mot · H4022102 · 2016-10-05 00:00:00 — En betydande del av svenskarnas förmögenhet är uppbunden i offentliga och privata fonder inom främst pensionssystemen. För företagandet i utgör detta ett hinder då det finns ett samband mellan den privata förmögenhetsbildningen och volymen av egenföretagande. I en rapport från framkommer även att av finansieringen vid företagsstarter och expansion av nya företag utgörs av eget kapital. vill därför genom informationsåtgärder och ekonomiska incitament stimulera till ökat ägande av svenska företag samt ökade investeringar i nystartade och befintliga mindre bolag. Det utvecklade investeraravdraget syftar till att öka tillgången på riskvilligt kapital i mindre bolag och riktar sig enbart till fysiska personer. Det innebär att den som köper aktier i mindre företag i enlighet med vissa förutsättningar vid bildandet eller i en nyemission får göra ett avdrag för hälften av summan som investeras . Investeraravdraget är ett bra verktyg för att styra riskkapital mot mindre företag som annars troligen hade varit mindre intressanta att investera i utan avdraget. har för avsikt att vidareutveckla investeraravdraget med beaktande av nivån på avdraget, möjligheten för juridiska personer att nyttja avdraget och att låta allmänheten använda sig av det för investeringar i riskkapitalfonder som satsar på småföretag. För att även öka intresset och användandet av avdraget så vill vi även i större omfattning låta bjuda in allmänheten att investera i de företag som man avser att investera i, vilket i nästa steg medför rätt till investeraravdrag. Investeringar leder till sysselsättning och utveckling. vision är att vårt land ska generera välstånd till godo för hela samhället. En viktig komponent i detta är att det ska vara lönsamt att investera i nya idéer och industriella koncept. 6.5 Utbilda för industrins behov Utbildning är en nyckelfråga för industrin och resten av samhället. presenterar starka och verkningsfulla åtgärder med lärlingsanställning, teknikcollege och ekonomiska incitament för att läsa bristutbildningar. Till detta vi vill komplettera ytterligare industrispecifika förslag. 7 Landsbygd och miljö är hela parti. Norr och söder, landsbygd och stad – hela landet är viktigt för oss. Vi anser att landsbygden i alltför hög utsträckning har kommit i skymundan och vi vill balansera det vi uppfattar som en storstadsfixering genom att i någon mån vrida fokus mot det som ligger utanför storstäderna. Inte minst är detta en sysselsättningsfråga. Svensk landsbygd är inte ett ”museum”, för handlar landsbygd om de människor som bor och arbetar där året runt. När detta är sagt så kan vi inte nog betona att utgör en helhet och vi tror att det som är bra för landsbygden är bra för hela landet. Det är alldeles för svårt att hålla igång företag på landsbygden. Utan ett fungerande näringsliv försvinner människorna, sedan stänger affärer, skolor, vårdcentraler och så vidare. har både höger- och vänsterregeringar försummat villkoren för landsbygden. har försvunnit på grund av höga skatter och byråkrati, ytterligare tusentals går med förlust eller har obefintliga marginaler. Men det finns en väg framåt. Kärnan i landsbygdpolitik består i att underlätta för jord- och skogsbruket, som båda är av stor betydelse för sysselsättning och ekonomi. Detta i sig ger ringar på vattnet och genererar arbeten hos underleverantörer och i servicesektorn på landsbygden, vilket i sin tur stärker den lokala skattebasen för offentlig verksamhet. 