mot · H4023494 · 2016-10-05 00:00:00 — Skedinger, Per (2008a), ”Effekter av anställningsskydd − vad säger forskningen?”, , Skedinger, Per (2008b), “: A Minimum Wage Model in of Modification?”, IFN Working Paper, Nr. Skolinspektionen (2013), ”i ”, Kvalitetsgranskning, Rapport 2013:5 (2015), “Bidrag till skolans utveckling. Fokus på: Hur kommuner tar del av statsbidrag 2011−2014” (2013), ”It-användning och it-kompetens i skolan”, Rapport 386 , , , , (2009), ”Do teachers matter? Measuring the variation in teacher effectiveness in ”, CMPO Working Paper no. (2012), ”Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. Lägesrapport ”, Artikelnummer 2012-2-2 (2015), “Förtroendet för Arbetsförmedlingen”, 2015:2 SOU 2016:33, ”Ett bonus−malus-system för nya lätta fordon.” Betänkande av SOU 2016:23, ”Beskattning av incitamentsprogram” SOU 2015:104, ”. SOU 2015:97, ”Välja yrke”, Slutbetänkande av SOU 2015:95, “Migration, en åldrande befolkning och offentliga finanser”, Bilaga 6 till , författad av , , SOU 2015:35, ”Service i glesbygd” SOU 2015:30, ”Kemikalieskatt − Skatt på vissa konsumentvaror som innehåller kemikalier” SOU 2015:15, ”Attraktiv, innovativ och hållbar − strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring”, Slutbetänkande av SOU 2015:21, ”Mer trygghet och bättre försäkring” SOU 2013:84, ”Fossilfrihet på väg”, Betänkande av Utredningen om fossilfri fordonstrafik SOU 2013:25, ”Åtgärder för ett längre arbetsliv” SOU 2012:31, ”Sänkta trösklar − högt i tak. Arbete, utveckling, trygghet”, Betänkande av SOU 2012:9, ”Förmån och fälla − nyanländas uttag av föräldrapenning”, Delbetänkande av Utredningen om ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare () SOU 2011:11, ””, Huvudbetänkande SOU 2006:86, ”Mera försäkring och mera arbete” SOU 1993:16, ”Nya villkor för ekonomi och politik”, förslag SOU 1990:46, ”Särskild skatt i den finansiella sektorn”, Betänkande av utredningen om beskattning av den finansiella sektorn Spector, (2015), ”Hög sysselsättning och låg arbetslöshet − Ett nationalekonomiskt perspektiv på arbetsmarknaden”, Samhällsekonomisk analys, , Statskontoret (2016), ”Statliga myndigheters lokalisering. Ett samlat underlag”, 2016:8 Statskontoret (2015), ”Utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Delrapport”, 2015:22 Statskontoret (2012), ”Etableringen av nyanlända. En uppföljning av myndigheternas genomförande av etableringsreformen”, 2012:22 Statskontoret (2011), ”Subventionerade anställningar. En kartläggning”, 2011:34 Statskontoret (2008), ”De nya insatserna för funktionshindrade inom arbetsmarknadspolitiken − en utvärdering av trestegsmodellen”, 2008:9 (2016), ”Rekrytering − när teknikutveckling och digitalisering förändrar jobben”, , , (2013), ”Beskattning av förmånsbilar”, Underlagsrapport 7 till SOU 2013:84 Fossilfrihet på väg Säkerhetspolisen (2015), ”2014” Tatsiramos, , . (2011), “Arbetsmarknadseffekter av arbetslöshetsförsäkringens utformning”, Bilaga 9 i SOU 2011:11, ”” Tergeist, , (2006), ”Activation Strategies and the Performance of in , the and the ”, Social, Employment and Migration Working Papers, Nr. (2014), ”Förutsättningar för konkurrenskraftiga företag. Företagens villkor och verklighet 2014” (2014), ”Tyngre fordon på det allmänna vägnätet”, Rapport (2009), ”Gift mot sin vilja”, , 2009:5 (2014), ”Avskaffad åldersavskrivning för studielån och återkrav av studiemedel” Valueguard (2016), ”Datasheet (Excel