedsatt hälsa förvägras, eller saknar möjlighet att skaffa sig, godtagbar vård. Världen över avrättades 1 634 personer , enligt Amnesty. Det är en ökning innan, men siffrorna (varken eller ) räknar inte med som sannolikt är det land i världen som i särklass avrättar flest människor . Enligt uppskattningar handlar det om tusentals människor, men uppgifterna är osäkra eftersom det verkliga antalet avrättningar i är en statshemlighet. Straffet utfärdas för många olika typer av brott, allt från mord till ekonomiska brott och korruption. Det har skett en del förändringar av lagstiftningen när det gäller dödsstraff, till en viss del som en följd av den internationella kritik som riktats mot för landets flitiga användning av dödsstraffet. måste dödsstraff som utdömts av lokala domstolar även godkännas av landet högsta domstol. Meningen är att detta ska minska antalet dödsstraff samt säkra att inga misstag sker i samband med detta. Ytterligare ändringar i lagstiftningen började tillämpas och minskar antalet brott belagda med dödsstraff från 55 till 46. Dessa nio brott förekommer och ändringen kommer alltså troligen inte att påverka antalet avrättningar i någon högre grad. är fortsatt långt ifrån att respektera de mänskliga rättigheterna på detta område. För att ska röra sig mot ett verkligt minskat användande av dödstraff krävs dock att omvärlden fortsätter att lyfta upp frågan, med det tydliga målet att helt ska upphöra med dödsstraffen. Den ska i varje form av kontakt med kräva ett stopp för användandet av dödsstraff. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. är världens näst största marknad för organtransplantationer. Organhandel är en lukrativ bransch, en människas vitala organ kan säljas för sammanlagt . De första uppgifterna om organstöld från samvetsfångar i kom 2006. Efter massiv kritik från omvärlden hävdar regimen att organstöld inte längre pågår. Enligt flera experter på området fortgår dock organstölden, framför allt från landets förtryckta minoriteter, som uigurer, tibetaner och falungongutövare. bör verka för att en internationell utredning tillsätts med anledning av rapporterna om organstöld i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Det är olagligt att handla med organ i , och ska inte på något sätt bidra till organhandel eller organstöld. Det bör därför vara straffbart att som svensk medborgare handla med organ även i andra länder. En sådan lagstiftning har införts i . Regeringen bör återkomma med förslag om att göra det straffbart för svenska medborgare att handla med organ även utanför gränser. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Den kinesiska regimens övergrepp och kränkningar av de mänskliga rättigheterna drabbar alla delar av det kinesiska samhället. De etniska och religiösa minoriteterna i tillhör emellertid dem som drabbas allra hårdast av förtrycket från den kinesiska statsapparaten. Störst är trycket mot det muslimska Xinjiang och det buddistiska . Xinjiang är största provins och är den näst största, tillsammans utgör de av landyta. De är också viktiga strategiska och ekonomiska områden. De är de enda områden där etniska hankineser inte är i majoritet, men detta försöker de kinesiska myndigheterna förändra genom att flytta dit befolkning från de centrala och östra delarna av . Dessa områden har under historien pendlat mellan att stå under kinesisk kontroll och hög grad av självständighet. Det finns rörelser i båda regionerna som kämpar för ökat självstyre och invånarnas kulturella och religiösa rättigheter. Denna verksamhet slås brutalt ned av den kinesiska regimen. Det som kallas för ”separatism” anses splittra landet och vara ett hot mot säkerheten. Den nationella säkerheten är således överordnad individuella rättigheter. var det den Autonoma regionen bildades. Vid en ceremoni på årsdagen lovade den politiske ledaren högtidligt att bekämpa separatism, och uppmanade armén, polisen och rättsväsendet i att göra sig redo för en utdragen strid mot ”den 14:e anhang”. Minst sju människor i områden befolkade av tibetaner brände ihjäl sig själva i protest mot myndigheternas förtryck . Antalet kända självbränningar steg därmed till 143. Det förekommer också att religiösa uttryck tolkas som separatism, vilket gör att befolkningarnas möjlighet att utöva sin religion blir starkt begränsad. För de religiösa minoriteterna är om möjligt press-, yttrande- eller organisationsfrihet än mer inskränkt än för majoritetsbefolkningen. Uigurer får inte publicera material på