mot · H4023378 · 2016-10-05 00:00:00 — Plan för ett starkare – reformer för fler bostäder ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkt översiktsplanering och borttagande av detaljplanekravet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för snabbare handläggning av plan- och byggärenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att minska överklagandeproblematiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla tekniska egenskapskrav och utformningskrav vid ny- och ombyggnation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja innovativt byggande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre förutsättningar för att bygga om lokaler till bostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt harmonisering av byggregler med andra nordiska och europeiska länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformer av bullerreglerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändrade gränsvärden i enlighet med tidigare tillkännagivande måste ske innan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för ett mer ändamålsenligt strandskydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera riksintressesystemet i syfte att frigöra mer mark att bygga på och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändrade regler för kommunala naturreservat så att kommunerna kan besluta om nya kommunala naturreservat utan måste få godkännande från regeringen eller myndigheten som regeringen utser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska bli enklare för en kommun att upphäva tidigare införda kommunala naturreservat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av i syfte att främja nybyggnation av bostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vilken roll den byggda miljön har för situationer av utanförskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla reglerna för tekniska egenskapskrav och utformningsregler för studentbostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett särskilt förkortat förfarande för plan- och bygglovsprocesserna för studentbostäder med tidsgränsen kopplat till ekonomiska sanktioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om volymmål för byggandet av studentbostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett tydligare bostadsuppdrag till Akademiska Hus i form av bl.a. ett volymmål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av marktillgången nära universiteten och högskolorna i syfte att frigöra mark för studentbostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka högskolornas och universitetens möjlighet och ansvar för att öka antal studentbostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det enklare att hyra ut privatbostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn kring uthyrningspolicyer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta större komplementbyggnader och komplementbostadshus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bestämmelserna i den detaljplan som avser utformning av byggnadsverk och tomter i fler fall ska upphöra att gälla när detaljplanens genomförandetid löpt ut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om flexiblare hyressättning vid nyproduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om slopat uppskovstak och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sänkning av uppskovsräntan till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att stärka kopplingen mellan infrastruktur och bostadsbyggande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att få fram fler typgodkända hus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa privat initiativrätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stadsmiljöutveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om större möjlighet för hyresgäster att påverka renoveringars omfattning och därmed hyresnivåer genom till- och frånval och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att energieffektiviserande åtgärder och visst underhåll ska kunna kopplas till hyresnivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förtydligande av krav kring energi för komponenter och installationer och tillkännager detta för regeringen. I plan för ett starkare ingår att vi ska ha tillväxt i hela landet. Det kräver att byggandet går enklare och snabbare och att vi får fram fler bostäder. Den stora bostadsbristen har briserat i en akut bostadsbrist med allvarliga konsekvenser för många delar av samhället, och för många människor. Underskottet på bostäder