ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4021636 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de brandmän som rekryteras ska ha genomgått SMO eller motsvarande validerad som är godkänd av MSB och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en kvalitetssäkrad SMO- och RIB-utbildning och tillkännager detta för regeringen. Rekryteringsbehovet är stort inom heltid och RIB (räddningstjänstpersonal i beredskap), personal inom räddningstjänsten. I takt med att samhället har förändrats har förändringar krävts även av räddningstjänsten. För att möta framtiden kommer ytterligare utveckling att vara nödvändig. behöver ta ett helhetsgrepp över säkerhetsarbetet i kommunerna för att så mycket det går förebygga olyckor, bränder och andra skador. För att klara uppdraget krävs fler yrkeskunskaper inom räddningstjänsten. För att hantera dessa i många fall farliga händelser krävs välutbildade, kvalitetssäkrade och väl samövade brandmän. För att bli heltidsbrandman krävs en tvåårig eftergymnasial utbildning (SMO) och för att få tjänst som räddningspersonal i beredskap (RIB) måste du ha genomgått en lång utbildning vid någon av MSB:s räddningsskolor. Sedan kan du bli anställd vid någon av landets räddningstjänster. Det är räddningstjänsterna själva som drivit fram SMO-utbildningen. Det tidigare sättet att rekrytera folk från olika yrkesgrupper och från gatan bedömdes inte hålla måttet för att möta framtidens räddningstjänst. vill några räddningstjänster i landet återgå till det tidigare sättet att rekrytera och utbilda internt inom respektive räddningstjänst. Arbetet som brandman är oerhört komplext. Är det så att SMO-utbildningen inte motsvarar de krav som ställs på en brandman? I så fall är det innehållet i utbildningen som ska förändras. SMO-utbildningen bör ses som ett yrkesbevis. De brandmän som rekryteras ska genomgått SMO eller motsvarande validerad som är godkänd av MSB, för att de brandmän som går ut i yrkeslivet ska ha en kvalitetssäkrad utbildning. Och eftersom räddningstjänsten har förändrats behöver även utbildningen hänga med. Flertalet av dem som söker till SMO har gått andra gymnasielinjer. Det finns ett stort behov av att arbeta för att rekrytera brandmän i tidigt skede då vi vet att pensionsavgångar kommer vara stort i den närmsta framtiden. Man bör se på en förberedande utbildning för framtidens brandmän för att komma tillrätta med rekryteringen och behovet som finns. Gymnasieskolan bör rikta sina utbildningar mer mot bristyrken som uttryckningspersonal.
mot · H4021637 · 2016-10-04 00:00:00 — Skattesystemet för sjuka och personer med sjukersättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att påbörja borttagandet av inkomstklyftan för sjuka och personer med sjukersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över hur en likformig beskattning av förvärvsinkomster kan återinföras och tillkännager detta för regeringen. I regeringens budgetproposition föreslogs ett första men ändå rätt rejält steg för att avveckla pensionärsskatten för ålderspensionärer. De med inkomster under 10 000 skulle slippa betala mer i skatt än de förvärvsarbetande. pensionärer lurades på detta genom ingripande varför ålderspensionärerna fick vänta till på denna välbehövliga reform. Vi socialdemokrater har sagt att i avvecklingen av skatteklyftan skall ålderspensionärerna prioriteras. Men vi får inte glömma frågan om sjuka och personer med sjukersättning. Dessa grupper anser vi inte ska behöva vänta på åtgärder, även om det innebär att takten för avvecklingen för ålderspensionärerna därmed får sänkas. Den som är långtidssjuk eller har sjukersättning betalar mer i skatt 2016 än en löntagare med motsvarande inkomst och även i förhållande till en ålderspensionär. Det är uppenbart att denna skatteklyfta slår stenhårt i åldersgruppen 55–och att kvinnor är mer utsatta än män. Vi ska dessutom komma ihåg att vi talar om grupper som inte heller, till skillnad från många ålderspensionärer, har hjälp av ett bostadstillägg eller kommer i fråga för olika pensionärsrabatter. Vi vill med denna motion yrka på en översyn gällande åtgärder för ekonomiskt mycket utsatta människor och att vi överväger en återgång till en likformig beskattning av alla inkomster av lönekaraktär.