xls)”, databas, tillgänglig via [] Vignoles, (2015), ”The ”, i Cassen, , , , (red), “Making a Difference in Education: What the evidence says”, Routledge, och Vikman, (2013), ”Så påverkar föräldraförsäkringen nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden”, IFAU, Rapport 2013:3 , (2005), ”Political Economy of Fiscal Institutions”, GESY Discussion Paper, Nr. Vårdföretagarna (2016), “Privat vårdfakta 2016” (2016), “Doing Business 2016” (2014), “’s Business Climate: Opportunities for entrepreneurs through improved regulation” (2007), “Designing a tax system for micro and small businesses: Guide for practitioners” , (2011), “Övning ger färdighet? En långtidsuppföljning av UF-företagares entreprenöriella karriärer i 1990−2007”, Ung Företagsamhet Winterhager, , , , (2006), “Deregulating in Europe: A Microeconometric Evaluation of an Innovative Voucher Scheme in ”, Labour Economics, Årg. 13, Nr. 4, s. (2016), “Global climate breaks new records January to 2016”, Press Release, Nr. WSP (2016a), “En arbetsmarknad i förändring. Inkomströrlighet och snabbare integration”, , tillgänglig via -ingangsavdrag-slopa-hela-arbetsgivaravgiften-under-tva-ar/> [] WSP (2016b), ”En arbetsmarknads i förändring. Sysselsättningseffekter av ingångslön”, , tillgänglig via -ingangsavdrag-slopa-hela-arbetsgivaravgiften-under-tva-ar/> [] YA-delegationen (2016), “Matris över vissa branschers krav på ålder och förkunskaper”, tillgänglig via -/ya-anstallningar/allmant-om-ya-anstallningar/> [] , , Burtraw, , , , , , (2014), ”En guide till utsläppshandel”, FORES, tillgänglig via [] Östh, (2015), ”Stat och regioner driver avfolkning och överhettning”, artikel, tillgänglig via [] i (C) Per Lodenius (C) Per Åsling (C) [1] (2016d, s. 11). [2] (2015). [3] Arbetsförmedlingen (2016a). De grupper som ryms inom begreppet är personer med enbart förgymnasial utbildning, utomeuropeiskt födda, personer i åldern samt personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. [4] 2016:37. Än långsammare går det för nyanlända flyktingar att bli helårsanställda. [5] (2016d). [6] (2015c), Henrekson och Jävervall (2015). [7] Siffrorna för är från SCB:s AKU-undersökning, som är en urvalsundersökning. De är på grund av det begränsade urvalet behäftade med relativt stor osäkerhet. [8] Se exempelvis (2015) för en diskussion kring detta. [9] 2016:37. [10] Se SOU 2015:104 för hur sysselsättning och lön varierar med färdigheter, i bemärkelsen resultat i läsdelen av PIAAC-undersökning. [11] SOU 2015:104 visar att högutbildade personer från arabstaterna och söder om har lägre färdigheter i räkning än lågutbildade inrikes födda. [12] (2016), s. 32. [13] SCB (2016c). [14] Se forskningssammanställningar i exempelvis (2016) samt (2016). [15] Detta är en åsikt som såväl (2016) som (2016) och (2016b) delar. [16] SOU 2015:104 diskuterar detta. [17] Med ”förklaras” avses här inte ett påstående om ett orsakssamband. Formuleringen ska förstås som svaret på frågan ”hur hade arbetslösheten för den förgymnasialt utbildade befolkningen förändrats givet att utvecklingen inom grupperna inrikes och utrikes födda förändrats i enlighet med vad vi observerat, medan gruppernas storlek och förhållande till varandra hållits ?”