växer trots högkonjunktur och låg ränta. är därför i starkt behov av en politik för att få fram fler bostäder och för en bättre fungerande bostadsmarknad både . I synnerhet behövs reformer som möjliggör för hushåll med låga inkomster att finna bostad till ett åtkomligt pris eller hyra på acceptabelt avstånd från arbetsmöjligheter. Det krävs om vi ska kunna minska riskerna för hemlöshet, främja integrationen, förbättra förutsättningarna för fler att få arbete och för att fler unga ska kunna flytta hemifrån för att studera. En välfungerande bostadspolitik är avgörande för ett sammanhållet . På en bostadsmarknad måste det finnas bostäder av alla sorter och för alla inkomstnivåer. Där finns hyreslägenheter, småhus, bostadsrätter och ägarlägenheter av olika standard, storlek och i olika lägen. Där finns nybyggda dyrare bostäder liksom enkla hyreslägenheter som möjliggör insteg på marknaden för dem av oss med lägre anspråk eller den som söker boende för . På en framtida bostadsmarknad ska ingen behöva tacka nej till jobb eller studier på grund av att det inte går att hitta lämpligt boende. Det finns ett stort och varierat utbud av bostäder med olika upplåtelseformer. Generösa och enkla regler för uthyrning av enskilt ägda bostäder gör det lätt att hitta tillfälligt boende. Både för kortare och . Vi vill se en bostadsmarknad där bostaden är möjliggöraren i människors liv och som utgår ifrån såväl valfrihet som rörlighet och trygghet. Ett sundhetstecken är fungerande flyttkedjor. Det ska vara enkelt att flytta. En flytt ska inte hindras av för höga skatter eller kösystem. Boendestrukturen är alltså inte bara en reflektion av samhällsproblem och utmaningar som utanförskap, skolproblem och sociala problem utan är i mångt och mycket också själva grunden och orsaken till dem. Den är i varje fall anledningen till att det biter sig fast och blir svårt att göra någonting åt om man inte ger sig på grundproblemet – dvs. boendet och boendestrukturen. Utmaningarna på den svenska bostadsmarknaden spiller över på i stort sett samtliga politikområden. Den är ett socialt problem och ett hinder för en fungerande integration. Den slår direkt mot arbetsmarknadens funktionssätt genom att försvåra för människor att flytta dit jobben finns. Bostadsfrågan har avgörande betydelse för grundläggande ekonomiska stabilitet. Hushållens höga skuldsättning påverkar penningpolitiken och bland andra har visat att den är det stora makroekonomiska orosmolnet i . Svensk bostadspolitik behöver en tydlig inriktning och måste bygga på förståelse för problemen på svensk bostadsmarknad. Bostadspolitiken bör syfta till en bostadsmarknad i balans. För att åstadkomma detta måste bygga 710 000 bostäder . Det innebär att det behöver byggas 71 000 bostäder fram tom 2025, men menar att huvuddelen av dessa måste byggas . Dessvärre är långt ifrån detta mål. kan, uppskattar , drygt 61 000 bostäder komma att påbörjas. En ökning som är långt ifrån säker. är på grund av bostadsunderskottet i stort behov av bostadspolitiska reformer, i synnerhet eftersom har varit mycket reformfattiga. Dels måste det befintliga beståndet nyttjas bättre, dels krävs åtgärder som ger ett ökat byggande. Målet om fler bostäder och en mer välfungerande bostadsmarknad nås inte genom subventioner och detaljstyrning, utan genom att riva hinder, effektivisera regelverken och frigöra mer mark att bygga på. Vägen till fler bostäder bör återspeglas i det bostadspolitiska målet. Det bostadspolitiska mål som infördes under alliansregeringen är rimligt sett till forskning och statliga utredningar som belyser betydelsen av fortsatta reformer för en bättre fungerande bostadsmarknad och återspeglar en ambition att fortsätta reformera politikområdet mot mindre detaljregleringar och sänkta trösklar. Långsiktig reformering av planprocessen – förstärkning av översiktsplanerna och borttagande av detaljplanerna Att planlägga mark är grundläggande för att skapa förutsättningarna för ett långsiktigt och hållbart samhälle, och för att få fram bostäderna som måste byggas . Samhällets tillväxt, välfärd och jobben är beroende av att planeringen fungerar väl både . Problemen som följer av en sämre fungerande planprocess är många. Inte minst riskerar man skapa en ökad osäkerhet för potentiella investerare, vilket drar upp priser och minskar investeringsviljan. är ett övergripande problem att planprocesserna tar . Detta gäller inte minst när vi jämför med andra länder. En betydande orsak till planprocessens längd är att detaljplaner