mot · H4023419 · 2016-10-05 00:00:00 — För att finansiera denna satsning justeras antalet platser på vissa högskolor, vilket får konsekvenser på anslagen för studiestöd. Anslag 1:2 Studiemedel minskas därför med . Även anslag 1:3 Avsättning för kreditförluster påverkas. Liberalerna föreslår att studielån som tas inte ska kunna skrivas av . Inga andra lån skrivs av vid en viss ålder, och vi anser därför att det är rimligt att åldersavskrivning inte omfattar nya lån. Förslaget om ett avskaffande av åldersavskrivning bedöms leda till att utgifterna på anslag 1:3 Avsättning för kreditförluster minskar med . Liberalerna har länge drivit frågan om tydliga regler för studiemedel för utlandsstudier då det uppdagats kvalitetsbrister i vissa utbildningar. Regeringen beslutade att låta se över bestämmelserna och utreda hur de ska tillämpas för att säkerställa att studiemedel endast utbetalas för utbildningar utomlands som håller tillräcklig kvalitet. Uppdraget ska redovisas och vi avser att återkomma med ett ställningstagande när CSN har presenterat resultatet av översynen. Därutöver har regeringen beslutat att ge i uppdrag att genomföra en kartläggning och analys för att öka kunskapen om orsakerna till uteblivna inbetalningar samt föreslå konkreta åtgärder för att vända utvecklingen. Uppdraget ska redovisas respektive . Vi delar regeringens ambition att återbetalningen av skulder ska öka och vi avser att även här återkomma med ett ställningstagande i frågan när CSN har presenterat resultatet av kartläggningen och analysen. Liberalernas bedömning är att studiemedelssystemet i många delar är väl avpassat. Ytterligare reformer kan dock bli aktuella. Liberalerna vill bland annat fortsätta arbetet för bättre matchning och kompetensutveckling på den svenska arbetsmarknaden. I det perspektivet bör det vara aktuellt att pröva om individuella kompetenskonton kan byggas upp för att användas vid vidareutbildning och omskolning. För att fortsätta stimulera framväxten av ett allt längre arbetsliv bör det även fortsatt vara aktuellt att se över åldersgränserna i studiemedelssystemet. Liberalerna vill även öka genomströmningen i högskolan genom att öka drivkrafterna för studenterna, till exempel inom ramen för studiestödsområdet, att klara sin examen . En satsning på fler sommarkurser vid högskolor och universitet skulle få en rad positiva effekter. Antalet sommarkurser är inte lika högt som förut. Med sommarkurser skulle genomströmningen öka genom att fler studenter snabbare skulle kunna avsluta sina studier, och de sommarjobb dessa har skulle kunna fyllas av andra arbetslösa ungdomar. Liberalerna vill göra en satsning på fler sommarkurser och anslår för sommarkurser på anslag 1:2 för . Som redovisas under utgiftsområde 16 vill Liberalerna införa en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå med stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande, så kallad yrkesskola. Med start för yrkesskolan anslår vi därför ytterligare för på anslag 1:2. Även anslag 1:3 påverkas. Regeringen föreslår en satsning på . Liberalerna anser att fyller en viktig funktion. Under alliansregeringen ökade vi antalet platser på och vill fortsätta bygga ut med ännu fler platser än regeringen. Liberalerna anslår ytterligare på anslag 1:2. Även anslag 1:3 påverkas. Regeringen har aviserat att den vill bygga ut lärarutbildningen med totalt 3 600 platser till 2021. På utgiftsområde 16 avvisar vi förslaget. Den avvisning av delar av anslaget som föreslås där får konsekvensen att anslag 1:2 här minskas med . Även anslag 1:3 påverkas. Vi avvisar även delar av utbyggnaden av folkhögskolan. Detta minskar utgifterna med totalt på anslag 1:2 och framåt. Även anslag 1:3 och anslag 1:4 påverkas. På utgiftsområde 16 redovisar vi förändringar vad gäller det statliga stödet till vuxenutbildningen. Den avvisning av delar av anslag 1:13 som där föreslås får konsekvensen att anslag 1:2 här minskas med . Även anslag 1:3 och anslag 1:4 påverkas. Som nämns under utgiftsområde 10 anser Liberalerna att unga som på grund av funktionsnedsättning behöver förlängd skolgång bör få ersättning från studiemedelssystemet, inte aktivitetsersättning. Vi anslår därför ytterligare på anslag 1:1 Studiehjälp och ytterligare på anslag 1:2 Studiemedel. Liberalerna föreslår att pris- och löneomräkningen för åren 2017–2019 justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:8. Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr 2014/15:99, prop. 2015/16:1, prop. 2016/17:1, dnr 2015:1224, dnr 2016:1237, egna beräkningar 2014/15:99, prop. 2015/16:1, prop. 2016/17:1, dnr 2015:1390, dnr 2016:1237, egna beräkningar Statens utgifter för studiemedelsräntor 2015/16:1, prop. 2016/17:1, dnr 2016:1237, egna beräkningar Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål Genomförande i del av SOU 2013:52. Konsekvensändring Ny skolform: yrkesskolan. Konsekvensändring Avvisning av stöd till icke rättighetsstyrda platser inom gymnasial vuxenutbildning m.m. Prop. Konsekvensändring Ytterligare utbyggd yrkeshögskola. Konsekvensändring Kvalitetssatsning inom humanistiskt-samhällsvetenskapligt fält. Konsekvensändring Avvisning av utbyggd lärar- och förskollärarutbildning. Konsekvensändring Utökat antal sommarstudieplatser. Konsekvensändring Återställande av antalet platser i folkhögskolans allmänna kurs. Konsekvensändring Avvisning av utbyggnad av antalet platser i folkhögskolan. Genomförande i del av SOU 2013:52. Konsekvensändring Avvisning av traineejobb. Avvisning av ökad bidragsnivå i vissa lärarutbildningar. Konsekvensändring Ny skolform: yrkesskolan. Konsekvensändring Avvisning av stöd till icke rättighetsstyrda platser inom gymnasial vuxenutbildning m.m. Prop. Konsekvensändring Ytterligare utbyggd yrkeshögskola. Konsekvensändring Kvalitetssatsning inom humanistiskt-samhällsvetenskapligt fält. Konsekvensändring Avvisning av utbyggd lärar- och förskollärarutbildning. Konsekvensändring Utökat antal sommarstudieplatser. Konsekvensändring Återställande av antalet platser i folkhögskolans allmänna kurs. Konsekvensändring Avvisning av utbyggnad av antalet platser i folkhögskolan. Konsekvensändring Avvisning av traineejobb. Slopad åldersavskrivning inom studiemedelssystemet. Avvisning av ökad bidragsnivå i vissa lärarutbildningar. Statens utgifter för studiemedelsräntor Konsekvensändring Ny skolform: yrkesskolan. Statens utgifter för studiemedelsräntor Konsekvensändring Avvisning av stöd till icke rättighetsstyrda platser inom gymnasial vuxenutbildning m.m. Prop. Statens utgifter för studiemedelsräntor Konsekvensändring Ytterligare utbyggd yrkeshögskola. Statens utgifter för studiemedelsräntor Konsekvensändring Kvalitetssatsning inom humanistiskt-samhällsvetenskapligt fält. Statens utgifter för studiemedelsräntor Konsekvensändring Avvisning av utbyggd lärar- och förskollärarutbildning. Statens utgifter för studiemedelsräntor Konsekvensändring Utökat antal sommarstudieplatser. Statens utgifter för studiemedelsräntor Konsekvensändring Återställande av antalet platser i folkhögskolans allmänna kurs. Statens utgifter för studiemedelsräntor Konsekvensändring Avvisning av utbyggnad av antalet platser i folkhögskolan. Statens utgifter för studiemedelsräntor Konsekvensändring Avvisning av traineejobb. Avvisning av anslaget i sin helhet. Justerad pris- och löneomräkning. Examenspremie för lärarstuderande. Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområde 16 omfattar skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet, vuxenutbildning och eftergymnasial yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning samt myndigheter inom utbildnings- och forskningsområdet. Kunskap är skolans huvuduppdrag. präglades svensk skola av en rädsla för att mäta elevers kunskaper med sjunkande resultat som följd. Liberalerna har lett en total omläggning av svensk skola. Vi ser dock nu med oro hur regeringen bryter mot den inslagna kunskapslinjen i svensk skolpolitik. Bland alla reformer som alliansregeringen