7.1 Livsmedelsförsörjning och kulturlandskap Trots relativt goda geografiska förutsättningar för ett både miljövänligt och högproduktivt jordbruk har den så kallade självförsörjningsgraden i sjunkit . Det innebär att vi, räknat i kronor och ören, producerar mindre än hälften av de livsmedel vi konsumerar. Detta är i sin tur resultatet av att politiker har negligerat lantbrukarnas villkor. Effektivisering och sammanslagning till större produktionsenheter är i viss utsträckning en normal utveckling, men den dramatiska tillbakagången i produktionsvolymer är det inte. vill sänka skatten på drivmedel för jordbruks- och skogsbruksändamål till dansk nivå, detta mot bakgrund av att svenska och danska bönder verkar på en gemensam europeisk marknad. Vi har också en satsning på ökad djurvälfärd, vilket inkluderar en betesersättning på per mjölkko och år. I slutändan handlar detta om att vi vill ge svenska lantbrukare möjligheten att bibehålla hög kvalitet och djurvälfärd med bibehållen konkurrenskraft. Målsättningen är att utveckla svensk livsmedelsproduktion och att upprätthålla den kunskap och den infrastruktur som den är kringgärdad av. Det är när maten är producerad i som vi har som allra bäst insyn i kvalitet och produktionsförhållanden. Vi i anser att det är en i grunden sund tanke att vi bevarar kunskapen och traditionen att producera våra egna livsmedel. Många tar det öppna varierade kulturlandskapet för givet, helt enkelt eftersom man inte riktigt inser att om ingen brukar marken så växer den igen. Den som emellertid inser sambandet mellan det brukade, öppna landskapet och ett livskraftigt lantbruk kommer att vilja ha lantbruket kvar. Det är alltså inte bara en ekonomisk fråga, utan handlar också till exempel om kulturarv och vår kulturgeografi, vilket också återspeglas i en budgetsatsning på landsbygdens miljö och infrastruktur. skriver i princip under på behovet av att värna skyddsvärda biotoper och freda betydelsefulla arealer från avverkning. ser vi med viss oro på regeringens ambitioner att undanta enorma arealer produktiv skogsmark från aktivt skogsbruk. Förutom att det är en betydande budgetpost uppstår en indirekt kostnad när produktiv mark tas ur bruk och viktiga arbetstillfällen och skatteintäkter försvinner. Sammanlagt är (enligt ) av skogen undantagen ifrån aktivt skogsbruk om man inkluderar frivilliga avsättningar och improduktiv skogsmark, så kallade impediment som enligt lag är olagliga att avverka. Detta är en mycket hög siffra i ett internationellt perspektiv och i absoluta tal motsvarar denna yta mer än , , , och tillsammans. vill utforma en, relativt regeringen, mer kostnadseffektiv strategi för att skydda skog med särskild betydelse för kulturarv och biologisk mångfald. Vi värnar också äganderätten, som i praktiken sätts ur spel genom till exempel regeringens implementering av art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet. Den brukade skogen är generellt sett inte ”dålig” ur ett miljöperspektiv, utan tvärtom resultatet av en väl fungerande svensk skogsmodell för aktiv förvaltning av skogen. Ingen skulle förneka att naturreservaten bidrar till artrikedom, men även kvarlämnade småbiotoper, sparade döda eller ensamma träd, kantzoner och skogsklädda myrar är minst lika viktiga naturskogselement för artrikedomen. Regeringen riktar i sin budget uppmärksamheten mot ”klimatet”. Detta är inte rätt plats att i detalj reda ut en mycket yvig debatt, men några påpekanden kan vara på sin plats. Dokument från FN:s klimatpanel visar att man har backat från tidigare mycket långtgående påståenden rörande utvecklingen av jordens medeltemperatur och stigande havsnivåer. Som exempel kan nämnas att havsnivån förväntas stiga under innevarande sekel, en siffra som ligger mycket nära stigningen och en väsentligt lägre siffra än vad som tidigare framhållits. bidrag till globala utsläpp av växthusgaser är i paritet med vår andel av världens befolkning, ungefär en och en halv promille. Denna siffra sjunker dessutom betydligt om man tar hänsyn till nettoupptag av koldioxid av växande skogar. utsläpp av växthusgaser har en fallande trend trots ökande befolkning. Mot bakgrund av detta är avvaktande till vissa satsningar på ”klimatet”. Det är att betrakta som slöseri i en situation där listan på mer trängande behov är mycket lång. Undantag kan göras för satsningar på järnväg, vilket är en nödvändig infrastrukturåtgärd. ställer sig också bakom vissa internationella satsningar på klimatrelaterat bistånd som syftar