görs mer detaljerade än vad som från början var tänkt med (PBL). Det är känd problematik. Till exempel lyfte att det vore önskvärt att stärka översiktsplaneringen på detaljplaneringens bekostnad. Även har lyft fram flera grundläggande brister i hur hela systemet är uppbyggt. Särskilt problematiskt anses avsaknaden av bindande översiktsplaner vara. menar, likt många andra bedömare, att det leder till att de detaljplaner som produceras görs på en allt för detaljerad nivå med ett ineffektivt förhandlingsspel mellan kommun, byggherrar och berörda. lyfts fram som ett exempel att ta efter där planprocessen är enklare och inte präglas av samma osäkerhet och långdragna processer. Problematiken med alltför detaljerande detaljplaneförfarande lyfts av många bedömare och aktörer, även om lösningsförslagen ibland skiljer sig åt. För att förbättra planprocessen behöver den göras om och förenklas i grunden. Det är en genomgripande förändring och kräver gedigen utredning och viss långsiktighet. Flera utredningar har pekat på problemet med utdragna plan- och byggprocesser i form av dålig tillämpning av befintliga bestämmelser. Dock menar vi att mer genomgripande förändringar i planprocessen är nödvändiga för att minska risk för negativ eller oönskad tillämpning av lagstiftningen. Det långsiktiga reformarbetet bör kombineras med en rad mer snabbverkande reformer för att förenkla planprocessen och förbättra tillämpningen av PBL. tar processen till byggstart . Bland annat handlar det om att handläggningstider hos kommuner och länsstyrelser präglas av långa ledtider. Alla möjligheter att korta tiden från idé till färdigt hus måste ses över, och handläggningstiderna är ett område där mer behöver göras. Arbetet i kommuner och länsstyrelser kring PBL bör organiseras och koncentreras till att först och främst främja möjligheten till att fler bostäder kommer till. Kortare handläggningstider kan också främja tillkomsten av nya bostäder. Eftersom det är angeläget att stimulera motivationen hos kommunerna att prioritera service och fler bostäder bör kommunernas bygglovsavgifter reduceras om tidsgränserna för handläggningen inte hålls. Möjligheten att överklaga myndighetsbeslut är viktig. Det finns principiella demokratiska skäl till att överklagande ibland behövs och det finns ett värde i medborgerligt inflytande över hur bostadsområden och städer utvecklas. Men dagens regelverk och tillämpningen av det innebär dessvärre att det blir väsentligt svårare att genomföra projekt i vissa kommuner/stadsdelar än i andra, och att överklaganden kraftigt fördröjer byggandet på ett sätt som alltför ofta inte kan anses skäligt. Inte sällan kan även helt grundlösa överklaganden leda till negativa kostnader för den som vill bygga bostäder. överklagades 359 detaljplaner till , vilket motsvarar av det totala antalet antagna detaljplaner. Det är en ökning jämfört med då av detaljplanerna överklagades. över har emellertid andelen överklagade detaljplaner legat stadigt på mellan . Andelen kan ha en viss felmarginal eftersom uppgifterna avser de ärenden som avslutat under och ett överklagande kan gälla en detaljplan som antogs . har 194 antagna detaljplaner överklagats till mark- och miljödomstol. Det är en ökning med jämfört med . Andelen detaljplaner som upphävs till följd av ett överklagande är fortsatt låg. har helt eller delvis upphävt 29 detaljplaner. Det motsvarar av det totala antalet antagna detaljplaner och av de överklagade detaljplanerna . Orsak till upphävande varierar, men en av de vanligaste orsakerna uppges vara felaktig planprocess eller brister i underlaget. Den stora mängden överklaganden och de problem som följer av dessa innebär att reformer är nödvändiga för en snabbare och säkrare byggprocess. Överklaganden är fördyrande för byggprocessen och har återkommande lyfts fram som ett hinder för bostadsproduktion. För den som vill bygga innebär överklaganden en högre risk och kostnad, men för den som överklagar finns i princip ingen risk alls som sakägarkretsen som kan överklaga är omfattande. De huvudsakliga problemen kring överklagandeprocessen består i de långa handläggningstiderna och det höga antalet överklaganden. Den obefintliga risken i ett överklagande leder till att det finns ett visst överutnyttjande av systemet. Det finns därtill en tendens till upprepade processer där samma person efter förlorat mål väcker klagan vid nästa tillfälle. Först överklagas detaljplan, därefter följer överklagande för bygglov. För att drastiskt minska överklagandeproblematiken