mot · H4023320 · 2016-10-05 00:00:00 — godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i avsnitt 5–21 i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2017–2020 enligt förslaget i tabell 4 i motionen. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden enligt förslagen i tabellerna 15 samt 17–40 i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden –2020 enligt förslaget i tabellerna 16–40 i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster enligt förslaget i tabell 41 i motionen och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning och tillkännager detta för regeringen. godkänner den preliminära beräkningen av statsbudgetens inkomster –2020 enligt förslaget i tabell 42 i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. arbetar för ett samhälle som håller ihop och som ger människor möjlighet att försörja sig, känna trygghet och bygga goda relationer. Ett samhälle där ingen hålls tillbaka och ingen lämnas efter. Alliansregeringens jobbfrämjande politik har lett till att de flesta har fått det bättre i . Fler har fått möjlighet att gå från bidrag till jobb och de flesta hushåll har fått en stärkt ekonomi, som resurserna till välfärden ökat när fler har fått möjlighet att bidra till det gemensamma. Viktiga reformer har också genomförts för ökad trygghet, mer valfrihet och kvalitet i välfärden. En del av dessa reformer gör fortfarande stor nytta. Men det finns också allvarliga tendenser i samhället som oroar. Unga som lider av psykisk ohälsa. Äldre som lever i ensamhet och utsatthet. Polis och ambulans hindras av stenkastande ungdomar. Exemplen visar på att grundläggande värden i vårt samhälle hotas. Om inte välfärden fungerar och skyddet för varje människas grundläggande rättigheter värnas, så urholkas tilliten till våra grundläggande samhällsfunktioner. Detta är tecken på en värderingskris, en kris som bör tas på allvar. Vårt svar är att presentera omfattande reformer för att grupper i utsatt ställning på arbetsmarknaden ska kunna få ett jobb, för att ge polisen förutsättningar att klara sitt uppdrag, för att ge äldre och familjer en och för att höja kvaliteten i vård och omsorg som vi satsar på personalen. Den socialdemokratiskt ledda regeringen fattar inte de beslut som krävs för att ska stärka samhällsgemenskapen. De reformer som behövs för att reformera arbetsmarknaden, höja kvaliteten i välfärden och stärka tryggheten uteblir. Därtill lånar man till utgifter i högkonjunktur. vill ändra inriktning för . Varken stat, kommun eller politiska partier kan skapa jobb eller företag. Men politiken har ett ansvar att se till att förutsättningarna för det är så goda som möjligt. Vår ekonomiska politik syftar till skillnad från regeringen till att skapa förutsättningar för fler jobb, fler företag, förbättrat innovationsklimat och en god tillväxt. Genom en välfungerande ekonomisk politik ökar resurserna till vår gemensamma välfärd. Den ekonomiska politiken bör också användas för att stärka familjernas självbestämmande, stödja utsatta och underlätta för det civila samhället. I den här budgetmotionen föreslås åtgärder på flera områden som gör att kan röra sig i en riktning mot fler jobb, ökat företagande, bättre fungerande välfärd, förstärkt polis och stärkt hushållsekonomi för i synnerhet barnfamiljer och pensionärer. Vi vill att fler ska kunna och vilja jobba. När det sker minskar statens kostnader och skatteintäkterna ökar vilket leder till förbättrad gemensam välfärd. Den som jobbar har dessutom mer pengar att röra sig med för sig och sina nära. Man mår bättre genom att bli efterfrågad och är del av en arbetsgemenskap. föreslår därför att regeringens inkomstskattehöjningar återställs, att inkomstskatterna för unga och grupper långt ifrån arbetsmarknaden sänks kraftigt så att trösklarna in på arbetsmarknaden sänks. För att fler lågutbildade och personer som har sämre förutsättningar på arbetsmarknaden, t.ex. som inte behärskar det svenska språket, ska få jobb föreslår vi att introduktionsanställningar införs. Det är en anställningsform som i alla avseenden är som vanliga anställningar men som tillåter lägre ingångslön eftersom man kombinerar jobb med utbildning – man lär sig jobbet på jobbet. Det ökar möjligheterna för arbetsgivare att skapa fler enkla jobb. Äldre personer som vill jobba ska uppmuntras till det genom avskaffad särskild löneskatt och fördubblat jobbskatteavdrag . Människor som har gått i pension ska få sänkt skatt så att pensionsinkomster beskattas likadant som för arbetsinkomster för yngre . Bostadstillägget för pensionärer höjs kraftigt med för ensamstående och för sammanboende. Barnfamiljer har halkat efter ekonomiskt . Därför föreslås ett jobbskatteavdrag för föräldrar på och förälder som både syftar till att stärka barnfamiljers ekonomi och att göra det lönsamt