internet på sitt språk. Tortyr används systematiskt mot den tibetanska och uiguriska befolkningen. Många flyr landet efter att de blivit dömda till döden. flyr omkring 3 000 tibetaner. De kinesiska myndigheterna sätter stor press på omkringliggande länder att skicka tillbaka dem så att de ska kunna avtjäna sina straff. inleddes en kampanj för att riva kyrkor och ta ner kors i . Kampanjen intensifierades och enligt internationella medieuppgifter hade mer än 1 200 kors rivits ner under kampanjen, vilket lett till en våg av protester. antog i en bestämmelse som angav storleksbegränsningar på föremål som fästs på hustak. De fick inte överstiga en tiondel av byggnadens totala storlek. Många betraktade bestämmelsen som ett sätt att legitimera nedtagningen av kors. Utövare av falungong var fortsatt utsatta för förföljelse, godtyckliga gripanden, bristfälliga rättegångar samt tortyr och annan misshandel. Regeringen bör verka för att etniska och religiösa minoriteters kulturella, språkliga och religiösa rättigheter i respekteras. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5 Fackliga rättigheter och arbetsvillkor Att kunna organisera sig på sin arbetsplats är en grundläggande mänsklig rättighet, en central del i varje ekonomi och en förutsättning för att löntagarnas rättigheter ska garanteras och näringslivets vinster fördelas till fler. De fackliga rättigheterna är emellertid på intet sätt respekterade i . De kinesiska löntagare som försöker organisera sig möter på stora svårigheter p.g.a. omfattande inskränkningar i mötesfriheten, rätten till kollektiva förhandlingar och rätten att organisera sig. Trots detta förekommer det försök att bilda fria fackföreningar, strejker och protester, men dessa möts ofta av våld från myndigheternas sida. Möjligheten till organisering försvåras av att utländska företag och investerare inte har några intressen av att löntagarnas rättigheter stärks. Om vill vara en konsekvent och tydlig röst för mänskliga rättigheter i , måste även svenska företag vara beredda att ta sitt ansvar. Ansvaret för att upprätthålla och respektera de mänskliga rättigheterna vilar inte bara på politiker och stater, utan även på näringslivet. 5.1 Facket och arbetsrätten Enligt den kinesiska konstitutionen råder organisationsfrihet i landet. I realiteten är alla organisationer som avser att spela en självständig roll antingen hårt kontrollerade eller förbjudna. Det gäller också den fackliga rörelsen. Den fackförening som finns i är knuten till den kinesiska statsapparaten och heter ”All ” (ACFTU). Den representerar av landets befolkning. I fackförbundets konstitution står det att uppgiften är att vara en bro mellan den arbetande massan och . Det betyder i praktiken att när en konflikt uppstår mellan de arbetande och partiet, tar facket partiets sida. Ledare för fackförbunden utses ofta av partiet och det förekommer även att chefer på arbetsplatsen sitter med i ledningen för fackförbunden. Kollektivavtal finns men tillämpas sällan i praktiken. Det finns ingen laglig strejkrätt och vid strejker har ACFTU:s roll varit att försöka motivera de anställda att återgå till arbetet. ACFTU har självt inte rätt att uppmana till strejk. fristående från ACFTU är förbjudna. De som bildar fristående fackförbund och arrangerar otillåtna protester straffas hårt. Trots detta har det skett en stor ökning av antalet protester, bl.a. som ett resultat av det missnöje som finns över att välståndet inte kommit alla till del. Bara kring , som är ett av landets mest industrialiserade områden, inleds en ny strejk . Flera av strejkerna har skett vid anläggningar som drivs av stora transnationella företag eller vid viktiga leverantörsföretag. Strejkerna vid Hondas fabrik och vid Foxconn, som bl.a. är leverantör åt , har skapat stor uppmärksamhet i omvärlden efter att arbetare begått självmord i protest mot företagsledningens agerande. I nordöstra och i har lokala avdelningar av ACFTU varit drivande bakom lokala strejker, i strid med fackets ledning och . I har också små steg tagits för att skapa fria fackföreningar, det mesta kända är (). blev minst 33 arbetare och arbetsrättsaktivister måltavlor för polisens inblandning. Sju av dem fängslades i , där strejker och oroligheter på arbetsmarknaden blev allt vanligare. De fängslade tilläts inte träffa advokater därför att deras fall innebar att ”den nationella säkerheten äventyrades”. I finns drygt 160 miljoner inre migrantarbetare som är skrivna i den provins där de är födda. Enligt