till att bevara naturliga biotoper. Naturen ska bevaras och förvaltas enligt principen om varsamt framåtskridande där vi söker balans mellan miljö- och produktionsmål. Naturresurser ska på ett långsiktigt sätt brukas utan att förbrukas i enlighet med förvaltarskapstanken. är mänsklig närvaro i naturen en förutsättning för att den ska upplevas. Därför ser vi människans fjärmande från naturen som ett miljöproblem, en problematik vi bemöter exempelvis genom vår landsbygdspolitik. miljöbudget är mindre än regeringens, givet en mer balanserad syn på klimat- och skogspolitik. lämnar vi utrymme för vissa viktiga satsningar. Det föreligger ett behov av att, åtminstone , reducera behovet av import av fossila bränslen, vilket måste ske i harmoni med den tekniska utvecklingen. El- och vätgasdrift är två alternativ som utvecklas snabbt, men staten behöver bidra med infrastruktur. Utöver regeringens satsning på elbusspremie vill vi också skjuta till medel för utbyggnad av laddinfrastruktur för eldrift och finansierar även en vätgassatsning. gör också en större satsning på miljöforskning (Formas) och avsätter medel för miljöåtgärder för . Vårt budgetförslag rymmer också en högre ambition är regeringens vad gäller sanering av förorenad mark. rådde det balans på bostadsmarknaden. Följer man befolkningsökningskurvorna ser man att Alliansens invandringspolitik är orsaken till dagens bostadskris. Med dagens regering fortsätter invandringen till nya nivåer. Enligt behöver det byggas fler än 88 000 bostäder fram , som prognosen pekar på att det kommer att påbörjas omkring 61 500 bostäder. Detta visar sammanställt att byggandet ligger långt efter behovet och att det är orsakat av befolkningsökningen som främst har sin orsak i ökad invandring till . Ett hem är grunden för ett tryggt och därmed välmående samhälle, vilket saknas i den rådande bostadsbristen. Det ska finnas ett boende för alla oavsett ekonomi. lägger stor vikt vid att barn får en stabil uppväxt och unga ges goda förutsättningar för att både bo och studera. En anpassad och trygg boendeform ges våra äldre. Bostadspolitiken ska skapa förutsättningar för människor att bo och leva i de bostadsformer som passar den egna livssituationen bäst. vision är ett fungerande samhälle där alla människor bor trivsamt på den plats de önskar och det är lätt att flytta och hitta ny bostad. 8.2.1 Orsak till bostadsbristen Det går inte att neka till att invandringen nu bygger på bostadskrisen i rekordfart och kräver enorma samhällsresurser. Det har helt saknats framförhållning i bostadspolitiken där antalet färdigställda bostäder legat långt under antalet nyanlända invandrare. tar det att bygga bostäder och i storstäderna omkring , då behövs en kontrollerad befolkningsökning – något som helt saknats och framför allt då över 160 000 sökte asyl i . Fram till omkring 2003 rådde balans på bostadsmarknaden i större delen av . Därefter har antalet färdigställda bostäder inte motsvarat befolkningsökningen. Bostadspriserna har ökat kraftigt , vilket föranlett att det blivit svårare att köpa och äga sitt eget boende. Andelen personer som därmed behöver söka sig till en hyreslägenhet ökar och påverkar bostadsbristen negativt. 8.3 Konsekvenser av bostadsbristen Företagen har problem med att rekrytera kompetens då bostäder saknas till personalen i storstäderna. Högskole- och universitetsstudenter saknar möjlighet att studera i brist på bostad på studieorten, vilket i förlängningen kommer att påverka kompetensförsörjningen på arbetsmarknaden. Kommunerna saknar möjlighet till framförhållning i sin samhällsplanering genom den kraftigt ökande befolkningen orsakad av migrationen. Detta leder till sämre förutsättningar för alla medborgare och bostadsbrist, vilket sedermera skapar otrygghet, svartkontrakt, trångboddhet och frustration. En snabb befolkningsökning som skapat bostadsbrist har orsakat höjda bostadspriser, ökad skuldsättning hos befolkningen och mer utsatta banker genom hög belåning hos kunderna. Allt detta