mot · H3023398 · 2016-04-27 00:00:00 — Därför är det viktigt att initiativ och skaparkraft uppmuntras i samhället, till exempel genom det offentligas insatser för ett bra utbildningssystem och ett gott företagsklimat. Tack vare en stark konjunktur och den tidigare regeringens åtgärder har arbetslösheten fallit från ner till nuvarande . Enligt prognos kommer arbetslösheten att fortsätta falla ner till som lägst 2017. Därefter väntas den öka igen till . Regeringens mål om lägst arbetslöshet i EU 2020 kommer enligt egen prognos inte att nås med mindre än att arbetslösheten ökar kraftigt i länder som och . Det är varken önskvärt eller sannolikt. Dessutom skulle ett sådant scenario påverka negativt och sannolikt öka arbetslösheten även här. När frågor om det ställs till regeringen svarar man att ytterligare reformer kommer att genomföras utan att närmare beskriva dem. Det kan konstateras att för personer födda i med god utbildningsbakgrund är långvarig arbetslöshet ovanlig. Den dominerande gruppen bland långvarigt arbetslösa är utrikes födda, i synnerhet födda utanför , och personer med svag eller ingen utbildning. Detta är en strukturell arbetslöshet som en stark konjunktur inte rår på. Och den traditionella socialdemokratiska arbetsmarknadspolitiken har visat sig inte fungera. bygger i hög grad på arbetsmarknadsåtgärder och möter inte arbetsmarknadens verkliga problem. •Enligt når sysselsättningsgraden bland människor som kommer till först vistelsetid. •Arbetslösheten bland personer utan gymnasieutbildning är efter 15–i •Under 2017 passerar andelen inskrivna arbetslösa med utsatt ställning på arbetsmarknaden av samtliga inskrivna arbetslösa.2 I gruppen med utsatt ställning ingår arbetslösa födda utanför , arbetslösa med högst förgymnasial utbildning, arbetslösa med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga och arbetslösa 55–. Antalet arbetslösa utomeuropeiskt födda har fyrdubblats och antalet arbetslösa med högst förgymnasial utbildning har fördubblats sedan 2008.3 9.2.Regeringen utan reformer och fungerande arbetsmarknadspolitik Regeringen möter inte utmaningen med utanförskap bland nyanlända och lågutbildade med relevant politik. Istället hoppas man på konjunkturen och att arbetsmarknadens parter ska hantera problemen – vilket vi av erfarenhet vet att de inte gör. För många arbetslösa är det största hindret för jobb att man har bristande utbildning. Därför är det centralt att öka möjligheterna till utbildning i allmänhet och yrkesutbildning i synnerhet. Här gör regeringen en del. Men, som exempelvis konstaterar, det kommer inte att räcka med utbildningsinsatser, utan det kommer också krävas reformer som sänker trösklarna till arbetsmarknaden och i den delen står regeringen i det närmaste svarslös. Andra jobbåtgärder som regeringen sjösatt har misslyckats. hade endast 44 ungdomar fått en traineetjänst och 31 personer anställts inom åtgärden extratjänster i välfärden – åtgärder som Socialdemokraterna före valet lovade skulle skapa 32 000 respektive 20 000 arbetsplatser. Facket var och är starkt kritiska till åtgärderna och det är tveksamt om de är effektiva även om de skulle börja fungera med tanke på den undanträngningseffekt de kan ge. 1Ekonomifakta (SCB, ). 2http:///For-arbetsgivare/Hitta-medarbetare/Nyheter/Nyheter-for- Arbetsgivare/2015-12-21-Sverige-maste-reformera-sig.htm, Arbetsförmedlingen. 3Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsutsikterna . 