mot · H4023494 · 2016-10-05 00:00:00 — Två huvudsakliga förklaringar till stödens oförmåga att göra ett mer substantiellt avtryck på marginalgruppernas sysselsättning har förts fram. För det första upplevs stöden som krångliga. Det stora antalet stödformer och deras varierande krav och utformning gör det troligen svårt för arbetsgivare att få en överblick över vilka stöd som finns tillgängliga. [19] Av företag som anmäler lediga platser till Arbetsförmedlingen uppger att de inte känner till stöden särskilt väl eller att de inte känner till dem alls. av företagen uppger att de känner till stöden mycket väl. För det tredje kan krav på godkännande av facket för att anställa med stöd skapa begränsningar, liksom att krav ställs av Arbetsförmedlingen inom flera stödformer på ingångslöner över de lägsta i branschen, mer än vad arbetsgivaren långsiktigt kan åta sig att betala. För det fjärde är stöden till sin natur kortsiktiga. När stöden upphör måste individen klara en helt ny lönenivå. Stöden blir i den bemärkelsen mer en hjälp för personer som står långt från arbetsmarknaden att konkurrera om existerande jobb, snarare än verktyg för att stimulera framväxten av nya personalkategorier och branscher som på lång sikt kan öka andelen enkla jobb på arbetsmarknaden. uttrycker det som att anställningsstöden ”kan uppfattas som så temporära och specifika att de knappast kan fungera som stimulans för arbetsgivare att skapa särskilda personalkategorier för att anställa personer till låga lönekostnader”. Slutligen finns en risk att väldigt fokuserade anställningsstöd leder till en stigmatiseringseffekt, där personer som är berättigade till stöd signalerar till potentiella arbetsgivare att de utmärker sig negativt relativt resten av befolkningen. Anställningsstöd har en viktig funktion att fylla i en välfungerande arbetsmarknadspolitik. föreslår också ett antal förändringar i syfte att förbättra stödens effektivitet (se kapitel 7.4). Bland annat föreslås att ett antal av stöden slås ihop samt att deras regler kring vilka lönenivåer som subventioneras harmoniseras. Med färre och enklare stöd kan deras effektivitet antas öka. Anställningsstöden har dock uppenbarligen varit otillräckliga för att lösa problemet med den stora och ökande tudelningen på svensk arbetsmarknad. De bör kompletteras med åtgärder som mer långsiktigt ökar antalet enkla jobb som finns tillgängliga. I föregående avsnitt förklarades varför svensk ekonomi behöver lägre trösklar till arbetsmarknaden och fler enkla jobb, det vill säga jobb utan utbildningskrav. I detta avsnitt presenteras ett antal konkreta och ansvarsfulla reformer för att åstadkomma detta. föreslår att ett ingångsavdrag införs. Det innebär att under de två första år som en person gör entré på svensk arbetsmarknad skall ingen arbetsgivaravgift betalas på den del av lönen som understiger . Med ingångsavdraget får såväl ungdomar som nyanlända en enklare väg in på arbetsmarknaden. Förslaget väntas leda till minskade intäkter för den offentliga sektorn på . Bakgrund: Lönekostnader, skatter och nettolön De höga lönekostnaderna för att anställa personer med kort eller obefintlig utbildning och erfarenhet är till stor del, men inte uteslutande, resultatet av relativt höga ingångslöner. Även om politiken kan påverka de institutioner som styr arbetsmarknadens funktionssätt, och därmed indirekt påverka lönebildningen, är lönebildningen en process som ägs av arbetsmarknadens parter. Vad politiken däremot kan göra är att direkt, snabbt och enkelt påverka den del av lönekostnaden som består av skatter. Om en genomsnittlig ingångslön uppskattas till uppgår lönekostnaden för arbetsgivaren till och nettolönen för den anställde till . Skillnaden mellan dessa två − vad arbetsgivaren betalar och vad den anställde får ut − består av i arbetsgivaravgifter och i inkomstskatt. Diagram 22 Lönekostnad, arbetsgivaravgift, inkomstskatt och nettolön för en anställning med i månadslön Källa: Egna beräkningar. Det är alltså