genomförde finns en ny läroplan med nya kursplaner med tydliga och tidiga mål, fler och tidigare nationella prov, skriftliga omdömen, betyg från årskurs 6 och ny betygsskala med fler steg. Elevers rätt till särskilt stöd har stärkts och speciallärare utbildas på nytt. Eleverna får fler matematiklektioner . Undervisningen för invandrade elever har reformerats, exempelvis genom mer undervisningstid i svenska. Genom en överenskommelse med regeringen pågår förberedelse för försök med betyg från årskurs 4 i ett flertal skolor runt om i landet. Svårigheter måste upptäckas tidigt för att eleven ska få hjälp . Kunskaper i läsning, skrivning och räkning ska följas upp redan i årskurs 1. Alla elever som går ut ska ha de kunskaper med sig som de behöver för att klara fortsatta studier, med fokus på att kunna läsa, skriva och räkna. Svensk grundskola sätter in särskilt stöd relativt sent. För att höja kunskapsresultaten är det centralt att detta ändras och att elever som riskerar att halka efter får stöd . Utredningen om nationella prov föreslår att ett flertal av dagens nationella prov avvecklas, särskilt för de lägre årskurserna, och bland annat ersätts med centrala bedömningsstöd. Det vore förödande om så skedde. För att ge elever möjlighet att klara kunskapsmålen är det viktigt att de ges ett tidigt stöd och att det finns möjlighet till tidiga upptäckter av brister i kunskaperna. Vi delar regeringens positiva inställning till ökade inslag av extern bedömning och att proven ska genomföras digitalt som utredningen föreslår. Liberalerna menar att mer behöver göras för att fler ska få en bra start. Fler speciallärare och specialpedagoger bör anställas i lågstadiet och det specialpedagogiska arbetet måste utvecklas. Vi vill fortsatt göra ytterligare satsningar på skolan, men mer resurser är inte tillräckligt. Också attityden till skolan måste förändras. Lärare ska respekteras för sina kunskaper. behöver fortsätta arbetet för att lyfta läraryrket, inte bryta ned det kunskapsfokus som åter växer fram. I regeringens budgetförslag ingår under anslag 1:5 vissa medel för specialpedagogisk kompetens generellt hos lärare. Vår bedömning är att pengarna gör bättre nytta om de används mer fokuserat, och vi avvisar därför detta förslag. Detta innebär en budgetförstärkning på anslag 1:5 med . Liberalerna anslår i stället på anslag 1:10 för riktade utbildningsinsatser för förskollärare och lärare där prioritering ska ske av utbildning i specialpedagogik. Utöver detta anslår vi för riktade insatser för specialpedagogik på anslag 1:5 . Förskolan ska erbjuda barn en trygg omsorg, och är också viktig för att stimulera barns utveckling och lärande. Vi vill förstärka Skolinspektionens tillsyn över förskolan, med fokus på kvalitet och måluppfyllelse. Den nuvarande tillsynen ska kompletteras med regelmässiga stickprov genom besök på ett antal förskolor i varje kommun. Liberalerna anslår på anslag 1:2 för regelmässiga stickprov. Under anslag 1:7 ingår riktade statsbidrag för att minska gruppstorlekar på förskolor och öka personaltätheten på fritidshem. Vi avvisar regeringens förslag för att i stället fokusera på kvalitet i verksamhetens innehåll. har allmänna riktlinjer för hur stora barngrupper bör vara. Det är Liberalernas bedömning att detta är väl avvägda riktlinjer. Att främja kvalitet genom en lämplig gruppstorlek är en angelägen uppgift. Detta innebär en budgetförstärkning på anslag 1:7 på respektive . I ett internationellt perspektiv sker skolstarten i sent. av de europeiska länderna är skolan tioårig och börjar . Mot denna bakgrund vill Liberalerna att skolstarten ska ske även i . Därmed förlängs skolplikten till och förskoleklassen blir den första av tio årskurser, vilket ger fler elever förutsättningar att nå målen för . De kunskapskrav som finns för lågstadiet ska finnas kvar, men det nya lågstadiet blir fyraårigt. bör ges i uppdrag att förbereda införandet av en tioårig grundskola. Liberalerna anslår på anslag 1:10 år 2017 