9.3.Nya reformer för ett bättre anställningsklimat Vår arbetsmarknadspolitik syftar till att förbättra matchningen. Arbetsgivare och arbetstagare ska lättare kunna finna varandra på arbetsmarknaden. För det krävs bättre utbildning, snabbare validering av befintlig kunskap och att trösklar in på arbetsmarknaden sänks. En stor andel av de som och troligtvis även framöver är arbetslösa är personer födda utanför och i många fall utanför med låg utbildningsnivå. Höga ingångslöner är något som många ekonomer och internationella bedömare, som IMF, pekar på som hinder på svensk arbetsmarknad för personer med lägre utbildning och sämre språkkunskaper. Ett sätt att försöka hantera detta har varit olika typer av arbetsmarknadsåtgärder som syftar till att subventionera och träna upp arbetskraft till att nå en produktivitet som motsvarar kollektivavtalsnivå. Detta behöver inte vara fel, men ofta har stöden varit krångliga och omgärdade av olika restriktioner och inte sällan har kännedomen om dem varit låg. föreslår därför en helt ny anställningsform – introduktionsanställningar. Den arbetsgivare som vill lära upp en ny medarbetare skriver inte under ett anställningsavtal utan ett introduktionsanställningsavtal. Anställningsformen gäller inte jobb som kräver eftergymnasial utbildning eller där lägsta kollektivavtalsenliga lön är . Introduktionsanställningar är ingen arbetsmarknadsåtgärd. Ingen byråkrati, inga stöd eller nya subventioner – dock blir det möjligt att kombinera med nystartsjobb. En introduktionsanställning bygger på att av arbetstiden är arbete och Det kan handla om mer traditionella utbildningsinslag såväl som att lära sig jobbet på jobbet. Därför kan lönen sättas ned till av kollektivavtalsnivån eller högre. Den enskilda medarbeten ges en anställning som innebär att han eller hon får träning och utbildning för att efter hand (max ) kunna få full lön. Eftersom personen ges samma anställningsskydd som övriga anställda finns det en tydlig drivkraft för arbetsgivaren att ge medarbetaren utbildning och träning. Introduktionsanställningens främsta målgrupp är nyanlända med låg utbildning och unga med bristande utbildningsbakgrund, men omfattar alla som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden, oavsett ålder eller etnicitet. Introduktionsanställningar – vad gäller? •Vem som helst kan ta en introduktionsanställning och vilken arbetsgivare som helst kan anställa en person på det sättet. Inget krav på arbetslöshet. •Inga kollektivavtal krävs på arbetsplatsen. •Introduktionsanställningen ska kunna kombineras med nystartsjobb. •Inkomstskatt och arbetsgivaravgift fungerar som vanligt. Inga stöd eller subventioner att hålla reda på. •Den introduktionsanställde LAS:as in som andra anställda. •Arbetsgivaren och den anställde ansvarar själva för att fylla utbildningstiden med ett meningsfullt innehåll. •Ingen rapportering till Arbetsförmedlingen eller annan myndighet. •Antalet introduktionsanställda på en arbetsplats kan inte vara fler än antalet vanligt anställda. •Är lägsta lön högre än enligt kollektivavtal eller om anställningen avser ett jobb som kräver eftergymnasial utbildning kan introduktionsanställning inte bli aktuell. •Längsta tillåtna introduktionsanställning är . Anställningarna ska vara heltidsanställningar. Kan man leva på av lägsta lön enligt kollektivavtal? En lön som är av kollektivavtalsenlig lägstalön är en låg inkomst, men det är en lön samt en väg in i arbete för en person som står långt ifrån arbetsmarknaden. En introduktionsanställning kan heller inte vara mindre än heltid vilket annars skulle kunna utnyttjas. Senast , som är maxtiden för en introduktionsanställning, kan den anställde se fram emot full kollektivavtalsenlig lön. Det är också viktigt att notera att har det genomförts inkomstskattesänkningar genom jobbskatteavdrag, vilket gör att det blir mer kvar i plånboken. Nedanstående diagram visar hur lägstalönerna för handelsanställda utvecklats före och efter skatt. Den som 2005 tjänade lägsta lön, , hade en lön efter skatt på . penningvärde motsvarar det en lön på efter skatt. var lägsta lön för handelsanställda vilket efter skatt ger . En kraftig reallöneökning har skett med andra ord. Anta att en butiksinnehavare introduktionsanställer en person och betalar lön och utbildar och lär ut jobbet till . Det ger en bruttolön på och nettolön på vilket alltså är mer än full lön för en handelsanställd med lägstalön 2005 som i dagens penningvärde är . har tidigare föreslagit lägre beskattning av arbetsinkomster för nyanlända, unga och