skapar högre finansiella risker i form av hotande bostadsbubbla. Av flera skäl behöver bostäder byggas planerat där man undviker panikartade politiska förslag om underlättande av regler som snabbt kan få negativa konsekvenser för samhällsbygget. Ett alltför omfattande bostadsbyggande kan i sig påverka samhället negativt genom sänkta marknadspriser som drabbar låntagare som köpt bostaden för långt högre tidigare marknadsvärde. Bostadsbristen kombinerad med EBO-lagen har ökat trångboddheten och många fler bostäder skulle behövas bara för att minska den. och början av 2016 har kommuner, fastighetsägare och privatpersoner pressat fram fler boenden genom olika lösningar i innevarande bostadsbestånd, ändå föranledde det regeringen att skapa tältläger i för att lösa den absolut akuta bostadsbristen. Då bostadsförsörjningsansvaret ligger på kommunerna kommer läget med en hög andel nyanlända invandrare föranleda ökade bostadskostnader. De bostäder som kommunerna får fram innebär då ökat försörjningsansvar. Många kommuner har tvingats köpa in bostadsrätter, villor och modulbostäder för att lösa bostadsbristen för nyanlända efter den nya lag som trädde i kraft där kommunerna tvingas ta emot flyktingar. Många kommuner låter nyanlända invandrare gå före i bostadskön. Regeringen har skickat ut förslag på remiss. Det innehåller en rad åtgärder där svenska bostadssökande sätts i andra hand. Staten föreslås stå för en hyresintäktsgaranti och ge en bonus till de kommunala bostadsbolag, privata fastighetsägare och privatpersoner som i första hand väljer att hyra ut till nyanlända. En nationell lägenhetspool ska hänvisa lediga lägenheter till i förstahand nyanlända, hyresvärdar ska ha anmälningsplikt för lediga bostäder till bostadspoolen. Den buffert av lägenheter som kommunerna har för att exempelvis kunna tilldela kvinnor som misshandlats av sin partner ska även användas för att ge bostäder till nyanlända invandrare. kommer regeringen med en proposition som innebär att allmänhetens intressen åsidosätts för att underlätta för byggande av flyktingboenden. Genom regeringens förslag ställs även det kommunala självstyret åt sidan där man förlorar kontrollen över den långsiktiga bebyggelseutvecklingen i kommunen. Byggnaderna behöver inte längre smälta in i omgivningen eller uppfylla vissa kvalitetskrav varför rullande modulhus kan bli aktuella i bostadsområdena. Konsekvenserna av förslaget från regeringen är många. Företag kan komma att hindras från att expandera med sin verksamhet av miljöskäl då boenden etablerats i området. Vidare kan byggnader av tillfällig art ges tillstånd att finnas . Förslaget kan innebära att en ny byggnad upprättas, asylboende etableras i en befintlig lokal eller bostadshus, utan att man tagit hänsyn till allmänhetens åsikt eller möjlighet till att överklaga. På de flesta av högskoleorter, inte minst i storstäderna, är det brist på studentbostäder, vilket riskerar att slå mot såväl tillväxten som utbildningsväsendet. Många studenter tvingas tacka nej till de kurser och program som de antagits till. Det handlar om ett växande problem i form av utbredd osäkerhet, långa köer, trångboddhet, långpendling och i många fall en växande svart marknad med diverse kontrakt. För att komma i kapp bostadsbristen för studenter skulle det behöva byggas 19 000–21 000 bostäder. Studentbostadsbristen är inte längre bara ett problem i , och , utan har kommit att bli på många av de ”mindre” studentorterna. rådde det underskott i 27 av 43 högskolekommuner och efter den kraftiga asylvågen råder det nu mer eller mindre bostadsunderskott i samtliga kommuner. behöver bostäder till alla de studenter som saknar boende på studieorten. Speciellt svårt har de studenter som bor på mindre orter som saknar högskola eller universitet och som behöver tillfällig bostad på studieorten. Detta påverkar i hög grad de delar av som avfolkas på grund av minskad arbetsmarknad. 