mot · H4021638 · 2016-10-04 00:00:00 — Skydd mot tredje man vid misstänkt vapenbrott ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga åtgärder för att skydda tredje man vid vapenbrott i väntan på gärningsmannens rättegång och tillkännager detta för regeringen. Det dödliga våldets omfattning minskar i samhället. står en liten grupp människor för en allt högre intensitet av våldsbrott, i takt med att den organiserade brottsligheten blivit mer teknologiskt och organisatoriskt sofistikerad. Grov organiserad brottslighet har funnits länge i och gängkrig är ett gammalt fenomen. Dessvärre har tillgången på handeldvapen ökat[1] och med detta även skjutningarna på publika platser oavsett tidpunkt . Vi har god kunskap om den organiserade brottslighetens orsaker[2] och hur man effektivt förebygger dess uppkomst. [3] För att stoppa redan pågående gängkonflikter behöver emellertid redan existerande verktyg utvecklas. Handeldvapen har ett syfte och det är för att hota eller verka mot annan och det är så de används i kriminella kretsar. Strängare straff har generellt liten brottsförebyggande effekt då den avskräckande effekten på potentiella gärningsmän är otillräcklig. [4] Den brottsförebyggande aspekten är emellertid inte den att beakta vid straffets utformning. Dagens straffskala medför en betydande säkerhetsrisker för tredje man. Detta kan ske genom att höja minimistraffet till för grovt vapenbrott. Resultatet skulle bli att motiverade gärningsmän skulle bli frihetsberövade tills rättegång. Då lägsta straffet för grovt vapenbrott är utlöser det inte obligatorisk häktning t.o.m. rättegång. Obligatorisk häktning sker först vid brott med lägsta straff . [5] Med bakgrund av ovan släpps i regel motiverade gärningsmän som är misstänkta för grovt vapenbrott fria i väntan på rättegång vilket medför att grovt kriminella med påvisat våldskapital kan verka i pågående gängkonflikter i väntan på rättegång. En straffhöjning tillika möjliggörandet obligatorisk häktning för grovt vapenbrott skulle ge polisen och andra rättsvårdande myndigheter ett effektivare verktyg mot grov organiserad brottslighet. En sådan ordning kan även stärka polisens förutsättningar att effektivt decimera kriminella nätverk och deras våldskapital genom att isolera den misstänkte från sitt kriminella nätverk. [1] Brå Rapport 2015:24, Det dödliga våldet i –2014. [2] Rostami (2013) Tusen fiender, en studie om de svenska gatugängen och dess ledare. [3] (2008) Bättre att stämma i bäcken än i ån. [4] Brå Rapport: 2014:6, Skärpta straff för allvarliga våldsbrott 5 Vapenlagen: [5] :
mot · H4021639 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa bolånetaket och tillkännager detta för regeringen. Sedan ett tak på av kostnaden och även ett amorteringskrav införts för bostadslån har kraven på den enskilde köparen omöjliggjort för ungdomar att köpa en bostad. måste man ha av insatsen (som i storstadsregioner kan ligga långt över miljonen även för en liten lägenhet) sparad själv. För en lägenhet som kostar är egeninsatsen . För många är det en omöjlighet att spara de summorna. Den som precis har sitt första jobb efter studierna har inte hunnit spara ihop och för den som har en låg inkomst kan sådana summor vara omöjliga att någonsin få ihop. Dessutom skall man ha ett fast jobb och hög lön för att kunna amortera. Syftet med bolånetaket är vällovligt. Det handlar om att begränsa skuldsättningen. Det finns dock andra sätt som skulle kunna prövas. Ett alternativ till bolånetaket skulle t.ex. kunna vara ett obligatoriskt amorteringskrav vid större bostadslån. Även personer som inte kan spara ihop till stora summor kan spara ”i efterhand” genom att amortera på lånet. är amorteringstakten ofta låg, i flera fall är lånen amorteringsfria. Det viktigaste är att den skuldsättningen begränsas. Jag anser att man bör avskaffa bolånetaket och istället bara ha amorteringskrav så att man kan köpa en bostad fast man inte har sparade medel.