. Vi hade lika gärna kunnat dela upp befolkningen i kvinnor och män och studerat hur mycket som ”förklarats” av förändringar inom dessa grupper samt av fördelningen mellan dem. [18] För utvärderingar av stödens effekt, se exempelvis (2011), m.fl. (2004) och Liljeberg m.fl. (2012). [19] (2013) och Statskontoret (2011). [20] (2016), s. 78. [21] (2001) och Neumark (2011). [22] 2016:831. [23] (1/1,3142-1)=-0,24. [24] Se WSP (2016b) för ett resonemang kring detta. [25] Se (2006), (2008) och (2008) för en förklaring av de teoretiska resonemangen bakom detta. [26] (2006), (2008). [27] Egebark & Kaunitz (2013). [28] Egebark & Kaunitz (2013, s. 21). [29] I bemärkelsen offentligfinansiellt neutral. (2009), (2013b), Ruist (2015) och SOU 2015:95. [30] SOU 2015:104. Att det förekommer diskriminering är troligt, men det är sannolikt inte den främsta förklaringen till varför många nyanlända har svårt att få jobb, särskilt inte i förhållande till situationen i andra länder (2014). [31] Se till exempel (2016) för en sammanfattning av aktuell forskning. [32] (2016b). [33] Se m.fl. (2013) för en beskrivning av forskningen kring effekten av sommarjobb. Deras slutsats kan förenklat sammanfattas som att kommunala sommarjobb gynnar kvinnor med låga inkomster och personer som arbetar med något som är relevant för deras utbildning. [34] SCB (2016e). [35] 2016:911. [36] För såväl en teoretisk beskrivning som en empirisk uppskattning av effekten av RUT-avdraget, se exempelvis (2011). [37] Se exempelvis Halldén & (2015). [38] (2011). m.fl. (2013) refererar en undersökning som visar att andelen som anser att det är omoraliskt att köpa tjänster svart ökat efter RUT-avdragets införande. [39] SCB (2016d). [40] SCB (2016d). [41] För en beräkning av effekten av höjt tak, se prop. 2015/16:1 samt 2016:574. För en beräkning av effekten av att inkludera läxhjälp, se prop. 2014/15:100. Effekterna av att inkludera tvättjänster har uppskattats med hjälp av SCB (2015a) och egna beräkningar. För effekten av att öka avdraget för personer , se 2016:611. Därtill kommer kostnaden för reparation av vitvaror, som dock också återfinns i budgetpropositionen och därmed inte utgör en kostnad i förhållande till regeringen. [42] (2014). [43] Aiyar m.fl. (2016). [44] Se till exempel (2007) och (2009) för en översikt över beskattningen av mikroföretag i andra länder. [45] Egna beräkningar baserade på 2015:2022. [46] Den exakta definitionen är något mer komplicerad. Ett hushålls disponibla inkomster, inklusive skatter och transfereringar, viktas med avseende på hushållskompositionen enligt en skala som tagit fram. [47] Se (2015) för resonemang kring detta. [48] WSP (2016a). [49] WSP (2016a). [50] (2005). [51] 2016:840. [52] (2014). [53] Företagarna (2015). [54] 2016:840. [55] ESV (2015). [56] (2011). [57] (2015) och ESV (2015). [58] Arbetsförmedlingen (2015a). [59] (2016). [60] If (2015). [61] (2014). [62] 2016:1310. [63] (2016). [64] (2014). [65] Ibid. [66] Henrekson & Sanandaji (2014). [67] SOU 2016:23. [68] 2016:1656. [69] Prop. 2013/14:134. [70] HM Revenue & Customs (2014). [71] Prop. 2015/16:1. [72] Egna beräkningar, prop. 2015/16:1. [73] (2012). [74] Se exempelvis (2005). [75] Även föreslog att regleringar skulle omprövas (SOU 1993:16). [76] , Innovation & Skills (2013). [77] (2016). [78] (2015). [79] Ibid. [80] Företagarna (2016). [81] SOU 2015:21. [82] Vårdföretagarna (2016). [83] SCB (2016d). [84] (2011). [85] Se exempelvis IMF (2014), (2014a), m.fl. (2007), (2009), (2015a), Skedinger (2011a, 2008a, 2008b) och SOU 2011:11. [86] För en nyansering av utvecklingen, se (2016). I uppsatsen konstateras att måttet på lediga platser