mot · H3023406 · 2016-05-02 00:00:00 — Många av dem som sökt asyl i kommer att beviljas asyl, men många kommer också inte att göra det. är det ungefär fyra av tio asylsökande som har fått ett avslagsbeslut som återvänder frivilligt. I övriga fall överlämnar ärendet till polisen. Så många som 46 000 personer riskerar att avvika enligt beräkningar. anser att det måste vara en tydlig skillnad på ett ja och nej i asylprocessen. Våra insatser måste vara inriktade på människor som har ett skyddsbehov. Om människor stannar kvar trots att de nekats asyl skapas parallellsamhällen. vill se ett kraftigt förstärkt återvändandearbete. Regeringens och berörda myndigheternas insatser är otillräckliga. , polisens och Kriminalvårdens insatser och samarbete måste intensifieras avsevärt. Utöka förvarsplatser och stärk resurser till återvändande Förvar, som innebär att man placeras på en låst avdelning innan återvändande, är en viktig åtgärd då det finns en risk att en person avviker. finns det dock enbart 255 ordinarie förvarsplatser i och den enhet som ligger längts norrut finns i . Det senare betyder mycket långa resvägar för berörda myndigheter. Möjligheten till förvar bör användas i större utsträckning och förvarsplatserna måste bli fler. Det behövs minst ett nytt förvar i norra . föreslår att tilldelas för ytterligare förvarsplatser samt stärkt återvändandearbete. Ett stort problem med återvändandet är att vissa länder, till exempel och , är dåliga på att ta emot sina egna medborgare. Fler återtagandeavtal med andra länder måste komma på plats. Sådana avtal bidrar till att underlätta återvändandet. Avtal med och bör vara prioriterat. Skärp preskriptionstiderna för ny asylansökan och regler för id-handlingar Lagstiftningen bör skärpas så att det inte går att ansöka om asyl på nytt vilket är fallet . Det behövs också genom ny lagstiftning bli enklare att ta hand om pass och andra id-handlingar i asylärenden. Med stora flyktingströmmar är det av stor vikt att göra mottagandet mer kostnadseffektivt. Vi måste bli bättre på att hitta lösningar som skapar ett mottagande av hög kvalitet men som också ger högsta kostnadseffektivitet med högst nytta för varje skattekrona. Unga vuxna som kommit som ensamkommande ska efter 20-årsdagen erbjudas vanligt boende av kommunen istället för statligt finansierade HVB Unga vuxna står för av alla placeringar bland ensamkommande barn (2014). Att unga vuxna i denna ålder ännu inte kommit ut i ett eget boende är inte rimligt. Om dessa barn istället kommit till som 18-åringar hade de efter uppehållstillstånd fått ett vanligt boende av kommunen. Det är rimligt att så också sker för denna grupp. föreslår att statlig ersättning för boende i HVB, stödboende eller familjehem avskaffas för ensamkommande barn som fyllt . Förslaget bedöms leda till besparingar på 910 till 2 –2020. Öka andelen ensamkommande barn som bor i stödboende För äldre ensamkommande barn har en ny boendeform införts kallad stödboende. Trots att den nya boendeformen efterfrågats av SKL har kommunerna använt den lite. Ett skäl är att inte accepterar stödboenden i överenskommelserna med kommunerna. Detta bör ändras skyndsamt. Om andelen i stödboende inte ökar i tillräckligt snabb takt bör ytterligare åtgärder prövas. vill öka andelen ensamkommande barn som placeras i stödboende. Förslaget bedöms leda till besparingar på 230 till 2 –2020 Avskaffa efterlevandestöd för barn och ungdomar som bor i offentlig regi Ensamkommande barn försörjs av samhället genom placeringen i HVB, stödboende eller familjehem. I underhållsstödet finns tydliga regler om att barn och ungdomar som får vård på institution på statens bekostnad eller vårdas i familjehem, stödboende eller HVB inte har rätt till underhållsstöd. Efterlevandestöd bör få samma tydliga lagstiftning. föreslår att regelverket för efterlevandestöd ses över så att barn vars levnadsomkostnader täcks av det allmänna inte ska