långtidsarbetslösa. Det gör att en anställning på dessa villkor får en relativt liten negativ effekt för den enskilde jämfört med nuvarande regler. Införandet av introduktionsanställningar kommer att leda till fler jobb och därmed ökade skatteintäkter samt minskade kostnader för både stat och kommun för a-kassa och försörjningsstöd. Utvecklingen av handelsanställdas lägsta lön före och efter skatt. Handelsanställdas lägsta lön före och efter skatt, Lägsta lön före skatt Lön 2005 i aktuellt penningvärde Källa: Svensk handel och egna beräkningar. råder det en djungel av arbetsmarknadsstöd för företagare och arbetslösa att lära sig och förhålla sig till. Det finns instegsjobb, nystartsjobb, traineejobb, jobb- och utvecklingsgaranti, trygghetsanställningar, offentligt skyddat arbete, särskilt anställningsstöd, förstärkt särskilt anställningsstöd och många andra. Olika stöd och anställningsformer med olika villkor, utformning och tidsgränser har lagts till de gamla stöden och skapat en för arbetsgivarna, de arbetslösa och i viss mån även för arbetsförmedlarna svårgenomtränglig struktur. En driftig företagare som lever för sin affärsidé har inte möjlighet att sätta sig in i alla stödformer och har inte tid att ta reda på hur han eller hon ska bete sig för att företaget ska kunna ta del av ett stöd enligt en viss stödform eller vilka krav den anställde i så fall måste uppfylla. Däremot förekommer att företag specialiserar sig på att använda stöden och maximera sin lönsamhet med hjälp av statliga arbetsmarknadsåtgärder. Det snedvrider konkurrensen och tränger undan osubventionerade jobb. Syftet med stöden är gott. Men resultaten är i många fall undermåliga. En konsekvens har snarare blivit att Arbetsförmedlingens 12 600 anställda administrerar arbetslöshet snarare än att förmedla jobb. Varje arbetsförmedlare förmedlade i genomsnitt 10,3 jobb – mindre än ett jobb . Detta har dragit ned förtroendet för myndigheten. Arbetsgivarna är kritiska och negativa i bedömningen av myndigheten. Enligt använder av företagen Arbetsförmedlingen i samband med rekryteringar. Enligt har av svenska folket stort eller mycket stort förtroende för Arbetsförmedlingen vilket placerar myndigheten i den absoluta botten bland samhällsinstitutioner. Kostnaden för programmen och de subventionerade anställningarna är också hög, och särskilt nedslående för vissa program och stöd. Den totala kostnaden för arbetsmarknadspolitiska program, samt för ersättningar till personer som deltar i programmen, uppgår till . Tillkommer gör Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag på . Subventionerade anställningar kommer behövas också . Det gäller särskilt personer som har nedsatt arbetsförmåga i form av en funktionsnedsättning. satsade mer än regeringen på lönebidragsanställningar och anställningar inom . Ett av syftena med den förenkling som vi nu föreslår är att skapa ytterligare trygghet för gruppen av personer som har funktionsnedsättningar. Arbetsmarknadspolitiken behöver en grundlig renovering. föreslår därför att: •Arbetsförmedlingens egen arbetsmarknadsutbildning avskaffas •Fler platser inom yrkesvuxenutbildningen skapas •Förstärkt särskilt anställningsstöd avskaffas •Anslaget till Arbetsförmedlingen minskar med •Fler platser tillskapas i trygghets- och lönebidragsanställningar för personer med funktionsnedsättningar. Arbetsförmedlingen ska arbeta med att förmedla jobb, inte bara administrera arbetslöshet. Myndigheten är inte lämpad att utbilda arbetslösa till att bli mer gångbara på arbetsmarknaden. Utbildning är ingen kärnkompetens för Arbetsförmedlingen och resultaten för de egna utbildningarna är undermåliga. av deltagarna hade ett arbete utan stöd efter utbildningen. Det kan vara stigmatiserande för en person att ha gått en arbetsmarknadsutbildning. När en arbetssökande ska redovisa sina meriter för en möjlig arbetsgivare understryker en arbetsmarknadsutbildning att personen i fråga varit arbetslös . En yrkesutbildning på exempelvis yrkesvux eller