8.4 Hur löser vi bostadsbristen? Den uppenbara och direkta lösningen på bostadsbristen är givetvis ett nästintill totalstopp på invandringen. Det behövs en mer kontrollerad befolkningsökning samt en minskad byråkrati kring byggprojekt, och kommunernas kompetens för byggprocessen behöver stärkas. Det kommer snabba på bostadsbyggandet främst i de mindre kommunerna i . Ökad konkurrens mellan byggbolagen och finansiell möjlighet för fler byggbolag att anta byggprojekt ska minska byggkostnaderna. En ökad tillgång på bostäder och lägre kostnader i både inköp och hyra av dem, kommer att ge fler möjligheter till eget boende. Viktigast är att se till så att kostnaderna för byggande minskar så att medborgarna har råd att köpa sin bostad eller betala hyran. Kostnaderna är främsta orsaken till att det byggs för lite. Regelförenklingar är viktiga och påverkar kostnaden men huvudinriktningen bör vara att minska byggkostnaderna på andra effektiva områden och förbättra finansieringsmöjligheterna för både byggbolagen som bostadsköparna. Detta kombinerat med en minskad asyl- och anhörighetsinvandring kommer att skapa balans på bostadsmarknaden. Bostadsbristen bygger främst på en snabb och okontrollerad invandring som gjort och gör att man saknar möjlighet att ha framförhållning på bostadsområdet. Bostadspolitiken berör alla människor och är en central del av politiken. Arbetsmarknad, tillväxt, livsvillkor och möjligheter bygger alla på en väl fungerande bostadsmarknad. kräver området planering då bostäderna ska ha lång hållbarhet för att skapa god samhällsekonomi och för att bostadsområden inte ska förfalla som kåkstäder. Planering krävs för att bygga samhällen som ger goda möjligheter till kollektivtrafik, avlopp och vatten och för att bostadsområden ska vara planerade i sin helhet. Avsaknaden av framförhållning hos tidigare och nuvarande regering kommer att ge ökade kostnader för samhället. Miljonprogrammet, som uppkom genom ett stort bostadsbehov och som föranledde att en miljon bostäder byggdes mellan åren 1965–75, var den tidens lösning på bostadskrisen. Att så snabbt få fram arbetskraft för att bygga alla dessa bostäder skapade problem. I efterhand kan vi lära oss av miljonprogrammets misslyckanden, att bygga så många bostäder under ett begränsat antal år och då alla vill bygga bostäder , innebar upptrissade byggkostnader. Miljonprogrammets bostäder och där till kommande anläggningar, fastigheter, skolor med mera har föranlett och kommer att föranleda ett stort renoveringsbehov. Därmed läggs en stor kostnad på samhället att renovera i så stor omfattning, vilket försvårar finansieringen. Detta som vi står inför ett stort behov av att bygga många fler bostäder än vi gjort . 8.5 Integration på bostadsområdet Med en ökad tillgång på bostäder och lägre kostnader i både inköp och hyra av dem, ges fler möjlighet till eget boende, ansvar, minskad trångboddhet och delaktighet i samhället. Detta kombinerat med en minskad asyl- och anhörighetsinvandring kommer att skapa bättre förutsättningar för integration och balans på bostadsmarknaden. En kontrollerad migration och därmed mer anpassad befolkningsökning, gör att samhället kan anpassa infrastruktur, byggande och välfärd på ett sätt som möjliggör integration. växer befolkningen snabbt och tillfälliga, framhastade lösningar läggs fram inom politiken. Framöver kan helheten behöva ses över bättre avseende hur mycket och hur fort en stad kan växa. Följer vi inte upp och säkerställer skolor, sjukvård och infrastruktur så skapar vi ett samhälle där en god integration missgynnas. Integrationen försvåras av EBO-lagen, en lag som ger asylsökande rätt att bosätta sig var de vill i landet som deras asylansökan prövas. har tagit emot fler invandrare än vad samhället har klarat av. Bostadsområden har blivit allt mer överbefolkade och därmed segregerade, vilket har lett till att utanförskapet har förstärkts och trångboddheten blivit allt värre. EBO-lagen har gjort att vissa kommuner fått svårt att upprätthålla det allmänna kommunala ansvaret då fler bor i lägenheterna än vad de är ämnade för, och på så vis saknar kommunen möjlighet att anpassa samhällsservicen efter befolkningen. Kvaliteten inom skola, vård och boende med flera områden har försämrats kraftigt. Trångboddhet ökar slitage på lägenheter, ökar fusket med bostadsbidrag, svarthandel med andra-, tredje- och fjärdehandskontrakt eller försäljning av hyreskontrakt och har skapat inlåsningseffekter. Polisen, och bostadsbolag vittnar om en svarthandel med hyreskontrakt i stor organiserad skala där en parallell bostadsförmedling skapats. Ett första steg för att få bukt med problemen är att avskaffa EBO-lagen. 