för fortbildningsinsatser för de förskollärare som arbetar i förskoleklass så att de kan bli lågstadielärare. Under samma anslag avsätter vi dessutom resurser, med utbyggnad och 2019, för tillfälliga kostnader för införandet av tioårig grundskola med start . De ökade utgifterna för en tioårig grundskola redovisas under utgiftsområde 25. De fallande kunskaperna i skolan kan framförallt förklaras av att lågpresterande elever, särskilt pojkar, lär sig ännu mindre . Försämringen är särskilt tydlig i läsförståelse. Det är dessa grupper som har drabbats mest av oro i klassrummet och en skola som inte varit kunskapsfokuserad. Det är oroande att skillnaden mellan pojkar och flickor ökar. Att snabbt lära sig svenska är grunden för att klara skolan och komma in i samhället. Vi vill att alla nyanlända ska få extra undervisning i svenska och att den ska anpassas efter varje elevs förkunskaper och behov. Nyanlända elever ska mötas av höga förväntningar och en undervisning som är anpassad till deras förkunskaper. Elevens kunskapsnivå ska kartläggas för att eleven snabbt ska kunna delta i ordinarie undervisning i så många ämnen som möjligt. I skolor i utanförskapsområden, områden där utbildningsnivån är låg och arbetslösheten hög, är utmaningarna stora. Dessa skolor ska få mer resurser för att möta utmaningarna. De elever som har sämst förutsättningar måste få möta de allra skickligaste lärarna. De nyanlända som kommer till klarar sig ofta förhållandevis bra och bör ha goda förutsättningar att uppnå kunskapsmål. För de nyanlända som kommer till är förutsättningarna betydligt sämre. De får en alltför i skolan och hinner därmed kanske inte nå kunskapsmålen i . Många av dem har en besvärlig skolgång bakom sig i hemlandet eller i flyktingläger. Några har aldrig gått i skolan och är analfabeter. För elever i upphör skolplikten vid vårterminens slut det nionde året efter skolstarten, vilket vanligtvis sker när eleven fyllt eller tidigare om de uppnått kunskapsmålen. För att ge nyanlända elever samma chans att nå kunskapsmålen är det rimligt att förlänga skolplikten för dessa eftersom tiden är en så betydelsefull inlärningsfaktor. För nyanlända elever i tonåren blir den totala skolgången ofta för kort för att hinna uppnå målen i alla sjutton ämnen. Rektorer ska därför ges långtgående befogenheter att för dessa elever prioritera om i timplanen så att målen i första hand nås i de viktigaste basämnena. De nyanlända elever som kommer till i sen ålder och precis startat sina studier i svenska i riskerar att få svårt att upprätthålla sina svenskkunskaper under ett långt sommarlov utan kontakt med skolan och kamrater i skolan. Det kan därför finnas skäl att utreda vad en halvering av sommarlovet för nyanlända elever skulle innebära för att ge dem tid att fortsätta sin undervisning i svenska . De ökade utgifterna för den förlängda skolplikten och det förkortade sommarlovet för nyanlända redovisas under utgiftsområde 25. Kvaliteten och valfriheten ska värnas. Därför försvarar vi det fria skolvalet. En förutsättning för friskolor är att de uppfyller kvalitetskrav och präglas av långsiktigt ägande. Skolvalet minskar segregationen som i huvudsak beror på boendesegregationen. I stället för att begränsa valet av skola vill vi att alla ska välja skola. Liberalerna vill införa ett aktivt val av skola där kommunerna får ansvar för att förbättra informationen till föräldrar och elever så att det blir självklart för alla att göra ett aktivt skolval. För att ytterligare förbättra möjligheten till ett aktivt skolval vill vi också att ges i uppdrag att utreda förutsättningarna för ett gemensamt kösystem för alla skolor i kommunen, kommunala såväl som fristående. är systemet svårt att överblicka och för många föräldrar skulle det innebära att valet av skola skulle underlättas så att man inte behöver ställa sig i flera olika köer. Det är viktigt att huvudmännen för friskolor, inte bara i formell mening utan även i den dagliga verksamheten, lever upp