teoretiskt möjligt, om än inte alltid kostnadsmässigt möjligt för staten, att sänka lönekostnaderna för anställningar till de höga svenska ingångslönerna , genom att ta bort arbetsgivaravgifter och inkomstskatter, utan att nettolönen behöver minska. Ett avskaffande av arbetsgivaravgiften motsvarar en sänkning av lönekostnaden med . [23] Givet realistiska antaganden om aktuell elasticitet, hur mycket efterfrågan på arbetskraft ökar om priset sjunker, kan detta väntas leda till stora sysselsättningseffekter. I den svenska debatten är ofta utgångspunkten att förändringar av arbetsgivaravgiften har liten effekt. Anledningen är ett antagagande om att sänkta (höjda) arbetsgivaravgifter övervältras på höjda (sänkta) löner, med en oförändrad lönekostnad som följd. [25] finns tecken på att den totala skattekilen på arbete, bestående av inkomstskatter, arbetsgivaravgifter och moms, har en påverkan på sysselsättningen. Generellt antas breda och permanenta förändringar av arbetsgivaravgiften övervältras i högre grad. Riktade sänkningar kan antas övervältras i lägre grad. Det faktum att ingångsavdraget är tidsbegränsat för de berörda individerna samt att det riktar sig mot specifika lönelägen kan antas minska risken för övervältring markant. Problemet som ingångsavdraget är tänkt att mildra är förekomsten av bindande minimilöner som stänger ute stora grupper från arbetsmarknaden. Genom en koncentrerad sänkning riktad mot de grupper som i hög grad kan antas påverkas av dessa minimilöner är det rimligt att vänta sig en förhållandevis låg grad av övervältring och därmed en relativt stor sysselsättningseffekt. Ingångsavdraget innebär att arbetsgivaravgiften tas bort på arbetsmarknaden för de första av månadslönen. Varje person, när hon fyller eller kommer till som nyanländ, ges en lönesumma om som hon tillåts tjäna utan att några arbetsgivaravgifter behöver betalas. Personen i fråga får dock enbart utnyttja från denna pott, vilket innebär att den totala nedsättningen kan nyttjas . Personen i fråga är fri att tjäna mer än , men den del av lönen som överstiger denna summa berättigar inte till ytterligare nedsättning. För personer som tjänar kommer ingångsavdraget att räcka längre än . Med denna utformning blir det inte olönsamt, i bemärkelsen att man förlorar en stor del av sitt ingångsavdrag, att ta ett arbete, exempelvis på deltid, med lägre lön än . föreslår också ett sommarlovsavdrag, där arbetsgivaravgiften för alla slopas. Det innebär att ingångsavdraget inte påverkas av om ungdomar feriejobbar före det första inträdet på arbetsmarknaden i myndig ålder. Rent tekniskt är ingångsavdraget utformat som att de ges till personer i form av checkar som tar formen av en digital notering hos . Innehavaren av dessa checkar kan därefter komma överens med eventuella arbetsgivare om hur många checkar som arbetsgivaren ska få, samt hen ska få dem. Bakgrunden till denna utformning är att den innebär att den osäkerhet som uppstår om en person har flera arbetsgivare parallellt kan undvikas. Utan detta checksystem påverkas en arbetsgivares nedsättning av om dennes anställd har en annan anställning parallellt. Med checksystemet kommer arbetsgivare och anställd överens i förhand om nedsättningens storlek och längd. Detta garanterar en sådan nivå av förutsägbarhet att arbetsgivare ska våga anställa. Ingångsavdragets förhållande till nedsättningen av ungas arbetsgivaravgifter Ungdomsarbetslösheten i har varit hög, såväl i absoluta tal som i förhållande till andra åldersgrupper och andra länder, . För att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för ungdomar halverade därför alliansregeringen arbetsgivaravgifterna i två steg under 2007−2009. koncentrerades nedsättningen ytterligare, innan regeringen började utfasningen av nedsättningen. Efter den branta uppgången i samband med finanskrisen sjönk ungdomsarbetslösheten tillbaka, med så mycket som innan arbetsgivaravgifterna började höjas igen. Det skiljer utvecklingen i från de flesta