inte fångar faktiska framtida rekryteringar så väl som man hade kunnat hoppas och att ett alternativt mått på lediga platser gör att skiftet i Beveridgekurvan blir mindre påtagligt. [87] Se (2010) för en översiktlig diskussion om risken för att en hög arbetslöshet biter sig fast. För siffror kring inskrivna, se Arbetsförmedlingen (2016c). [88] (2016). [89] Företagarna (2013). [90] (2015). [91] , och är exempel. För en bakgrundsbeskrivning av arbetsmarknadsreformer, se Bouvard m.fl. (2013), Fichtl (2015) och (2016b). För en mer specifik beskrivning av reformer av arbetsförmedlingen, se BMAS (2006), (2006), (2007) samt Winterhager m.fl. (2006). För en beskrivning av de nederländska erfarenheterna, se exempelvis (2009) och Tergeist & (2006) och för de brittiska, se (2014a). [92] Se Finn (2011) och (2012) för en beskrivning av utvecklingen av systemet. [93] Beräknat som följer. Enligt 2016:1312 är antalet flödet in och ur arbetslöshet cirka 20 000 personer i . Att uppskatta en rimlig snittkostnad per förmedlat jobb är inte trivialt. Givet ersättningen till coacher (Arbetsförmedlingen 2012) och kostnaden inom TSL (Bemanningsföretagen 2011) är per jobb en rimlig uppskattning. Detta ger en total kostnad om . [94] 2015:220. [95] YA-delegationen (2016). [96] Enligt Statskontoret (2015) var det bara var tionde arbetsgivare som, , kände till YA-avtalen väl eller väldigt väl. Hälften kände inte till avtalen överhuvudtaget. Små företag hade sämre kännedom än större företag. Även (2016f) anser att det är just krångel, bristande kännedom hos arbetsgivarna och betungande arbete med att ta fram utbildningsplaner som kan förklara den långsamma framväxten av YA-jobb. [97] Arbetsförmedlingen (2016d). [98] Arbetsförmedlingen (2016c). [99] Givet en heltidsjusterad lön på . [100] Egna beräkningar. [101] För en generell utvärdering av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, se Card m.fl. (2010). [102] Arbetsförmedlingen (2016e). [103] (2011), m.fl. (2004) och Liljeberg m.fl. (2012). [104] Calmfors m.fl. (2002a), Liljeberg m.fl. (2012) och (2001). [105] Statskontoret (2011) och (2013). [106] (2013). [107] (2001) och Neumark (2011). [108] Om vi antar och ett handledarstöd om per dag uppgår subventionen per dag till 0,85 * lönekostnad / 22 + 50 = 0,85 * 17 000 * 1,3142 / 22 + 50 = 913,2. Som andel av lönekostnaden per dag motsvarar det 913,2 / (17 000 * 1,3142 / 22) = . [109] Enligt (2016h) gick knappt en tredjedel av deltagarna vidare till nystartsjobb. gick vidare till en annan typ av subventionerad anställning. [110] Ett arbetstidsjusterat lönetak beräknas som följer. För program med explicit lönetak beräknas det på följande sätt: maximal lön / tjänstgöringsgrad = maximal lön . För program med maximal subvention per dag beräknas det som följer: maximalt stöd per dag * antal ersättningsdagar = maximalt stöd maximalt stöd / stödgrad = maximal lönekostnad maximal lönekostnad / tjänstgöringsgrad = maximal lönekostnad maximal lönekostnad / (1 + arbetsgivaravgift) = maximal lön . [111] Arbetsförmedlingen (2016f, ). [112] Arbetsförmedlingen (2016f). [113] 2016:1635, 2016:1338 och egna beräkningar. [114] SCB (). [115] SOU 2012:31. [116] (2015). [117] (2016h) och Sibbmark (2014) för en beskrivning. [118] Arbetsförmedlingen (2016d). [119] Se till exempel Angelov & (2014) och Statskontoret (2008). [120] SOU 2012:31. [121] Ibid. [122] Arbetsförmedlingen (). [123] Arbetsförmedlingen (2016c). [124] Se exempelvis Löfven (2015). [125] Arbetsförmedlingen (2016c). [126] 990 * 22 / 1,3142 / 0,75 = 22 097. Vi antar att en månad har . [127] Liljeberg m.fl. (2013). [128] Se exempelvis Calmfors m.fl. (2002b) för sambandet mellan reguljära arbetsuppgifter och undanträngning. [129] I snitt får deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin i aktivitetsstöd enligt Arbetsförmedlingen (2016d). Man kan dock få så mycket som . Anställs de i stället inom en extratjänst till får de i bruttolön. Givet jobbskatteavdraget innebär det en ersättningshöjning för arbetslösa och motverkar alltså ambitionen om en kontinuerlig avtrappning. [130] Liljeberg m.fl. (2013). [131] (2016d) för bedömd snittkostnad. [132] (2015). [133] Liljeberg m.fl. (2013). [134] 2016:1675. [135] Calmfors m.fl. (2002a), (2011). [136] de m.fl. (2008). [137] Arbetsförmedlingen (2016i), Gartell m.fl. (2013). [138] (2016i), (2011) och Spector (2015) för en diskussion. [139] (2015). [140] de m.fl. (2008). Arbetsförmedlingen (2016i) konstaterar dock att effekten för personer födda i ett icke-europeiskt land försämrats . [141] Arbetsförmedlingen (2015b), (2014). Viss försiktighet bör iakttas när resultaten tolkas, då grad av funktionsnedsättning är svårmätbar. [142] m.fl. (2013), m.fl. (2011). [143] 2015:1510, Arbetsförmedlingen (2016d) och egna beräkningar. [144] Skedinger (2008a). Se Cahuc (2010) för en översikt över det svenska anställningsskyddets effekter. [145] (2015a). [146] Källa om inget annat anges: (2011) [147] Acemoglu & Shimer (2000) [148] (2011) för en sammanfattning av forskningsläget. [149] m.fl. (2001) och (2008). Se (2008) för en sammanställning av tidigare forskning. [150] Bennmarker m.fl. (2013) och m.fl. (2008). Tidigare studier har dock haft svårt att empiriskt finna ett sådant statistiskt signifikant samband, se exempelvis (2000). [151] Se exempelvis (2003), Hopenhayn & Nicolini (1997) och Pavoni & (2007). (2011) för en sammanfattande diskussion kring detta. [152] (2015a). Även (2015b) bedömer att reformen ökar jämviktsarbetslösheten, dock i mindre omfattning. [153] IFAU (2014) [154] Exklusive deltagare i stöd till start av näringsverksamhet, enligt Arbetsförmedlingen (2016d). [155] 2016:158. [156] 2016:425 och (2016c). Metoden i (2015b) har använts. Potentiell arbetskraft, AK, har beräknats som AK = S + a*AK, vilket ger AK = S / (1 - a) där S är potentiell sysselsättning (antal personer) och a är jämviktsarbetslöshet (andel av potentiell arbetskraft). För en mer utförlig beskrivning av hur den genomsnittliga ersättningsgraden, som genom att multipliceras med kvasielasticiteten och den potentiella arbetskraften ger påverkan på antal jobb, beräknas, se (2016d). [157] För en beskrivning av dagens regelverk, se IAF (2015). [158] (2012). [159] har, enligt (2015b), en mycket låg utbildningspremie. [160] För effekterna av JSA, se exempelvis (2013, 2011) och bilaga 4 i prop. 2013/14:100. [161] (2016). [162] (2016). [163] (2010), (2008), (2015), m.fl. (2013), (2008), (2016), (2011), SOU 2011:11. [164] (2016). [165] (2016), s. 58. [166] 2016:144. [167] SOU 2013:25. [168] (2015a). [169] m.fl. (2015). [170] Prop. 2011/12:100, bilaga 5. [171] (2014b). Laun (2012) visar att sysselsättningen ökade när det förstärka jobbskatteavdraget infördes och arbetsgivaravgifterna sänktes. [172] 2016:143 och 2016:160. [173] Tillväxtsiffror från SCB (2016h), statistik från över koldioxidutsläpp (2016a). [174] Se WMO (2016) för temperaturdata. [175] Prop. 2016/17:1. [176] (2014). [177] (2016c, 2014) och egna beräkningar. [178] (2014d). [179] 2016:284. [180] Se (2015a) för statistik kring import av avfall. [181] 2015:1434. [182] SCB (2016j) och egna beräkningar. [183] Se exempelvis m.fl. (2014) och (2015) för en beskrivning av problemen. [184] (2016a) [185] SOU 2013:84, SOU 2016:33. [186] (2013). [187] 2016:559. [188] (2014), (2014d). [189] 2016:1155. [190] 2016:180. [191] SOU 2013:84. [192] Se exempelvis (2015a) för resonemang kring koldioxid- respektive energiskatten som styrmedel. [193] 2016:452. [194] Se Energimyndigheten (2016a) för en analys av graden av överkompensation. [195] 2016:536. [196] Enligt regeringen bedöms denna förändring ”endast marginellt påverka” de offentliga finanserna (2015, s. 98). bedömer, i en mailkonversation , kostnaden som ”liten”. avsätter därför för detta ändamål. [197] SOU 2015:30. [198] SOU 2015:30, prop. 2016/17:1 och egna beräkningar. [199] Kemikalieinspektionen (2013). [200] (2016b). [201] Internationella erfarenheter tyder på en mycket hög elasticitet. (2016b) gör dock poängen att internationella exempel ofta rör länder där priset på påsar tidigare varit 0. Även Dikgang m.fl. (2012) för ett kortare resonemang kring detta och att utvecklingen i sådana länder, särskilt på kort sikt, kan överskatta elasticiteten. I tar affärer generellt betalt för plastpåsar varför den psykologiska effekten av att höja priset kan antas vara lägre. När Systembolaget höjde priset på sina påsar , från till , sjönk förbrukningen . Detta kan dock antas underskatta elasticiteten då de aktuella påsarna kan upplevas fylla ett specifikt syfte som är svårt att ersätta med andra typer av påsar. Alla uppskattningar av priselasticiteten är behäftade med stor osäkerhet. Av försiktighetsskäl antar att ett pris om leder till en minskad användning om samt att hela denna konsumtionsminskning sker år ett. Det implicerar en elasticitet om 1, till skillnad från implicita antagande om att elasticiteten, givet ett pris på , är ((40-80)/((40+80)/2))/((5-2)/((5+2)/2))=0,78. Det är möjligt att elasticiteten skiljer sig markant från detta antagande, varför effekten av införandet av skatten behöver följas noggrant. [202] Beräkningarna är konservativa på främst följande tre sätt. För det första används enbart uppskattningar av konsumtionen av tunna plastbärkassar, då uppskattningar av konsumtionen av tjocka plastbärkassar saknas. För det andra antas en högre elasticitet än hos (2016b). Och för det tredje antas konsumtionsminskningen realiseras fullt ut ett. Källa till beräkningarna är 2016:1334. [203] (2015b). [204] Prop. 2008/09:170, s. 135. [205] Se (2014) för en analys. [206] 2016:1572, 2016:878. [207] 2016:1572. [208] 2016:878. [209] SOU 2015:15. [210] SOU 2015:35. [211] Här spelar också det kommunala utjämningssystemet en central roll. Systemets utformning skapar mycket höga marginaleffekter för kommuner som försöker genomföra produktiva investeringar som det mildrar effekten av dålig lokal ekonomisk politik. [212] Östh (2015). [213] ESV (2014). [214] ESV (2014). [215] Statskontoret (2016). [216] För statistik över kvadratmeter per anställd, se 2015:2118. [217] 2016:1348. Alla myndigheter under utgiftsområde 4, 6 och 7 undantas från den nedsatta PLO-uppräkningen. Detsamma gäller anslagen 1:1 och 1:2 på UO22. [218] (2015). [219] Se exempelvis (2014b). [220] 