8.6 Stärkt krav på byggande Byggklar mark som står obebyggd är förekommande i stor skala och en av orsakerna till att det byggs mindre än vad det finns möjlighet till. För att kommunerna ska kunna ställa krav på att marken bebyggs efter försäljning behöver möjligheten förstärkas genom lagstöd. Detta syftar till att öka byggandet och motverka att byggbolag och markägare sitter på byggklar mark. Därmed kan kommuner snabba på processen från försäljning av byggklar mark till färdigbyggd byggnad. 8.7 behöver förenklas och förtydligas En snabbare och enklare plan- och byggprocess är en av faktorerna för att öka och förenkla byggandet i . Kommunerna behöver ha goda förutsättningar för att minska administrationen. Det behövs fortsatt regelförenklingar och förändringar över lag för att skapa snabbare processer. 8.8 Ökad konkurrens och finansiering på byggmarknaden domineras av tre stora byggbolag. Behovet av ökad konkurrens är påtaglig och en ökad anbudskonkurrens mellan byggbolagen skulle kunna minska byggkostnaderna. Bland annat är det svårt för de mindre byggbolagen att ta byggprojekt som innefattar över omkring 80 bostäder, detta på grund av svårigheter att få finansiering för byggandet. Därför behöver byggkrediten utökas. En utredning behövs för att öka konkurrensen mellan byggbolagen och för att se över förutsättningarna för byggbolag att finansiera större byggprojekt. 8.9 Gemensamma byggregler i hela Gemensamma byggregler i hela bör vara ett mål för att öka graden av industriellt byggande, vilket således också leder till lägre priser för bostadsbyggande utan att försämra kvaliteten. Detta gör att konkurrensen på marknaden ökar då det förenklar för fler mindre byggbolag att vara med på byggmarknaden och materialkostnaden kan pressas. Detta möjliggör att byggkostnaderna, och i förlängningen bostadskostnaderna för villor och bostadsrätter, minskar samt att hyrorna för hyresrätter kan bli lägre. vill se en utökad samordnad regional planering för att kunna möta de behov som uppstår och för att ge kommunerna den kompetens som behövs vad gäller bostadsplanering. I det kommer även en välplanerad infrastruktur som är nödvändig för att kombinationen mellan bostad och vardaglig sysselsättning ska fungera bra. Ska man från stat, region och sida kunna planera tillsammans för bostadsbyggande, infrastruktur och kollektivtrafik, så behövs en regional planering. Regionen kan bidra med en kompetens som kanske framför allt de mindre kommunerna har behov av. En regional översiktsplanering ska fortfarande innebära att beslutanderätten ligger på nivå. Ett regionsövergripande organ kan ges möjligheten att planera och stärka kommunerna i arbetet med en samordnad regional bostadsplanering. En del av att öka utbudet av bostäder är att ge möjlighet till eget ägt boende. Finansieringen av bostäder kan ske på en rad olika sätt där staten behöver uppmuntra till och underlätta bostadsköpen. Bostadsköp är den största affären som en person gör i sitt liv och den berör samhällsekonomin i många avseenden. Det är inte helt enkelt att ta sig in på arbetsmarknaden , och tillvaron blir inte lättare när det är brist på hyresrätter och priserna på bostadsrätter är höga. Därför tittar även ekonomiskt svaga grupper på möjligheten att äga sin egen bostad. I slutet av livet är det många som ska kunna vara nöjda över att ha investerat i en fastighet redan när man först tog sig ut i arbetslivet.