andra . Värt att ha i åtanke är att regeringens höjning av arbetsgivaravgiften slutfördes så sent som . Sedan den första höjningen, , har ungdomsarbetslösheten planat ut på en alltjämt hög nivå. Diagram 23 Ungdomsarbetslöshet (15−24 år) Not: De tre svarta staplarna visar de tidpunkter som socialavgifterna sänkts för ungdomar, medan de mönsterfyllda staplarna visar de tidpunkter som regeringen har höjt dessa socialavgifter. Källa: SCB (2016i). Nedsättningen av ungdomars socialavgifter har dock mötts av kritik. Utgångspunkten för denna kritik har varit en IFAU-studie som visade på begränsade sysselsättningseffekter av nedsättningen. [27] Studien i fråga lider förvisso av att den baseras på data från finanskrisen, men det har i rapporten och i andra forum framförts relevant kritik av nedsättningen av arbetsgivaravgifter. Kritiken sammanfattas i punkterna nedan: Sänkningen var för bred och borde i stället ha riktats mot de mest utsatta. Nedsättningen gällde alla ungdomar, i ett brett åldersspann och . De flesta av dessa skulle troligen fått jobb ändå. Sänkningen var också procentuellt lika stor för höginkomsttagare som för låginkomsttagare. Sänkningen var för liten för att få effekt. En av anledningarna till den låga sysselsättningseffekten kan, enligt , vara att ”den aktuella kostnadssänkningen [är] för liten för att kompensera för den risk det innebär att anställa outbildad och oerfaren arbetskraft”. Sänkningen borde ha omfattat även andra utsatta grupper på arbetsmarknaden, inte minst lågutbildade och utlandsfödda, då dessa utgör en stor och ökande andel av dem som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Denna invändning har fått allt större relevans mot bakgrund av det stora antal nyanlända som ska etablera sig på svensk arbetsmarknad, varav cirka hälften saknar gymnasiekompetens. har tagit till sig av denna kritik och ingångsavdraget är anpassat för att vara effektivare än nedsättningen av ungas arbetsgivaravgifter. För det första koncentreras ingångsavdraget till den mest utsatta perioden, när en person försöker ta sig in på svensk arbetsmarknad. Ingångsavdraget är också koncentrerat till låga löner. Taket på i månadslön gör sänkningen procentuellt störst för personer med låga inkomster, som kan antas ha en svagare förankring på arbetsmarknaden. För det andra är ingångsavdraget kraftigare än nedsättningen av ungas arbetsgivaravgifter. I stället för att sänka avgifterna tas de bort helt. För det tredje inkluderas inte bara ungdomar, utan även nyanlända. Givet att denna grupp utgör en stor och växande andel av de som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden innebär det att ingångsavdraget i högre grad är inriktat på personer som kan antas vara i behov av stöd. Krig och konflikt i närområde har skapat den största flyktingströmmen sedan . Flyktingströmmarna innebär mycket stora utmaningar, bland annat för de offentliga finanserna. Den enskilt viktigaste faktorn för att göra invandringen till en samhällsekonomisk framgång är svensk arbetsmarknads förmåga att få nyanlända i jobb. Nyanländas problem på arbetsmarknaden förklaras, enligt den senaste långtidsutredningen, i hög grad av den höga andelen med färre färdigheter. Det positiva är att nyanlända, generellt, inte verkar vara utsatta för diskriminering i en omfattning som signifikant påverkar deras chanser att komma i arbete, även om diskriminering finns och måste bekämpas. [30] Det negativa är att många nyanlända har färdighetsnivåer som till en början gör att de står långt från arbetsmarknaden och att svensk arbetsmarknad är dålig på att få sådana människor i arbete. Forskningen antyder att lägre ingångslöner, i kombination med andra reformer, har potential att öka sysselsättningen hos marginalgrupper. uppmanar därför arbetsmarknadens parter att ta sitt ansvar och sänka trösklarna för nyanlända genom att skapa ingångsjobb, med lägre ingångslöner för de nyanlända som inte får arbete, som övergår i vanliga ingångslöner. På så vis får