har inte samma negativa koppling eftersom den som gått en sådan inte per definition måste ha varit arbetslös när han eller hon gick den. utvärderade personer som varslades vid –2009 och då erbjöds omskolning. Granskningen visade att etableringen mot arbetsmarknaden försämrades för de som gick arbetsmarknadsutbildningar jämfört med de som avstått. har i senare granskningar av Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildningar (RiR 2015:22) kunnat konstatera att en stark fokusering på personer som står långt från arbetsmarknaden skapar incitament att anordna utbildningar som inte nödvändigtvis avser att tillmötesgå en brist på arbetsmarknaden. Vidare konstaterar att Arbetsförmedlingen genom sitt eget analysarbete har funnit att det görs anvisningar där arbetsförmedlaren från början kan förmoda att deltagaren inte kommer att kunna tillgodogöra sig utbildningen. Fler platser i yrkesvux Genom avvecklingen av arbetsmarknadsutbildningarna försvinner cirka 3 150 helårsplatser inom arbetsmarknadsutbildningen. Istället anslår medel för att skapa fler platser inom yrkesvuxenutbildning som innebär att cirka 6 300 nya platser öppnas. bedömer att personer som går yrkesvuxenutbildningar har långt större möjlighet att få ett arbete efter utbildningen än efter en arbetsmarknadsutbildning upphandlad av Arbetsförmedlingen. Den bedömningen bygger tyvärr också på att arbetsgivare troligtvis får en mer negativ uppfattning om en person som gått en arbetsmarknadsutbildning än en som gått annan utbildning. som tillsattes av alliansregeringen överlämnade sitt betänkande ”Välja yrke” (SOU 2015:97) till regeringen med en rad förslag på yrkesutbildningens område. I utredningen identifierades en rad branscher där det råder rekryteringssvårigheter till yrken som inte kräver eftergymnasial utbildning. Det är till exempel kockar, lastbilsmekaniker, medicinska sekreterare och installationselektriker. Inom mer smala branscher råder det brist på glasmästare, fastighetstekniker, bagare/konditor och många fler. En utbyggnad av antalet yrkesvuxplatser borde inte bara leda till att fler som är arbetslösa får jobb utan att hela samhället fungerar bättre när viktiga bristyrken kan besättas med kunnig personal. För att renodla och förenkla Arbetsförmedlingens verksamhet, och göra stöden mer tillgängliga för fler, behöver antalet stödformer minska, inte minst då såväl Arbetsförmedlingens handläggare som arbetsgivarna har svårt att hålla reda på dem och att använda dem effektivt. Flera anställningsstöd visar därtill dåliga resultat i så måtto att få deltagare går vidare till jobb utan subvention efteråt. De sämst presterande stöden behöver därför avskaffas. betalar staten genom Arbetsförmedlingen ut i form av olika subventionerade anställningar. Bland anställningsstöden är det endast nystartsjobb och starta-eget som uppvisar acceptabla resultat i att hjälpa arbetssökande att få arbete utan stöd. Av de som fått nystartsjobb har arbete utan stöd efter insatsen. Motsvarande siffra för starta-eget (start av näringsverksamhet) var 2014. Andra former av anställningsstöd, som inte riktar sig till personer med funktionsnedsättning, bör avvecklas då de uppvisar sämre resultat. Personer som befinner sig i dessa bör ha goda chanser att kunna få nystartsjobb eller introduktionsanställningar eller en kombination av dessa. En andel av personerna kan även antas få reguljära jobb eftersom undanträngningseffekten enligt studier är hög i flera program.4 räknar därutöver med att en del deltagare i anställningsstöd kommer att hamna i någon form av ersättningssystem, vilket finansieras. 