för föräldrar att jobba. Barndelen i bostadsbidraget höjs och en barnomsorgspeng införs för att de som vill ska kunna vara hemma med sina barn . föreslår att resurserna till polisen ökar kraftigt . På kort sikt ökas antalet civilanställda för att frigöra poliser till polisarbete och på blir det fler poliser. Den inom polisen fördubblas. En satsning görs också för att förbättra polisernas arbetsvillkor. Kvaliteten i välfärdstjänsterna behöver förbättras. Därför föreslås vårdserviceteam i såväl äldrevård som sjukhusvård för att frigöra utbildad vårdpersonal att ta sig an sina patienter. Vi satsar på en äldreboendegaranti och på bättre måltider, ökat socialt innehåll och vi gör satsningar för att motverka demens. Vi satsar på vidareutbildning för äldreomsorgens personal och chefer. En kömiljard anslås så att landsting som kortar sina vårdköer premieras. Därtill behöver sjukhusvården förstatligas. I väntan på det genomförs en satsning för att staten ska ta ett större ansvar för vissa läkemedel och på så sätt bidra till en bättre och mer jämlik vård. Vi vill också genomföra en reform för att säkra att det finns en patientansvarig läkare. finansierar sin politik genom att avveckla ineffektiv regeringspolitik framförallt på arbetsmarknadsområdet, höjda miljöskatter och nej till ineffektiva byggsubventioner. Skulle budgetmotion antas skulle fler jobb skapas, pensionärerna och barnfamiljerna skulle få en bättre ekonomi, välfärden förbättras och fler poliser skulle finnas på platser där det nu råder otrygghet. behöver en ny reformagenda Utsikter för svensk ekonomi 3.1 Långsam internationell återhämtning 3.2 Strukturella obalanser gör att utanförskapet biter sig fast i 3.3 Risk för svagare utveckling än regeringens prognos Regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 4.1 Risker för svensk ekonomi och statsfinanser 4.2 Ekonomisk politik som minskar sysselsättning och arbetsutbud 4.3 Politik som slår mot svensk konkurrenskraft Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken 5.1 Risk för ett växande utanförskap kräver ny ekonomisk politik 5.2 Ansvar för svensk ekonomi och hållbara offentliga finanser 5.3 Fler i arbete genom stärkta drivkrafter och sänkta trösklar in på arbetsmarknaden 5.4 Goda och hållbara förutsättningar för fler och växande företag 5.5 En hållbar utveckling för framtiden 5.6 En trygg och tillgänglig välfärd prioriteringar i den ekonomiska politiken 7.1 Barnfamiljer halkar efter 7.2 Jobbskatteavdrag för föräldrar 7.3 Ytterligare förslag för att stärka barnfamiljerna Fler jobb och mer företagande 8.1 Regeringens missriktade arbetslöshetsmål 8.2 Regeringens arbetsmarknadspolitik havererar 8.3 En arbetsmarknad där alla får plats 8.6 Fler växande företag En förbättrad migrations- och integrationspolitik 9.2 Asylprogram, obligatorisk SFI och samhällsorientering 9.3 Permanent lag om tillfälliga uppehållstillstånd 9.6 Nationell krissocialjour för ensamkommande 9.10 Bekämpa bostadsbristen för asylsökande och nyanlända En skola där ingen lämnas efter 10.1 Speciallärarlyft för stärkt kunskapsutveckling 10.2 Satsning på nyanländas språkutveckling 10.3 Satsningar på elevhälsa och fritids 10.4 En god barnomsorg En hälso- och sjukvård i världsklass 11.1 Ökad valfrihet och makt till den enskilde 11.2 Förstatligande av sjukhusvården 11.3 Statligt ansvar för ökad och mer likvärdig tillgång till läkemedel 11.6 En förbättrad förlossningsvård 11.7 Krafttag mot den psykiska ohälsan bland barn och unga Att åldras i trygghet och värdighet 12.1 Låt fler äldre arbeta 12.2 Sänkt skatt för pensionärerna 12.3 Regeringen tar bort viktiga satsningar 12.4 Satsa på personalens kompetens 12.5 Vårdserviceteam i äldreomsorgen 12.7 Trygg hemgång efter sjukhusvistelse 12.8 Valfrihet och en värdighetsgaranti i varje kommun 12.11 Stärk det sociala innehållet i äldreomsorgen En fungerande rättsstat – oumbärlig för ett gott samhälle 13.1 Kraftfull satsning på svensk polis 13.2 Motverka våldsbejakande extremism 13.3 Brottsutsattas behov i fokus 14.2 Idrottsrörelsen och friluftsorganisationerna 14.3 Öka stödet till trossamfunden Reformer för fler bostäder Viktiga infrastruktursatsningar för hela En landsbygd med självförtroende 17.1 Stöd till mjölksektorn för stärkt konkurrenskraft 17.2 Stärk forskningen för framtidens jord- och skogsbruk 18.1 Politiskt ansvar för miljön och klimatet 18.3 Minska utsläppen från trafiken Den offentliga sektorns finanser Beräkning av statsbudgetens inkomster behöver en ny reformagenda står inför en period med stora reformbehov. En ökad tudelning av arbetsmarknaden stänger svaga grupper ute. Främst utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning har mycket svårt att få ett första jobb, och i många fall leder de höga trösklarna in på arbetsmarknaden till ett långvarigt utanförskap. En utbredd