vill vi: Korta instanskedjan genom att ta bort som instans för överklagande av byggärenden helt. Begränsa sakägarkretsen som har rätt att överklaga. Införa tydliga och verkningsfulla tidsgränser hos kommuner och myndigheter kopplade till ekonomiska sanktioner. Begränsa överklagande av bygglov när inga nya omständigheter tillkommit sedan detaljplan överklagats. Förenkla tekniska egenskapskrav och utformningskrav Om bostadsbyggandet ska kunna industrialiseras och bli mer kostnadseffektivt behövs regelförenklingar och sänkta trösklar. För att främja ett mer industrialiserat effektivt byggande vill vi genomföra betydande lättnader av tekniska egenskapskrav och utformningskrav. Ett paket med regelförenklingar på detta område bör innehålla bland annat: Stärka möjlighet till undantag för utformningskrav vid ombyggnation till bostad. Dagens minimikrav för studentbostäder bör gälla för alla lägenheter upp till 35 kvadrat. Utformningskraven om att en byggnad ska ha en god form-, färg- och materialverkan bör anpassas och undantag i högre utsträckning kunna tillåtas. bör ges större möjligheter att kunna tillåta undantag från gällande regelverk utifrån att bostadsbyggande borde ses som ett nationellt allmänintresse. Strandskyddet har två syften: dels att långsiktigt trygga förutsättningarna för tillgång till strandområden utifrån allemansrätten, dels att bevara goda livsvillkor för djur- och växtliv på land och i vatten. I allmänhet gäller strandskyddet inåt land och lika långt ut i vattnet från strandlinjen, men skyddet kan vara utökat, genom särskilt beslut, både inåt land och ut i vattnet. Strandskyddet har inte minskat utan snarare ökat. Detta trots en ambition om ett mer flexibelt strandskydd som möjliggör mer bostadsbyggande. Skälen för att lätta på dagens strandskyddsregler är flera. För det första måste landsbygdskommuner kunna skapa boendemiljöer i attraktiva naturområden för att locka till sig nya invånare. I glesbefolkade kommuner är det ofta svårt att få byggprojekt att löna sig eftersom byggkostnaderna ofta överskrider marknadsvärdena. För att klara ett marknadsmässigt byggande behöver kommunerna skapa attraktiva boendemiljöer i vackra naturområden. Men där sätter ofta onyanserade strandskyddsregler stopp. För det andra kan mer blandade områden lättare etableras om det från början finns generellt billig mark men där det är möjligt att skapa vissa attraktiva lägen genom till exempel undantag från strandskydd. Det skulle exempelvis kunna gälla i vissa förorter i med riklig tillgång till områden nära vatten och med låga genomsnittliga inkomster. Detta ska naturligtvis kombineras med riklig allmän tillgång till strandnära områden. För det tredje är det orimligt att det ofta är omöjligt att bygga strandnära även när det råder mycket god tillgång till stränder eller när platsen är mycket oattraktiv eller oåtkomlig för allmänheten. Då kan ju strandnära byggande snarare öka tillgänglighet till strandnära områden. Tillämpningen av lagstiftningen har tydligt kommit att bli problematisk, därför föreslår vi: Begränsa det generella strandskyddet . Begränsade möjligheter till utökat strandskydd till max . Stärk kommunernas beslutanderätt på och bekostnad. Möjliggör fler undantag från strandskyddsbestämmelserna i syfte att kunna skapa 1) mer socialt blandade bostadsområden, 2) mer attraktiva bostadsområden i glesbygdskommuner och 3) ökat bostadsbyggande där behoven är särskilt stora. Stärk kompetensinsatserna om strandskyddet med tydligt syfte att göra tillämpningen mer byggvänlig. Överväg att begränsa strandskyddsreglerna till vissa regioner. Under har antalet områden som markerats som riksintressen ökat kraftigt. I nuvarande form är många riksintressen inte aktuella eller saknar tydligt beskrivna värden. SKL skrev i en rapport följande: ”Processerna kring att utse och beskriva riksintressen har havererat. Beskrivningarna är ofta så vaga och inaktuella att de inte fungerar som underlag för samhällsplanering. Själva begreppet riksintresse har urholkats och förlorat sin mening. Kommuner och Landsting (SKL) menar att vi nått den punkt då systemet med riksintressen har slutat att fungera. Så här kan det inte fortsätta. En snar förändring till det bättre krävs. Om inte problemen åtgärdas anser SKL att systemet med områden av riksintresse bör läggas ner.” I en studie från svarar av kommunerna med bostadsbrist att statens hantering av riksintressen har hindrat nya bostäder minst en gång . Ofta avstår kommun och byggbransch från att