nyanlända med svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden en möjlighet att göra det, och kan därmed undvika bidragsberoende. Givet att parterna tar sitt ansvar är villigt att sänka såväl inkomstskatterna som arbetsgivaravgifterna för samma personer, upp till en viss lönesumma. Ingångsjobben består således av tre delar: lägre ingångslön, lägre inkomstskatter och lägre arbetsgivaravgifter. Ingångsavdraget riktar sig bland annat till samma grupper som berörs av ingångsjobben och utgör därför en tredjedel av ingångsjobben. Med sänkta inkomstskatter innebär en lägre bruttolön inte nödvändigtvis lägre disponibel inkomst än med vanliga ingångslöner. Värt att ha i åtanke är att flyktingar väntas kunna leva på en etableringsersättning på , att studenter får låna till ett totalt studiemedel på och att garantipensionen uppgår till exklusive bostadstillägg. Ett ingångsjobb, med lägre lön men också lägre skatt, innebär sannolikt en bättre ekonomisk situation för den enskilde än de bidrags- och försäkringssystem som många förpassas till. Oavsett hur migrationspolitiken utformas framöver finns det hundratusentals människor som väntar på att få komma in på svensk arbetsmarknad. Om inget görs väntas de senaste årens invandring, i kombination med den svenska arbetsmarknadens oförmåga att integrera nyanlända, leda till att arbetslösheten återigen börjar öka . För att vända utvecklingen och klara utmaningen krävs att såväl politiken som arbetsmarknadens parter vågar pröva nya lösningar. Mer av det som redan testats räcker inte. Ingångsjobben är en viktig del av lösningen. Att få ett sommarjobb är för många ungdomar ett sätt att få arbetslivserfarenhet, referenser och en förbättrad privatekonomi. Att få in en fot på arbetsmarknaden är därför viktigt för ett stort antal ungdomar. Inte minst gäller det för de knappt 20 000 ungdomar som varken arbetar eller studerar. För att underlätta för ungdomar att göra entré på arbetsmarknaden föreslår ett sommarjobbsavdrag. Sommarjobbsavdraget innebär att arbetsgivaravgiften slopas helt för personer . Detta väntas medföra en offentligfinansiell kostnad om . RUT-avdraget har tre huvudsakliga fördelar. [36] För det första skapar det arbetstillfällen för människor som har svårt att få in en fot på arbetsmarknaden. För det andra frigör det tid för köparen som hen kan använda för att öka sitt arbetsutbud. [37] Och för det tredje minskar det svartarbetet, bidrar till en högre skattemoral och ökar tryggheten för de som istället kan jobba vitt. Hälften av alla RUT-företag är enmansföretag och av företagen startade efter att RUT-avdraget infördes. [39] Det sistnämnda indikerar att reformen var en förutsättning för det kraftigt ökande företagandet som skett . av RUT-företagarna är kvinnor och hälften av dessa företagare är utrikes födda. [40] Därtill är var tredje anställd i RUT-företag utrikes född och var fjärde har som mest förgymnasial utbildning. RUT-avdraget är således viktigt för såväl kvinnors som utrikesföddas företagande. Det är dessutom viktigt för personer med kort utbildningsbakgrund. har varit drivande i införandet av . lyckades också säkerställa att RUT-avdraget utvidgades, inom ramen för migrationsöverenskommelsen. Men mer kan och måste göras. Det är anmärkningsvärt att regeringen, i såväl ekonomiska vårproposition som budgetpropositionen , lade förslag som begränsade . Taket halverades, , och tjänster plockades bort. Att regeringen nu har genomfört partiella återställningar av är glädjande, men vittnar också om en bristande förståelse för RUT-avdragets funktion och behovet av att stimulera framväxten av fler jobb i arbetsintensiva branscher. RUT-avdragets förtjänster består inte enbart i en skattelättnad för köparen. Framförallt är det i stället en förutsättning för ökat företagande, fler jobb och mindre svartarbete. Regeringens sänkning av taket var tänkt att vara en fördelningspolitisk förbättring, men drabbade i stället främst företagare och anställda i branschen; människor