mot · H4021640 · 2016-10-04 00:00:00 — Färdtjänst för personer med epilepsi ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga en översyn av färdtjänstlagen och tillkännager detta för regeringen. I körkortslagen regleras vilka som kan ha körkort. Där anges att man inte får ha personliga eller medicinska hinder från att framföra körkortspliktigt fordon. har mer noggrant preciserats i Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om medicinska krav för innehav av körkort m.m. Där stadgas vad gäller epilepsi att om någon haft ett epilepsianfall och fått diagnosen epilepsi så kan denne få körkortstillstånd först efter 12 månaders anfallsfrihet. För yrkesförare gäller strängare regler. av dem som får diagnosen epilepsi blir, efter att medicin provats in, praktiskt taget anfallsfria, eller sannolikheten att få ett anfall är mycket liten. Regelverket är också så konstruerat att skulle någon som innehar körkort få ett anfall, så dras tillståndet in och man kan således få igen det efter 12 månaders Det här innebär att den som får epilepsi blir av med sitt körkort i minst 12 månader men kan sedan få tillbaka det. I normalfallet ska den som får diagnosen använda sig av kollektiva färdmedel. Det finns ingen anledning för den som fått epilepsi att vara sjukskriven längre än tills man satt in relevant medicinering. I några fall fungerar det inte med kollektivtrafik, t.ex. när det helt enkelt saknas kollektivtrafik eller att det p.g.a. arbetstider inte går att åka I dessa fall kan man få färdtjänst under själva utredningstiden tills man har ställt in medicineringen korrekt. Problemet är att man då inte får tillbaka sitt körkort på flera månader, och därmed har svårt att ta sig till jobbet. Det går ju med de definitioner som återfinns i färdtjänstlagen inte att hävda att funktionsnedsättningen är varaktig. andra medicinska hinder, t.ex. synskador, är ju funktionsnedsättningen bestående och därmed får man färdtjänst. Att flytta från sin bostad på grund av funktionshinder är heller inte rimligt och skulle inskränka på möjligheten att leva det liv man vill trots sin Antalet med nydebuterad epilepsi brukar anges till 2 000/år, varav minst hälften är barn, och dessutom är det sannolikt att de flesta bor i områden som är väl Detta handlar om några tiotal individer och inte några De flesta andra sjukdomar som tas upp i Transportstyrelsens föreskrifter har oftast den karaktären att det ska göras en bedömning hur sjukdomen inverkar negativt på förutsättningen att inneha körkort, och sannolikt är det så att om detta konstateras så är sjukdomen av så allvarlig art att funktionsnedsättningen får anses bestående. Det är därför angeläget att de som tillfälligt mist sina körkort på grund av sjukdom – om det inte finns möjlighet till kollektivtrafik – beviljas färdtjänst tills man kan återfå sitt körkort. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H4021641 · 2016-10-04 00:00:00 — Säkra kapaciteten över Saltsjö-Mälarsnittet i för fordonstrafik ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av att säkra kapaciteten över Saltsjö-Mälarsnittet i för fordonstrafik och tillkännager detta för regeringen. Dagen före midsommarafton, , körde en långtradare in i en bärande konstruktionsdel på motorvägsbron, E4, i i södergående riktning. Bron stängdes omgående av helt för trafik söderut vilket fick till följd att trafiken tvingades ledas om till vägnätet kring och genom . Situationen blev snart kaosartad och köerna söderut från genom uppskattades till minst . Framkomligheten i själva begränsades kraftigt för såväl bil- som kollektivtrafik. angav inledningsvis att reparationsarbetena skulle ta . Ett antagande som visade sig gravt felaktigt. I själva verket kunde inte trafiken släppas på bron i södergående riktning förrän , . Som motiv för detta angavs bl.a. att den entreprenör som inledningsvis anlitades inte visade sig ha den kompetens som erfordrades för att utföra arbetet. Om man bortsett från att det blev en mycket besvärlig period för befolkning, med begränsningar i framkomligheten, omdragna kollektivtrafiklinjer, avsevärt längre restider och därtill kraftigt begränsade slussningsmöjligheter i för olyckan med sig några frågor som det finns anledning för staten att ta på stort allvar. För det första och kanske mest allvarliga. Olyckan illustrerar med all önskvärd