ens påbörja arbeten för nya bostäder i områden där riksintressen gäller. Risken att fastna i långa och dyra processer med länsstyrelserna, som hanterar riksintressen, anses helt enkelt vara för stor. Stora områden skulle kunna frigöras för bebyggelse om kulturmiljö och friluftsliv inte var riksintressen. När städer växer måste mer mark kunna bebyggas. De nationella restriktionerna är för hårda och försvårar även för kommuner som faktiskt vill bebygga. Kommunerna har både engagemang och ansvar vad gäller skyddet av kulturmiljöer och mark för friluftsliv, vilket innebär att fortsatt gott skydd kan väntas finnas kvar även om riksintressena kulturmiljö och friluftsliv togs bort. Ett utpekande av ett område som riksintresse har inget förfallodatum. Kommunerna vittnar om att inaktuella riksintressen orsakar problem i planeringsprocessen. Ett område som formellt utgör riksintresse kan ha fått en helt annan karaktär efter det pekades ut. För att minska dagens problematik och hinder för bostadsbyggande föreslår vi: Bostadsbyggandet är ett betydande nationellt intresse som ska klassas som riksintresse. Enligt regeringsformen har det allmänna en skyldighet att trygga rätten till bostad. Givet att vi har system med riksintresse finns det ingen logik att politiskt eller i övrigt i lagstiftningen prioritera bostadsbyggande lägre än andra viktiga kulturella värd Regeringen, eller en expertgrupp under regeringen, ska ansvara för att utpeka riksintressen. Beslut om riksintressen ska aktivt omprövas i samband med att ny översiktsplan antas av kommun. Om ansvarig myndighet inte aktivt åter pekar ut området med en aktuell motivering upphör riksintresset. Ta bort riksintressena kulturmiljö och friluftsliv. Stärka kraven på att förtydliga och förklara riksintressena när område pekas ut. Ändrade regler kring kommunala naturreservat Grönområden och tillgång till parker och skog är viktiga. Det finns över 4 000 naturreservat i , cirka 3 500 statliga och 250 kommunala. av den totala arealen utgörs av naturreservat i fjällvärlden. Även om vi välkomnar grönområden måste det alltid finnas en balans mellan olika intressen. Sedan trädde i kraft har kommunerna själva möjlighet att besluta om naturreservat. Innan gjorde det möjligt för kommuner att själva bilda naturreservat fanns möjlighet för kommunerna att bilda reservat genom delegationsbeslut via . Länsstyrelserna har också rätt att inrätta naturreservat. De kommunalt beslutade naturreservaten är i mycket stor utsträckning tätortsnära. Tillväxten av nya kommunala naturreservat har varit i genomsnitt drygt tio slutet av . Enligt 7 kap. 7 § får ett beslut om inrättande av naturreservat helt eller delvis upphävas endast om det finns ”synnerliga skäl”. Enligt allmänna råd bör upphävande av naturreservat endast komma i fråga i undantagsfall. är beslut om att inrätta nya naturreservat därför närmast att betrakta som irreversibla. Eftersom behöver mer byggbar mark, nära dagens tätorter, för bostadsbyggande kan den snabba tillväxten av främst kommunalt inrättade naturreservat komma att bli ett växande problem. Därför föreslår vi: Att främst regeringen, eller regeringen underställd myndighet, ska kunna inrätta naturreservat. För att en kommun ska inrätta naturreservat ska det ske genom ansöka till regeringen. Att det ska finnas bättre förutsättningar att upphäva naturreservat när det är motiverat. Regeringen bör i regleringsbrev och instruktioner förtydliga prioriteringen av bostadsbyggande. innehåller starka skyddsinstrument och detaljeringsnivå som fördröjer planerings- och tillståndsprocesser. En översyn bör göras i syfte att främja byggande. Bristen på studentbostäder kan i vissa fall göra att studenter tvingas tacka nej till en utbildningsplats. Detta kan få långtgående negativa konsekvenser för utbildningsnivå, konkurrenskraft och attraktivitet. Därför bör dels åtgärder vidtas för att öka byggandet av fler bostäder generellt, och dels särskilda åtgärder vidtas för att öka antalet studentbostäder specifikt. Alliansregeringen genomförde omfattande förenklingar för studentbostäder och mindre lägenheter upp till 35 kvm. Förändringarna har gjort det enklare och billigare att bygga mindre lägenheter. Ytterligare anpassningar av tillgänglighetskrav och lättnader i byggregler för studentbostäder bör prövas. Bristen på studentbostäder i uppskattas till fler än 19 000 bostäder enligt Studentbostadsföretagen. har satt ett mål om 20 000 nya studentbostäder till 2020. För att nå detta mål vill : Snabba på byggandet.