som tidigare ofta stått långt från arbetsmarknaden. föreslår därför att taket för RUT-avdraget höjs till . Tvätteritjänster, läxhjälp och reparationer av vitvaror bör inkluderas i avdraget. Därtill bör senior-RUT, där avdrag får göras för personer , införas. Denna utbyggnad av väntas totalt innebära en offentligfinansiell kostnad om . För många människor, såväl inrikes födda som nyanlända, skulle småskaligt företagande kunna vara en språngbräda till den svenska arbetsmarknaden och det svenska samhället. Att starta företag är dock ofta både dyrt och krångligt. Det gäller särskilt för personer med liten erfarenhet av svenska lagar, regler och myndigheter. Utomeuropeiskt födda företagare anser i högre grad att lagar och regleringar utgör ett problem än vad inrikes födda företagare gör. [42] I länder med högre administrativa hinder för företagande är också en lägre andel av de utrikes födda egenföretagare. [43] Att minska den lagstadgade administrativa bördan för småskaligt företagande har därför potential att bidra till integrationen. I flera andra länder finns system som ger möjlighet till omfattande regelförenklingar för de absolut minsta företagen. [44] I kan små enmansföretagare bli så kallade auto-entrepreneurs och behöver då inte betala varken inkomstskatt eller sociala avgifter. Istället betalar de en fast andel av sin omsättning i skatt. På liknande sätt har små enmansföretagare i möjlighet att få sina utgifter schablonmässigt bestämda, och skatten betalas då i huvudsak baserat på försäljningen. System med liknande inriktningar finns bland annat i , , och . föreslår att en ny företagsform införs för riktigt små företag, med högst i omsättning: ingångsföretag. Ingångsföretag ska fungera som enskild firma gör , men med ordentliga regelförenklingar. Ingångsföretagen ska inte betala vare sig inkomstskatt, egenavgifter eller moms. Istället för vanliga skatter och avgifter betalas en schablonmässigt beräknad skatt, baserad på omsättningen, med en skattesats på . Genom att ingångsföretag endast betalar en sådan omsättningsskatt krävs det inte att de upprätthåller samma omfattande bokföring som vanliga företag åläggs att göra. För att möjliggöra denna nya företagsform i praktiken bör ges i uppdrag att ta fram en plattform som tillåter att skatt dras direkt, via en app, vid elektroniska köp. Reformen beräknas medföra en offentligfinansiell kostnad om . När man diskuterar enkla jobb och ingångslöner uppkommer, av naturliga skäl, ett antal fördelningspolitiska frågor. Det är därför viktigt att påpeka att den stora klyftan i inte går mellan personer med en lägre lön och personer med en högre lön, utan mellan de som har ett jobb och de som inte har det. I finns det 1,15 miljoner människor med låg ekonomisk standard, det vill säga som tjänar av medianinkomsten. [46] Det motsvarar av befolkningen. Bland de som inte arbetar är andelen , bland de som deltidsarbetar är den och bland de som heltidsarbetar är den . Ett annat sätt att uttrycka samma sak är att konstatera att av de med låg ekonomisk standard inte arbetar heltid. Låg ekonomisk standard är alltså i hög grad resultatet av att inte ha ett heltidsjobb. En annan aspekt av fördelningspolitiken som är viktig att ha i åtanke är att den höga graden av ekonomisk jämlikhet i i stor utsträckning är resultatet av en jämn inkomstfördelning, snarare än en omfattande omfördelning via skatter och transfereringar. Det skulle kunna tas till intäkt för vikten av att bevara denna sammanpressade lönestruktur. Det är dock bara möjligt att göra, utan negativa effekter på sysselsättningen, om också befolkningens produktivitet är jämnt fördelad. Det är därtill viktigt, som nämnts i föregående avsnitt, att ha i åtanke att flyktingar väntas kunna leva på en etableringsersättning på , att studenter får låna till ett totalt studiemedel på och att garantipensionen uppgår till exklusive bostadstillägg. Ett jobb med något lägre ingångslön innebär sannolikt en bättre ekonomisk situation