ha rätt till stöd. Förslaget bedöms leda till besparingar på 210 till –2020. Begränsa antal timmar med offentligt biträde för asylsökande i första instans I förordnas offentligt biträde i alla asylärenden förutom om ansökningarna är uppenbart ogrundade eller okomplicerade. finns inget tak på antalet timmar med offentligt biträde som kan beviljas och inte heller riktlinjer kring detta. I genomsnitt beviljas 10–. Många EU-länder erbjuder inte offentligt biträde i första instans. ligger närmast , men har ett tak på åtta timmars ersättning. Avsaknaden av tak i det svenska systemet främjar inte kostnadseffektivitet. föreslår att ett tak införs på maximalt med offentligt biträde som beviljas för asylsökande i första instans. Förslaget bedöms leda till besparingar på 90 till –2020. Avskaffa rätten till bistånd för personer med avvisningsbeslut i laga kraft Inom ramen för den migrationsöverenskommelse som slöts mellan allianspartierna och regeringen ska personer som har ett lagakraftvunnet beslut om avvisning inte längre ha rätt till dagersättning och boende. Detta förslag var en del av nya migrationspolitik för att stärka återvändandearbetet och genomförs . förslag om att avskaffa rätten till dagersättning och annat bistånd genomförs 2016. Förslaget bedöms leda till besparingar på 2017, 2018 och 2019 samt 2020. I ett rättssamhälle kan brottslighet aldrig tolereras. Brottslighet raserar människors trygghet och därmed förutsättningen för deras och samhällets utveckling. Av den anledningen måste rättsväsendet vara starkt och ha medborgarnas förtroende. Varje människas trygghet är viktig. värnar om och vill stärka alla människors rätt till trygghet från brott oavsett var i landet man bor. kommer inte att acceptera trygghetsklyftor och parallella samhällen där människor lever bredvid varandra, men inte tillsammans. Nytt läge ökar behoven Utvecklingen i omvärlden har snabbt ändrat förutsättningarna för trygghetsarbetet i . Terrordåden i och har kraftigt höjt terrorhotet i . Radikalisering, våldsbejakande extremism och terrorism utgör ett hot mot såväl människor som stater och ytterst mot de värderingar som vårt samhälle vilar på. En ökad radikalisering, och systematiska attacker från extrema grupperingar för att åstadkomma detta, utmanar tryggheten i vårt samhälle. Exemplen på svenskar som reser och utför och deltar i terroristhandlingar eller terroristträning i exempelvis och är många. Samhället måste reagera med tydlighet och konsekvens mot dem som återvänder. Vi vill ge myndigheterna bättre förutsättningar att möta det hot dessa grupper utgör mot vårt samhälle. Ökningen av antalet migranter som söker sig till har också ökat kraven på polisen. I det korta perspektivet har det inneburit att polisen har fått ökad belastning genom arbetet med gränskontroller och ordningshållning och tillsyn vid asylboenden. På innebär det nya läget ökade krav på polisen att genomföra inre utlänningskontroller och att bistå vid avvisning av personer som inte har asylskäl. kvarstår behovet av fler poliser för att bekämpa brottslighet. I ett läge med stark befolkningsökning, tung gängkriminalitet och växande utanförskapsområden behöver tillgången på poliser öka både genom bättre prioriteringar inom polisen och genom ökade anslag. Att regeringen väljer att ta bort kravet på 20 000 poliser är därför mycket oroande. Konsekvensen av detta riskerar att bli en minskning av antalet poliser, i ett läge där behoven växer. En stark och effektiv polis Polisen har en ny organisation . Den nya organisationen måste nu få genomslag i alla led så att verksamheten blir mer effektiv och når de mål som finns för förändringen. Vi vill att polisen ökar sin effektivitet och utreder och klarar upp fler brott och är närvarande i hela landet. Fler, närvarande poliser behövs lokalt som ett mer aktivt brottsförebyggande arbete, där polisen och kommunerna samarbeta, är nödvändigt. Det finns 53 