till de krav som ställs på dem. Inte minst gäller det konfessionella skolor där vi ser att det finns ett visst ökat intresse att etablera sig. Skolinspektionen bör ges ett särskilt uppdrag att granska friskolor som drivs av ideella föreningar och trossamfund för att tydligare kunna avgöra vilka skolor som inte uppfyller de demokratiska grundvärderingar som det ställs krav på för att bedriva friskolor. De internationella undersökningar som visar på att kunskapsresultaten i svensk skola sjunkit visar också att vi har stora ordningsproblem i svenska skolor. Vi vill därför fortsatt införa ett ordningsomdöme och ett stöd till skolor att arbeta förebyggande. Vuxna i skolan måste ha befogenheter och ta ansvar för att skapa ordning, studiero och trygghet. Skollagen ska förändras så att det tydligt framgår att lärarna har ansvar för undervisningens innehåll. När det saknas studiero i klassrummet är de som behöver skolan allra mest de stora förlorarna. Liberalerna vill införa ett stöd till utsatta skolor som kan sökas av huvudmännen för att långsiktigt verka för ökad studiero. Skolorna kan själva utforma förslag till satsningar, till exempel på nya arbetsmetoder, fler vuxna i skolan, att få föräldrar att ta ökat ansvar eller att ta in organisationer som kan arbeta förebyggande. Det finns flera goda exempel i svenska skolor och i andra länder att lära av. Antalet anmälningar om våld i skolan som ser som allvarliga har ökar rejält . Regeringen bör därför utöver att anslå resurser för att förebygga skolans ordningsproblem inrätta en kommission som får i uppdrag att fördela bidragen och aktivt arbeta för ordning och reda i skolan. Liberalerna anslår på anslag 1:5 år 2017 för inrättandet av en skolkommission för ökad studiero. Liberalerna drev i regeringsställning igenom förändringar så att staten har tagit ett allt större ansvar för skolan. Det handlar om skärpta krav på behöriga lärare, om tydligare kunskapsmål, mer statlig inspektion av skolorna och miljardsatsningar på både högre lärarlöner och fortbildning. Kommunaliseringen av skolan, som genomfördes , innebar att kommunerna tog över arbetsgivaransvaret för lärarna och ansvaret för undervisningen. Den har bidragit till minskad likvärdighet och försämrade studieresultat. Det är uppenbart att inte alla landets kommuner har den kompetens och handlingskraft som skolan behöver. Var för sig kan de inte lyfta resultaten. Kommunaliseringen har också på flera sätt försämrat lärarnas arbetssituation. Kommunerna är till exempel ansvariga för att lärarlönerna inte har prioriterats. Sammantaget har kommunaliseringen kraftigt försämrat läraryrkets status. För att ge alla elever en bra skolgång bör staten ta tillbaka ansvaret för det offentliga skolväsendet. Staten ska vara arbetsgivare för lärarna och ansvara för att eleverna får så mycket kunskaper som möjligt med sig från skolan. Omfattande strukturreformer av detta slag måste föregås av gedigen analys, gediget utredningsarbete och ett genomtänkt genomförande. Därför föreslår Liberalerna att det bör tillsättas en utredning som tar fram förslag på formerna för ett modernt statligt huvudmannaskap för skolan där kvalitet och likvärdighet säkras genom statlig finansiering, nationella mål, utvärderingar och tillsyn. Tillsättandet av en sådan utredning har ingen effekt på de offentliga finanserna . Vidare föreslår vi en avveckling av nationella skolutvecklingsprogram samt överenskommelserna inom Samverkan för bästa skola. Däremot behåller vi anslagen för lärarlöner samt obligatoriska kartläggningar inom den sistnämnda delen. Detta innebär en budgetförstärkning på respektive för under anslag 1:5. Vi motsätter oss att statsanslag används för kommunala uppgifter, som att rusta upp skolgårdar och skollokaler, i stället för att prioritera skolans kunskapsuppdrag. Vi avvisar därför regeringens förslag under anslag 1:15 om statsbidrag till upprustning av skollokaler och utemiljöer på för . Liberalerna vill utöka undervisningstiden i idrott