den kinesiska folkbokföringen, det s.k. hukou-systemet, är det komplicerat att registrera sig på en ny plats. Konsekvensen har blivit att migrantarbetarna är avskurna från stora delar av den offentliga välfärden. Migrantarbetarna har blivit en andra klassens medborgare. Den senaste tidens avtagande ekonomiska tillväxt har också lett till att allt fler migrantarbetare blivit arbetslösa. Enligt officiell statistik saknar 5,5 miljoner migrantarbetare ett jobb. De är hänvisade till att hitta försörjning inom den informella ekonomin. Som erfarenheter från fackföreningsrörelser visar är kollektiva förhandlingar det mest effektiva sättet att skydda arbetares rättigheter. Därför är de kinesiska arbetarnas egen fackliga organisering den viktigaste faktorn när det gäller att förbättra situationen. 5.2 Svenska företags ansvar som länder i väst kritiserar den kinesiska myndigheten för övergrepp mot mänskliga rättigheter ställer sig deras företag negativa till lagförändringar som förbättrar situationen för de arbetande. Lagförändringar som stärkt arbetarnas rättigheter har mötts av stor kritik från utländska företag. The American Chamber of Commerce som representerar 1 300 medlemsföretag har dömt ut sådan lagstiftning som ”ett steg bakåt för kinesiska ekonomiska reformer”. De menar att den nya lagstiftningen skulle göra arbetare lata och fördärva deras moral. Några företag från områden där lagen införlivats har rentav lämnat landet för att etablera sig på platser där förhållandena är sämre. En stor del av världens produktion sker i och många svenska företag köper in produkter som tillverkats i kinesiska fabriker. Det gäller bl.a. billiga smycken med halvädelstenar och glas, vilka säljs i butiker som Glitter, , H&M, och . Riskerna för denna verksamhet är väl kända, i de fall arbetarna saknar ordentligt skydd äter sig det damm som kommer från stenarna in i lungorna och förstör vävnaden, vilket i många fall leder till en för tidig död. Leksakstillverkning är en annan stor industri. av världens leksakstillverkning sker i . Vid leksaksfabrikerna är det vanligt att arbetstiderna ligger mellan 10 och och att arbetarna har kvoter som de måste producera . Om de inte gör det tvingas de jobba över. Det förekommer bötesstraff om de vägrar jobba övertid eller går på toaletten utan tillstånd. Vid en undersökning av leksaksföretag i visade det sig att åtta av tio leverantörer bröt mot lagen om arbetstid, och på sex av tio fabriker uppgav de anställda att de inte haft en enda ledig dag under högsäsongen . Arbetsgivarna föredrog också kvinnliga arbetare för att de ansågs vara lydigare och mer lätthanterliga än män. Skillnaderna är stora mellan hur olika svenska företag hanterar handel med och investeringar i . Alltför många svenska importörer prioriterar låga produktionskostnader före miljöhänsyn och villkor för de anställda. Om arbetsmiljön i såg ut som den alltför ofta gör i skulle fabriken tvingas stänga . De kontakter som haft med har dock sällan behandlat företagens roll för de mänskliga rättigheterna. Det finns en benägenhet att skilja mellan politiska kontakter och ekonomiska kontakter. menar att det inte är möjligt att särskilja frågor om investeringar och handel från arbetet för de mänskliga rättigheterna. Eftersom den kinesiska fackföreningsrörelsen kontrolleras av staten och har den svenska fackföreningsrörelsen varit restriktiv med kontakter. finns allt fler svenska företag etablerade i och några svenska förbund anser att det är angeläget med lokala kontakter med de fackliga klubbarna på dessa företag i . En viktig samarbetspartner i sammanhanget är Union to Union som bedriver flera projekt i , bl.a. i industrisektorn, för att stötta framväxten av fria och självständiga fackföreningar. Regeringen bör kräva att svenska företag som är verksamma i uppträder konsekvent och i överensstämmelse med den allmänna svenska politiken när det gäller mänskliga rättigheter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I regeringens exportstrategi pekas 26 stater ut som prioriterade. En av dessa stater är . Regeringen motiverar satsningen på och andra stater med bristande respekt för de mänskliga rättigheterna med att handel och närmare kontakter leder till demokratisering. Erfarenheterna av ekonomiska expansion och ökande handel med omvärlden visar med all önskvärd tydlighet på bristerna i det resonemanget. har öppnat sig för handel och investeringar men knappast för demokratiska värderingar och respekt för de mänskliga rättigheterna.