geografiska områden i där kriminella nätverk har stor negativ påverkan i lokalsamhället. I dessa områden upplevs misstron mot samhället vara utbredd och på flera platser tar den sig uttryck genom att polisen inte är välkommen i området. Områdena präglas av social oro och utanförskap. I sådana områden har polis och räddningstjänst svårt att utföra sitt arbete. Det behövs krafttag för att säkerställa att alla invånare – oavsett var man bor – kan känna trygghet och att rättsväsendet står starkt. Stärk polisväsendet med 2 000 nya poliser Under alliansregeringen genomfördes stora satsningar på fler poliser. Befolkningsökningen och samhällsutvecklingen gör att det behövs ännu fler poliser för att utreda och bekämpa brott. vill utbilda och anställa 2 000 nya poliser som i huvudsak ska användas för att förstärka brottsbekämpningen i särskilt brottsbelastade områden samt i glest befolkade delar av landet. satsar 2017, 2018, 2019 och 2020 på att stärka polisväsendet med 2 000 nya poliser. Ökade resurser till polisens nationella insatsstyrka Konkreta insatser behövs här och , som det långsiktiga arbetet för att förhindra och förebygga terrorism och radikalisering måste förbättras. Inget tyder på att de utmaningar som finns när det gäller att säkra tryggheten i ett fritt och öppet kommer att minska. Därför vill vi att polisens nationella insatsstyrka tillförs tillräckliga resurser för att kunna göra insatser på två eller flera ställen i landet . satsar på polisens nationella insatsstyrka för att öka dess operativa förmåga. Övrig finansiering och budgetförstärkningar Utöver de åtgärder som har beskrivits i budgetmotionen föreslår följande större finansieringsförslag och budgetförstärkningar. Avskaffa ineffektiv arbetsmarknadspolitik (omprioritering av regeringens förslag) Erfarenheter från både och andra länder visar på att en snabb utbyggnad av arbetsmarknadspolitiska program när den konjunkturella arbetslösheten är liten har små eller inga effekter. För det första är det tydligt att regeringen har stora problem med att bygga ut de program man sätter igång. Endast ett hundratal av de utlovade traineejobben och andra platserna har tillsatts. För det andra riskerar åtgärderna att ha betydande undanträngningseffekter när de byggs ut under en högkonjunktur. En orsak är att deltagande i åtgärder ofta minskar sökbenägenheten bland de arbetslösa. Därför föreslår att regeringens traineetjänster, extratjänster och utbildningskontrakt avvecklas till förmån för mer effektiva jobbåtgärder. Minskade myndighetsanslag (omprioritering av regeringens förslag) anser att regeringens ökningar av myndighetsanslag utanför jobb- och integrationsområdet är fel prioritering i ett läge med mycket begränsade resurser och stora behov av jobb- och integrationssatsningar. Vi ser därför ett stort behov av att rikta om resurser om till mer effektiva reformer. Arbetsmarknadsutbildningar har haft svaga resultat och många av dem är även kostsamma. Vi ser därför ett stort behov av att rikta om resurserna till mer effektiva reformer, och kommer därför användas för att finansiera satsningar för att fler ska få sitt första jobb. För att finansiera prioriterade satsningar görs en justering av de anslag som berörs av PLO-uppräkning. Detta ger ett ökat effektiviseringstryck och tar tillvara besparingsmöjligheter hos myndigheterna. Effekten av justeringen motsvarar en 30-procentig minskning av PLO-uppräkningen –2019. Anslag inom utgiftsområde 4 samt utgiftsområde 6 är undantagna. Åtgärden bedöms stärka de offentliga finanserna med 2017, 2018 samt 2019 och 2020. Nedsatt rikthyra för myndigheter i Det bedöms finnas utrymme för effektiviseringar av lokalkostnaderna för de myndigheter som befinner sig i ; därför reduceras rikthyran för dessa myndigheter. Åtgärden bedöms stärka de offentliga finanserna med 2017 för att sedan öka till 2019 och 2020. [1]Årsarbetskrafter, se prop. 2013/14:100 bilaga 4.