4 Calmfors 2001, 2006. Samtliga personer med funktionsnedsättning som har särskilt anställningsstöd och förstärkt särskilt anställningsstöd bereds platser i trygghetsanställning eller lönebidragsanställningar. På så sätt ökar deras trygghet på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har också signalerat att missbruket av stöden kan vara omfattande. Därför behöver Arbetsförmedlingen vidta åtgärder för att minska risken för felaktiga utbetalningar vilket utretts i den statliga utredningen att göra rätt SOU Sannolikt är det enklare för Arbetsförmedlingen att stävja fusk om antalet former för subventionerade anställningar är färre genom att det blir färre fuskupplägg att hålla reda på. Anställningsstöd i form av instegsjobb är en stödform som riktas mot nyanlända. Stödet har emellertid svaga resultat. efter avslutat instegsjobb hade av deltagarna ett jobb utan stöd och andelen ökade endast till . För att som arbetsgivare få stöd genom instegsjobb krävs kontakter med Arbetsförmedlingen och byråkrati som man gärna undviker. anser att nyanlända med språkbrister och bristande utbildning dels bör kunna få andra utbildningsinsatser, dels bör vara intressanta för introduktionsanställningar och i synnerhet i kombination med nystartsjobb. Instegsjobben bör därför avvecklas. Arbetsgivare som anställer arbetslösa kan få särskilt anställningsstöd med per arbetsdag med möjlighet till förlängning . Enligt hade av deltagarna arbete utan stöd efter åtgärden och efteråt . Mot bakgrund av det svaga resultatet är det problematiskt att stödformen beräknas ha höga undanträngnings- och dödviktseffekter (38–51 procents undanträngning, varav dödviktseffekt5). Ytterligare en stödform som medger ännu högre subvention av anställning fast med ännu sämre resultat. Enligt hade av deltagarna arbete utan stöd efter åtgärden och efteråt . 5 2000–2001, 2006. Särskilt och förstärkt särskilt anställningsstöd bör avvecklas. Deltagare som inte har funktionsnedsättning behöver försöka hitta jobb exempelvis med hjälp av introduktionsanställningar, kanske i kombination med nystartsjobb, eller via en yrkesutbildning inom yrkesvux. Slå ihop tre former av arbetspraktik till en Det finns tre längre former av arbetspraktik. Dels en vanlig arbetspraktik vilken pågår och erbjuds en bred målgrupp. pågår där målgruppen utmärks av ingen eller begränsad erfarenhet av svenskt arbetsliv. Praktisk kompetensutveckling är också upp och riktar sig till den som blivit arbetslös eller riskerar bli arbetslös. Alliansregeringen föreslog redan i Ds 2014:29 att de tre praktikformerna skulle slås ihop i syfte att ge enklare handläggning och bättre individanpassning. Genom att slå ihop praktikformerna underlättas budgetplanering och uppföljning. Den främsta vinsten uppnås i kommunikationen med arbetsgivarna genom att utbudet av insatser blir mer översiktligt. Neddragning av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag Arbetsförmedlingen är en av största myndigheter och åtnjuter tyvärr ett mycket lågt förtroende hos såväl allmänhet som arbetsgivare. Myndighetens arbete behöver spetsas och effektiviseras. har ovan presenterat flera reformer som syftar till detta. Om förslagen genomförs blir Arbetsförmedlingens uppdrag mindre omfattande. Dels genom introduktionsanställningar som myndigheten överhuvudtaget inte hanterar, dels genom att programmen man hanterar blir färre. Det är därför rimligt att en neddragning av förvaltningsanslaget på görs (). Att det inte är en orimlig åtgärd visas också av att regeringen i sitt regleringsbrev för myndigheten reserverat som endast får användas efter beslut av regeringen. 10.Slopad effektskatt för kärnkraft En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i vår ekonomi och avgörande för vår välfärd. energipolitik grundar sig på förvaltarskapstanken. Vi ska förvalta, inte förbruka, de ändliga resurserna. Vi bär därför ett ansvar för att kommande generationer ska kunna leva och verka i ett hållbart samhälle. vill att energisystemet ska vara förnybart, men vi ser också att kärnkraften kommer behövas . står fast vid Alliansens energiöverenskommelse som syftar till att ge konsumenter och industri en trygg energiförsörjning, ekologisk hållbarhet och god konkurrenskraft. Vi vill att svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning, inte utan även . Det är tack vare kombinationen av energislag som