2015:2052 listar till exempel cirka 80 stycken. [221] Prop. 2016/17:1. [222] (2016b). [223] Enligt mailkonversation med Arbetsförmedlingen var antalet inskrivna 186 333 medan det var 78 111. [224] (2016). [225] Se (2014) för resonemang kring vilka institutioner som kan förklara sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda. [226] (2015). [227] Egna beräkningar, 2015:1505. [228] (2015). [229] Arbetsförmedlingen (2016b). [230] (2015). [231] Arbetsförmedlingen (2016b). [232] (2016), (2016b) och (2016) är alla av åsikten att utbildning inte räcker. [233] (2016) studerar minimilönebettet på ett antal avtalsområden. [234] Skedinger (2011b) diskuterar effekten av anställningsskydd på marginalgrupper. [235] Aiyar m.fl. (2016). [236] (2016). [237] Detta inkluderar visserligen dagersättningen, men då dagersättningen oftast är så låg blir jämförelsen fortfarande relevant. Även då man bortser från dagersättningen framstår skillnaden i boendekostnader som stor. [238] SCB (2015b). [239] (2016a) [240] (2016). [241] 2016:1415. [242] Se 2015:502 för en beskrivning. [243] SOU 2012:9 och Vikman (2013). [244] 2016:1547 och egna beräkningar. [245] 2016:1433. [246] 67 kap. 7 § socialförsäkringsbalken (2010:110). [247] 2016:1140. [248] För utvärderingar av den statliga integrationspolitiken i allmänhet, och etableringsreformen i synnerhet, se exempelvis m.fl. (2015), (2014a) och Statskontoret (2012). [249] I praktiken bör förflyttningen av medel vara något större än vad som redovisas i tabellen då även förvaltningskostnader för administrationen av etableringen bör skalas bort från Arbetsförmedlingen och flyttas till kommunerna. [250] Ett exempel på detta är det lokala Region (TRIEC) ”mentoring partnership”. Programmet letar upp och tar emot mentorer inom en profession som ska ge av sin tid över på att hjälpa en invandrare som har kvalifikationer inom samma profession och ska söka jobb inom professionen i . Till exempel hjälper revisorer nyanlända revisorer att ansöka om att få sin utbildning godkänd, söka jobb, förbereda sig inför intervjuer och berätta om vad kanadensiska arbetsplatser letar efter hos revisorer. Bara ”mentoring partnership” har förmedlat över 11 000 mentorskap. [251] Ett exempel på dessa projekt är Språkvän, som startade i . Språkvän är ett projekt där svenskar och nyanlända matchas för att nyanlända efter inledande sfi-kurser ska kunna träna sina svenskakunskaper, då många som deltar i sfi har svårt att hitta någon att tala svenska med. Man försöker även här para ihop och nyanländ som är så lika som möjligt. har man drygt 2 000 mentorskapspar i och man håller på att expandera verksamheten till andra kommuner. För att få fler mentorer använder man resurser man tilldelats via länsstyrelserna till reklam för att finna nya mentorer. [252] Brå (2016). [253] (2009). [254] Säkerhetspolisen (2015). [255] (2015). [256] (2016). [257] (2015). [258] (2016b). [259] För en diskussion kring värdet av såväl ökat byggande som ett mer effektivt utnyttjande av det befintliga beståndet, se exempelvis (2014) och (2014). [260] (2013). [261] (2007). [262] (2016). [263] IMF (2015), (2016b, 2015), (2015a). [264] (2016). Avser det nya sjukpenningtalet, d.v.s. antalet sjukpenningdagar per försäkrad person exklusive de med full sjuk- eller aktivitetsersättning. [265] ESV (2016). [266] Prop. 2016/17:1. [267] (2014), (2016), m.fl. (2012), m.fl. (2002). [268] (2015), (2016), (2015b).