tydlighet hur sårbart det svenska vägnätet är över Saltsjö-Mälarsnittet i . Här möts E4 och E20 i en trång passage som utgör den naturliga till- och frånfarten till . När/om denna passage blir helt utslagen kan trafiken ledas om antingen över som går parallellt med motorvägsbron, genom stadskärna över , via /över på och med tillfart norrifrån till eller över med färja över . Så länge och i är i full funktion kan situationen antas vara hanterbar, även om det skulle uppstå mycket stora störningar för såväl persontransporterna som varuförsörjningen. Att så är fallet visar ju sommarens händelse. Men om också dessa broar skulle sättas ur spel blev situationen genast mycket allvarlig. Så allvarlig att den sannolikt skulle lamslå stora delar av . Mot den bakgrunden finns det anledning att fundera över om den nuvarande kapaciteten över Saltsjö-Mälarsnittet i är tillräcklig. Detta bör utredas särskilt. För det andra är det viktigt att inse att det uppstår uppenbara intressekonflikter när/om en likande situation uppstår igen. kommun med dess stora arbetsplatser är av flera skäl angeläget om så lite genomfartstrafik som möjligt medan staten vill ha så lite köer som möjligt på och E20. Här måste staten visa stor ödmjukhet. Hur samspelet mellan berörd kommun och staten ska fungera för att minimera intressekonflikter vid liknande händelser bör också utredas. För det tredje måste frågan resas om det är rimligt att det ska ta så som det gjorde för att genomföra nödvändiga reparationer vid ett så viktigt vägsnitt? Rimligen borde ha en särskild plan- och handlingsberedskap för att snabbt kunna åtgärda fel och brister vid vitala trafikknutpunkter. Om så inte är fallet är det rimligt att ges ett sådant uppdrag. Serkan Köse (S)
mot · H4021643 · 2016-10-04 00:00:00 — män och överförmyndarnas kontroll ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överförmyndarnas egna möjligheter till kontroll och lämplighetsgranskning av gode män och förvaltare bör genomgå en översyn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs en bättre samordning och kontroll mellan kommunerna samt ett centralt register där kommunerna kan hämta information och tillkännager detta för regeringen. En viktig del i vårt samhälle är att se till att de personer som av olika anledningar inte fullt ut kan sörja för sig själva och förvaltning av sin egendom och ekonomi får den hjälp de behöver för att deras rättigheter ska kunna tas till vara och det de äger hanteras på ett fullgott sätt. En god man som tar på sig ett sådant uppdrag, måste vara rättrådig, erfaren och i övrigt lämplig samt ha de kunskaper som krävs för att agera och bevaka den enskildes intresse. Det är glädjande att det finns utbildningsinsatser för gode män. trädde en ny lagstiftning i kraft som skärper den kontroll som skall göras av gode män och förvaltares förmåga och lämplighet. Kommunerna som har uppdraget som överförmyndare gör en lämplighetsprövning av den som vill bli god man eller förvaltare. I denna prövning kontrolleras bland annat betalningsanmärkningar och kontroll med polisens belastningsregister. Trots detta vittnar många överförmyndare ute i kommunerna om att de inte kan kontrollera gode mäns lämplighet på det sätt som skulle behövas. En svårighet som påtalas i stor utsträckning är att kommunerna inte får kontrollera hos varandra eller via ett gemensamt register. Det får till följd att en olämplig gode man kan, efter avslutat uppdrag i en kommun kan ta på sig uppdrag i annan kommun, utan att olämpligheten uppdagas. Olämpligheten i sig kan bestå i att den gode mannen inte besitter tillräckliga kunskaper och därmed inte klarar av att bevaka den enskildes intresse. Det kan vara olämpligheter som går till åtal, men som dock inte hunnit dit i processhandläggningen. Det kan också vara rent moraliska/oetiska olämpligheter. Regeringen har uppdragit åt länsstyrelserna att förbättra tillsynen och stödet till överförmyndarna. Detta är bra och behövligt. I uppdraget framgår dock inte klart att överförmyndarna själva inte har möjlighet att själv göra nödvändiga kontroller. Överförmyndarnas egna möjligheter till kontroll och lämplighetsgranskning av gode män och förvaltare bör genomgå en översyn. Det behövs en bättre samordning och kontroll mellan kommunerna men också ett centralt register där kommunerna kan hämta information.
