mot · H4022883 · 2016-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid prioriterar barn och ungas rätt till kultur och idrottande. För att nå alla barn och unga satsar på , ett handslag för ökad integration och bättre folkhälsa inom ramen för reformen Idrottslyftet, en extra lässatsning inriktad mot socioekonomiskt utsatta områden samt Idrott på fritidshemmen. Vidare vill stärka den nyskapande kulturen genom att dubblera anslaget till Kulturbryggan, stärka säkerheten för trossamfunden samt att den enhetliga kulturmomsen även skall omfatta biografbesök. anvisar anslagen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga ut Kulturbryggan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även filmen ska betraktas som en del av kulturpolitiken i stort och att momssatsen på biobiljetter i likhet med all övrig kultur ska vara och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga ut Skapande skola att omfatta även gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla lässatsningar för barn med särskild inriktning på utanförskapsområden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsa på projektet på fritids i samarbete med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett handslag mellan stat och idrottsrörelse för integration och bättre folkhälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka trossamfundens säkerhetsarbete och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor) Anslagsförslag 2017 för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Avvikelse från regeringen (M) Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till Operan, , , , och Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Myndigheten för tillgängliga medier Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Utbyte av tv-sändningar mellan och Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag för kvinnors organisering Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Insatser för den ideella sektorn Särskilda insatser inom folkbildningen Det växande utanförskapet präglar också kulturen och idrotten. Kulturen ska vara fri men är inte fristående från övriga politikområden. Som alla andra politikområden måste kulturen ses i ett större perspektiv. När hushållen får mindre marginaler och utanförskapet ökar är det kultur- och idrottsupplevelser som först prioriteras ner. Familjer har helt enkelt inte längre råd att gå på fotboll och konserter eller besöka utställningar. Det är mot denna bakgrund som säger nej till kraftigt höjda skatter och under utgiftsområde 17 tydligt prioriterar alla barn och ungas rätt till kultur och idrott. investerar också i framtidens kultur genom att bygga ut kulturbryggan. Läsning är grunden för ett barns språkliga och intellektuella utveckling. Att läsa utvecklar barn och ungdomar språkligt och ger bildning. satsar på en lässatsning som särskilt riktas mot grupper barn och unga från socioekonomiskt svaga utanförskapsområden. bör ha i uppdrag att fördela dessa pengar. Anslag 1:3 Skapande skola Skapande skola var alliansregeringens största kulturpolitiska reform och tillhör kärnan i kulturpolitik. Reformen ger barn och unga tillgång till kultur och eget kreativt skapande, som reformen breddar arbetsmarknaden för professionella kulturarbetare. Alla kommuner har sökt och beviljats medel från , två tredjedelar av alla kommuner har beviljats bidrag under fem av de som satsningen har funnits. omfattade Skapande skola drygt 770 000 elever, vilket innebär cirka en halv miljon fler barn som tar del av Skapande skola än de kommunala kulturskolornas verksamhet. Dessa två verksamheter får dock aldrig ställas mot varandra utan är istället kompletterande delar av ambitionen att ge alla barn, oavsett bakgrund tillgång till kulturupplevelser. Det är glädjande att regeringen, efter att i opposition ha kritiserat reformen, nu valt att se dess förtjänster och vill bygga vidare på reformen. Skapande skola har succesivt byggt ut från att först omfatta årskurserna 7–9 till att nu omfatta hela , inklusive förskoleklass. föreslår nu att satsningen tillförs ytterligare 53,5 miljoner för att Skapande skola även ska omfatta gymnasieskolan. Anslag 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer Kulturbryggan skapades av alliansregeringen för att aktivt stötta nyskapande kultur. Detta är en investering i framtidens konst och stödet till konstnärer i början av deras yrkesverksamma gärning är viktigt. Modellen med delfinansiering innebär att tillföll Kulturbryggan 2014 för att investera i framtidens kultur. 25 av dessa miljoner var statliga. tillför ytterligare med ambitionen att den externa delfinansieringen skall öka i motsvarande grad. Anslag 9:2 Stöd till trossamfund Flera av de svenska trossamfunden har upplevt en ökad grad av hot, våld och trakasserier. För att stärka enskilda kyrkor och samfunds säkerhets- och trygghetsarbete tillför . Regeringens politik innebär att momsen chockhöjs från . Detta innebär en ökad kostnad för alla biobesökare på . Detta slår hårt mot många mindre biografer ute på landsbygden. säger nej till momshöjningen. Därmed blir regeringens otillräckliga kompensation till biografer i glesbygd på 25 miljoner onödig. Film är en del av kulturpolitiken och bör följaktligen erhålla samma momssats, , som annan kulturverksamhet. Allt annat är orimligt och orättvist. Anslag 13:1 Stöd till idrotten Idrott och fysisk aktivitet är viktigt. Den organiserade idrotten, som bedrivs efter skoltid genom klubbar och ideellt arbetande ledare, gör ett fantastiskt jobb men når inte alla. Därför föreslår ett samarbete mellan fritidshemmen och i form av förbundets föreningar. Vi föreslår en satsning på för att ska kunna bygga upp den verksamhet som krävs för att kunna erbjuda alla barn fysisk aktivitet efter egen förmåga. Den energi som varje ung människa har behöver samhällets och vuxenvärldens hjälp att kanaliseras på bra saker. Idrotten ger i sina bästa stunder glädje, gemenskap och erbjuder vägar in i samhället. Idrottslyftet innebär att idrotten fram till har tillförts 4,5 miljarder för att bredda idrotten att nå fler barn och unga. Barn- och ungdomsidrotten bygger på idén om att alla får vara med oavsett vem man är. Dessa värderingar blir ännu viktigare i när elitidrotten allt mer handlar om varumärken och prestation. Unga människor far illa av orimliga krav. Missbruk, sjukdom och självskadebeteende är uttryck för detta. Regeringen behöver initiera ett samlat arbete kring detta samhällsproblem för att inom ramen för det ett utbyggt idrottslyft genomföra ett handslag för sunda kroppsideal. föreslår därför ett handslag för förbättrad folkhälsa, ökad integration och större social spridning med idrottsrörelsen inom ramen för Idrottslyftet. För att finansiera prioriterade satsningar görs en justering av de anslag som berörs av PLO-uppräkning. Effekten blir att uppräkningen av vissa anslag blir något lägre jämfört med regeringens förslag.