kärnkraft, vattenkraft, biokraft och vindkraft som är det land inom EU som har lägst klimatutsläpp inom sin elproduktion. värnar målet om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser Energimarknaden står inför en rad utmaningar. Med låga energipriser och förändrade marknadsförutsättningar är i stort sett inga energislag lönsamma , vilket gör att nödvändiga investeringar riskerar att utebli. Detta drabbar inte minst kärnkraften, där beslut redan tagits om att stänga ned fyra av tio svenska kärnkraftsreaktorer Detta innebär ett ökat tryck på övriga energikällor för att säkerställa en trygg och tillräcklig energiförsörjning. El från kärnkraft står för av elproduktion. För att möta framtidens utmaningar med minskade koldioxidutsläpp och stärkt konkurrenskraft kan vi inte bortse från kärnkraften som en i huvudsak koldioxidneutral energikälla. Innan politiska beslut tas som kan få omfattande konsekvenser för energiförsörjning, måste tillräcklig produktionskapacitet från de förnybara energikällorna kunna säkerställas. I finns en särskild skatt på kärnkraft, den så kallade effektskatten. Skatten baseras på reaktorernas termiska effekt och är således oberoende av hur mycket el som produceras. Effektskatten infördes i ett läge där kärnkraften gick med stor vinst. ser situationen annorlunda ut. Trots detta valde regeringen att höja effektskatten ytterligare. motsvarar effektskatten ungefär en fjärdedel av kärnkraftens produktionskostnader. står kärnkraften inför stora investeringsbehov för att uppfylla EU:s nya säkerhetskrav om oberoende härdkylning som införts som en följd av som inträffade i . Krav om oberoende härdkylning måste vara installerat och medför investeringar på för den svenska kärnkraften. Dagens existerande kärnkraftverk beräknas ha en livslängd på omkring , vilket innebär att flera av reaktorerna skulle kunna fortsätta producera el in . För att trygga energiförsörjning och konkurrenskraft måste kärnkraften ges goda förutsättningar för fortsatt elproduktion . anser därför att effektskatten på kärnkraft bör tas bort för att nödvändiga investeringar ska vara möjliga och för att trygga svensk energiförsörjning. Vårt förslag är att effektskatten slopas successivt till och med då den är helt borttagen. Avvecklad effektskatt kommer successivt att leda till ökade intäkter från bolagsskatten och ökad utdelning från statligt ägda bolag. Nettokostnaden efter att dessa effekter är inräknade finansieras genom höjd energiskatt på el för företag och hushåll med /kWh till 2019 och ytterligare 2020. För ett villahushåll med direktverkande el (25 000 kWh ) innebär det en ökad kostnad med finansierar fullt ut en avveckling av effektskatten. Det ska ställas mot regeringens politik som alltjämt är att behålla hela effektskatten inklusive höjningen som gjordes 2015 vilket kommer att leda till kärnkraftens avvecklande . En avvecklad kärnkraft kommer inte att generera någon effektskatt överhuvudtaget. Därutöver kommer det att leda till minskade skatteintäkter i andra skatteslag när jobb och företag försvinner i takt med att kärnkraften avvecklas. 11.Kraftfull satsning på poliser Svensk polis står inför stora utmaningar. Situationen är ansträngd. Att uppgifter som härrör från flyktingkrisen och den förhöjda terrorhotnivån läggs utöver tidigare uppgifter och utmaningar är, enligt , huvudorsakerna till det alltmer pressade läget. För utmaningarna att bekämpa mängdbrottslighet, bostadsinbrott, grov organiserad brottslighet och gängkriminalitet – inte minst i utanförskapsområden – kvarstår. föreslår en kraftfull satsning på polisen med totalt 2 600 fler polisanställda . Dessa fördelas på 2 000 fler poliser över hela landet, 100 fler poliser i nationella insatskonceptet för att öka terrorbekämpningsförmågan och 500 civilanställda för att avlasta och renodla polisernas arbetsuppgifter. har länge talat om vikten av synliga poliser i brottsutsatta områden. Forskning visar att patrullering i områden med hög kriminalitet fungerar brottsförebyggande.