mot · H4021644 · 2016-10-04 00:00:00 — Svensk anslutning till konventionen mot matchfixning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över frågan om att bör ansluta sig till konvention mot manipulation av resultat inom idrott och tillkännager detta för regeringen. Matchfixning är ett stort och utbrett problem i idrottsvärlden, det växer och omsätter allt mer pengar. Matchfixning definieras av idrottsrörelsen själv som ett av de absolut största hoten mot den seriösa idrotten. Även i får vi allt oftare rapporter om misstänkt matchfixning. har flera fall uppmärksammats i media och är föremål för utredning. Svaret på denna kriminalitet och idrottsförstörelse ligger till stor del i internationellt samarbete och koordinering. Detta understryks bland annat av Europol. har varit i frontlinjen i kampen mot annan manipulation av sport – då det gäller arbetet mot dopning och framväxten av . På samma sätt som med dopning kan ingen lösa denna uppgift på egen hand. Det krävs samarbete. Trots detta ställde sig utanför arbetet med att ta fram konventionen mot manipulation av sport. 51 länder deltog i arbetet medan var en av tre av medlemmar som valde att inte delta. var konventionen färdig och man öppnade för länder att ansluta sig. Medan , och tidigt valde att ansluta sig valde att stå utanför. Efter regeringsskiftet har den nya regeringen ändrat inställning till konventionen och öppet genom idrottsminister uttalat att skall skriva under konventionen mot manipulation av sport. När konventionen var färdig valde 15 länder att skriva under har ytterligare 12 länder anslutit sig vilket innebär att 27 länder nu skrivit under. Det blir alltmer anmärkningsvärt att ännu inte är bland dem som signerat. Detta handlar om kamp mot organiserad brottslighet, mot penningtvätt och idrottsförstörelse. Därför bör verkställa det som regeringen uttalat och signera en anslutning till konvention mot manipulation av sport.
mot · H4021645 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en minskad köttkonsumtion, t.ex. införandet av köttfri dag inom offentlig verksamhet, och tillkännager detta för regeringen. Människan äter för mycket kött. Det är en lång rad forskare, experter och miljöföreträdare eniga om. Det finns många sakliga skäl att minska konsumtionen. De främsta är global brist på odlingsbar mark, utsläpp av växthusgaser och den allmänna folkhälsan. Offentliga verksamheter i stat, landsting och kommuner har ett betydelsefullt ansvar att visa vägen mot en sundare mathållning. Införande av en köttfri dag på sjukhus och skolor kan vara ett viktigt steg på vägen, inte enbart av symbolisk natur utan snarare på saklig grund direkt hälsofrämjande. Överkonsumtion av kött ligger bakom många allvarliga miljöproblem. Produktion av kött kräver mycket mer mark och energi än motsvarande produktion av vegetabilier. Av den energi som nötkreatur konsumerar blir bara en bråkdel kvar som ätbart kött. För grisar och kycklingar är siffrorna något högre men ändå förhållandevis blygsamma. Resten försvinner bland annat som kroppsvärme. av världens jordbruksmark används till foderproduktion och bete. Köttproduktionen orsakar stora utsläpp av växthusgaser. Dessutom är expansionen av åker- och betesmark en av de viktigaste drivkrafterna till skövlingen av tropisk regnskog. De totala utsläppen från mat som vi människor gör oss skyldiga till kan halveras med en mera balanserat hållen kost. Konsumtionen av kött har ökat oavbrutet men har planat ut, dock på en för hög nivå. Forskare och hälsomyndigheter i många länder är eniga om att individens årskonsumtion av rött och bearbetat kött bör minska till under , det vill säga mindre än . Enligt WHO orsakar för lågt intag av frukt och grönt miljontals dödsfall . Att utöver en minskad köttkonsumtion även arbeta för ett ökat intag av frukt och grönt blir därför också ett kraftfullt bidrag till en bättre folkhälsa. Det finns ett utvecklat och beprövat koncept för minskad köttkonsumtion som kallas köttfri måndag. Det innebär att den vegetariska rätten får en central plats på menyn och att informationsmaterial finns tillgängligt. Det har med framgång införts på en rad sjukhus i . För att stimulera minskat köttintag och främja klimat och folkhälsa bör exempelvis en köttfri dag införas inom offentlig verksamhet som en åtgärd för minskad köttkonsumtion.