och hälsa , vilket motsvarar en ökning av ämnet . elever får mindre tid för idrott och hälsa än . Detta trots att forskningsresultat från bland annat den så kallade Bunkeflomodellen tydligt visar att elever som rör på sig utvecklar en starkare fysik och presterar bättre i skolan, vilket och leder till att fler elever blir behöriga till gymnasiet. För att kunna ha fler lektioner i idrott och hälsa bör tiden i motsvarande grad minskas för det som kallas elevens val. Enligt en utredning som alliansregeringen tillsatte brister skolan i att informera om EU. Det har resulterat i att särskilt yngre medborgare har dålig koll på hur unionen fungerar. Bland medlemsstaternas elever är de svenska bland dem som är minst roade av europeisk politik – tre av fyra uppger att de inte är särskilt intresserade. Dessutom är valdeltagandet i valet till betydligt lägre än i riksdagsvalet. Här har skolan har en viktig roll. Fortbildning för lärare i EU-kunskap, EU-rollspel och skolval till skulle kunna öka elevernas intresse för unionen. EU:s betydelse för demokratifrågor måste därutöver speglas i styrdokumenten för undervisningen. bör ges i uppdrag att återkomma med förslag om hur EU-kunskapen bland lärare och elever kan förbättras. PISA-studierna visar att svenska elevers kunskaper i matematik har försämrats . har beslutat att undervisningstiden i matematik utökas med i årskurs 4–6 från och med höstterminens start . För att ytterligare förstärka matematikundervisningen i vill vi också öka undervisningstiden i matematik med för alla elever i högstadiet. Utökad undervisningstid och skickliga lärare gör att fler elever får större möjlighet att klara kunskapskraven i matematik. Det totala antalet undervisningstimmar i den svenska skolan är lägre än i jämförbara länder i både EU och , där svenska högstadieelever läser mindre per läsår. När nu regeringen föreslår att timplanen ska stadieindelas kan det finnas skäl att göra ytterligare förändringar. Vi föreslår att den totala undervisningen utökas genom att timplanen utökas per läsår för att närma sig ett EU-snitt. De ökade utgifterna för fler undervisningstimmar i och fler undervisningstimmar i matematik i högstadiet redovisas under utgiftsområde 25. Skickliga lärare är den avgörande faktorn för att höja resultaten i skolan. Läraryrkets status har dessvärre sjunkit , bland annat för att arbetsgivarna inte värdesatt de utbildade lärarnas kompetens. Vi vill ha högre lön åt skickliga lärare och en reformerad lärarutbildning som ska göra läraryrket attraktivt. Genom karriärtjänster premieras kompetenta och särskilt skickliga lärare vilket höjer yrkets status. Förstelärare och lektorer får löneökningar utan att ägna mindre tid åt undervisningen. Lärarlegitimation och skärpta behörighetsregler har införts och lärarutbildningen har gjorts om och fått tydliga inriktningar. Lärarlönelyftet är regeringens initiativ för att fortsätta alliansregeringens ambitioner att kraftigt höja lärarnas löner. Vi har inga skäl att ifrågasätta satsningen, men kan konstatera att alla lärare inte omfattas, till exempel lärare inom komvux och vissa friskolor. Oklarhet råder också om regeringen kan garantera att det är permanenta lönehöjningar. Även detta bidrag kommer enligt regeringen att hamna i de allmänna bidragen till kommunerna. Lärarnas arbetsmiljö och situation på skolorna måste förbättras. upplever många lärare att allt annat än undervisningen stjäl deras tid, till exempel administration, föräldrakontakter och rastvaktning. It-infrastrukturen på skolorna behöver byggas ut så att lärarna har modern utrustning och ett starkt datorstöd för sin undervisning, men också för administrationen. För att minska lärarnas arbetsbörda bör en ny yrkeskategori införas, lärarassistenter. Assistenterna ska kunna ta över administrativa och praktiska uppgifter för att frigöra tid åt lärarna och rektorerna så att de kan ägna sig åt sina kärnuppgifter i skolan. Regeringen bör återkomma med hur ett sådant förslag ska utformas.