för den enskilde än de bidrags- och försäkringssystem som många förpassas till. Dessutom gör personer som tar sig in på arbetsmarknaden generellt en relativt snabb lönekarriär. [48] Risken för låglönefällor är därför liten. Enligt en underlagsrapport från analysföretaget , framtagen åt , konstateras för det första att nyanlända som får ett jobb fyrdubblar sin inkomst och för det andra att om inträdet på arbetsmarknaden skulle ske skulle gruppen nyanländas totala inkomster öka . [49] Även om inträdet sker till en lägre ingångslön blir ändå den totala inkomsten väsentligt högre. Det viktiga är alltså att snabbt komma in på arbetsmarknaden och påbörja en lönekarriär. 7.3 Fler företag − fler jobb Den svenska jobbskaparpotentialen finns i de små och växande företagen. Dessa jobbskapare måste få rejält sänkta trösklar till att ta steget att anställa. På samma sätt måste det svenska företagandet tillgängliggöras för fler. De första stegen som anställd eller företagare måste vara betydligt enklare och mer tillgängliga . Lättare att bygga upp företag Ingen arbetsgivaravgift för den första anställda Den första och på många sätt största utmaningen i ett företags utveckling är när det går från att vara ett enmansföretag utan anställda till att anställa en första person. De företag som tagit sig över den tröskeln har sedan enklare att växa och anställa ytterligare. gick i genomsnitt 36 500 företag från att ha noll anställda till att ha minst anställd. I genomsnitt återgick 12 500 företag till att inte ha några anställda igen. [51] Det innebär att cirka en tiondel av enmansföretagarna anställer , som undersökningar visar att cirka en fjärdedel egentligen skulle vilja börja anställa. [52] Även en mindre ökning av antalet företagare som inte bara vill anställa, utan kan och vågar, skulle därmed skapa tusentals jobb. Höga kostnader för att anställa är vad småföretag själva anser vara ett av de största hindren för tillväxt. I Företagarnas och årliga undersökning Småföretagsbarometern har höga arbetskostnader alltid varit bland de största, eller det enskilt största, hindret för tillväxt bland småföretag. föreslår därför att ingen arbetsgivaravgift ska behöva betalas , när en enmansföretagare anställer sin första medarbetare. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att man tänker kopiera delar av förslag, vilket är bra. Regeringens version innehåller dock ett antal onödiga och oförståeliga begränsningar. Bland annat exkluderas alla aktiebolag, trots att det är den vanligaste bolagsformen för företagare som vill anställa. vidhåller att arbetsgivaravgiften för den första anställde ska slopas för fler typer av företag och jämfört med regeringens förslag. Förslaget väntas medföra en offentligfinansiell kostnad om 2017 och därefter. införde Alliansen ROT-avdraget, en skattereduktion på av arbetskostnaden för tjänster som innefattar renovering, ombyggnad och tillbyggnad, med ett tak på i skattereduktion. sänkte regeringen detta avdrag till , med bibehållet tak. Det krävs nu en arbetskostnad på strax för att kunna utnyttja ROT-avdraget till fullo. krävdes en arbetskostnad på enbart . I och med att det högsta möjliga avdraget är oförändrat så påverkar förändringen av ROT-avdraget enbart dem som köper ROT-tjänster för . Det är därför bara de små ROT-köparna som straffas av reformen. Det är dock inte den tveksamma fördelningspolitiska profilen av förändringen som är det största problemet. ROT-avdraget är en kraftfull åtgärd för att skapa fler vita arbetstillfällen. Det har kraftigt minskat skattekilen på vitt arbete relativt svart. För en hantverkare med en bruttolön på minskade ROT-avdraget skattekilen från per arbetad timme till per arbetad timme. [55] Med sänkningen av ökar skattekilen igen från till , motsvarande en femdubbling av skattekilen. När nu ROT-avdraget försämrats riskerar svartarbetet att växa tillbaka. Hade ROT-avdraget helt avskaffats visar enkätsvar på att den svarta ROT-sektorn hade ökat med i arbetade timmar.