mot · H4021646 · 2016-10-04 00:00:00 — Bostadsbidrag för unga och studenter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över åldersgränsen när det gäller bostadsbidrag för unga och studenter och tillkännager detta för regeringen. Bostadsbidraget är en ekonomisk ersättning som kom till för att hjälpa människor i vissa utsatta situationer att betala sitt boende. Föräldrar med låga inkomster har rätt till bostadsbidrag. Även unga och studenter under med låga inkomster har möjlighet att söka. Men tiderna förändras och regler bör förändras med dem. När bostadsbidraget kom till var detta anpassat efter den tidens förutsättningar. är många studenter . Många väntar med barn och familj och många är de som börjar studera . Denna utveckling innebär att en stor grupp studenter inte har rätt till bostadsbidrag. Det är dags för en översyn av åldersgränsen för bostadsbidraget i syfte att underlätta för fler att studera, även sedan de fyllt . Det livslånga lärandet bör uppmuntras.
mot · H4021647 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att de resurser som satsas för utbyggnad av bredband kommer även mindre kommuner och landsbygd till del och tillkännager detta för regeringen. Internet och bredband har funnits länge . Trots detta är det ibland svårt att få en väl fungerande bredbandsuppkoppling ute i glesbygden. Teknikutvecklingen går framåt, men få framsteg görs för att även de som bor eller vistas långt från stadskärnorna ska kunna ta del av omvärlden. Regeringen har tagit beslut om att företag och kommuner ska samverka när de exempelvis gräver ner kablar och rör så att samordningen ökas. Det är mycket bra, men tyvärr inte tillräckligt. Även den stora satsning på bredband som regeringen tillfört i årets budget är bra, men det är inte enbart pengar som behöver tillkomma. Regelverket för hur pengarna används och hur fler kan få ta del av utbyggnaden bör ses över. Kostnaden per hushåll för att få fiber blir oerhört dyrt i de glesbefolkade områdena. Bidragen som går att söka täcker inte kostnaderna och kommunerna är förbjudna att skjuta till kapital för fiberdragning. De kommersiella aktörerna bygger enbart ut it-infrastrukturen där det är lönsamt vilket lämnar glesbygdsbefolkningen ensamt utan hjälp från vare sig marknaden eller kommunen. Det finns flera problem med dagens regelverk. Det finns pengar kommunerna kan söka för utbyggnad av bredband, men mindre kommuner har inte resurserna att hantera den administrativa börda som det åläggs en kommun vid en ansökan. Det finns också problem med den fasta stödprocenten och upplägget på de bidrag som finns som innebär att pengarna inte alltid hamnar där de bäst behövs. Ett annat problem är att regelverket är samma oavsett om det är ett minimalt projekt eller ett gigantiskt projekt. Det är bra att regeringen satsar på bredband i glesbygd. kan vi se en viss problematik i det nuvarande regelverket. Här bör regeringen se närmare på om pengarna används på önskat sätt och att även de allra minsta kommunerna får ta del av möjligheterna.