bostadsbrist runtom i landet försvårar för människor att flytta till jobben och företagens möjlighet att rekrytera. Skolresultaten och kunskapsnivån i den svenska skolan är fortsatt otillräckliga. Många bostadsområden runtom i präglas av segregation, otrygghet och utanförskap. behöver stora grupper nyanlända etableras i och på den svenska arbetsmarknaden. Reformbehovet är påtagligt. Det ställer krav på politiskt ledarskap. Det krävs kraftfulla jobb- och integrationsinsatser, ökat bostadsbyggande och reformer för att stärka konkurrenskraft . saknar det politiska ledarskap och den handlingskraft som krävs för att ta sig an utmaningar. Avsaknaden av konkreta reformer för jobb och integration samt en ovilja att se problemen med utanförskap och för få vägar till arbetsmarknaden präglar regeringens politik. Vallöften har brutits, olika besked om regeringens inriktning har getts och en stor osäkerhet har skapats på en rad områden. Samtliga av regeringens egna expertmyndigheter gör bedömningen att regeringens politik har en obefintlig eller negativ effekt på sysselsättningen. är på väg åt fel håll. klarade finanskrisen bättre än de flesta andra länder. Mer än 300 000 nya jobb skapades under alliansregeringen. Nya företag kunde startas. Människor fick behålla mer av sin egen lön. Skolan började fokusera på kunskap igen. Välfärden stärktes med mer än i fasta priser, som de egna möjligheterna att välja och påverka ökade. miljö- och klimatarbete stärktes. är det tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. Alltför många står utanför arbetsmarknaden, ofta är det personer med bristande utbildning eller utrikes födda. En stor andel elever lämnar utan fullständiga betyg. Det finns fortsatt brister i sjukvård och omsorg. Migrations- och integrationsutmaningen växer. Miljö- och klimatutmaningarna kräver kraftfulla och effektiva svar. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. behöver en ny reformagenda. Alliansen sätter människan i centrum. Vår politik syftar till att bygga ett samhälle som tar tillvara varje människas förmåga och som skapar möjlighet för människor att själva bestämma över sitt liv och sin vardag. Där alla får förutsättningar att växa och skapa, och där vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Det är kärnan i Alliansens politik. Alliansen har en gemensam väg framåt för . Den är grunden för de nya förslag allianspartierna presenterar och den reformagenda som vi kommer lägga fram inför nästa val. Vi tar ansvar för den ekonomiska politiken och hållbarheten i de offentliga finanserna. Vi lägger förslag för att fler jobb ska växa fram och integrationen ska fungera bättre. Fler jobb är grunden för en stark ekonomi och för att vi fortsatt ska ha en hög kvalitet i välfärden. Vi kommer prioritera viktiga investeringar för att stärka svensk konkurrenskraft, med mer kunskap i skolan och bättre och utbyggd infrastruktur för att knyta ihop hela vårt land och minska miljö- och klimatpåverkan. Och vi kommer värna och utveckla välfärdens kärnverksamheter för att möta de krav på kvalitet, tillgänglighet och valfrihet som alla svenskar kan förvänta sig av skolan, vården och omsorgen. Med de alliansgemensamma riktlinjerna för den ekonomiska politiken som grund formar vi kristdemokrater våra prioriteringar för budgetpolitiken 2017. När vi utformar den ekonomiska politiken har vi samhällets värderingsutmaningar för ögonen. Därför presenterar vi en politik som fokuserar på de unga som lider av psykisk ohälsa och de många äldre som lever i ensamhet, eller som behöver vård. Vi ser de som lämnas kvar i utanförskap på grund av höga trösklar in på svensk arbetsmarknad och vi uppmärksammar de utmaningar som polis och ambulans möter, med stenkastning och dåliga arbetsvillkor. Vi vill stärka relationer och samhällets gemenskaper där människor får känna trygghet och har sin plats oavsett prestation. Därför föreslår vi reformer som stärker familjer och det civila samhället. Vi vill att ska vara ett land där ingen lämnas efter och ingen hålls tillbaka. Därför föreslår stora satsningar på att stärka tilliten och tryggheten. Med riktiga och omfattande reformer kan de som står allra längst från arbetsmarknaden få nya chanser till jobb. Vår politik syftar till att det ska finnas förutsättningar inom välfärden att möta varje patient, elev och brukare. Vår politik handlar också om valfrihet och att familjer ska få ekonomiska förutsättningar för att tillbringa tillsammans. Vi bryr oss om de äldre och ser att de är unika personer med olika behov och med mycket att bidra med till samhället. Till skillnad från regeringens budget tror vi inte att enbart en påse pengar kommer att räcka för att klara av de välfärdsutmaningar som möter oss. Det krävs reformer som höjer kvaliteten i välfärden och reformer för jobb så att vi klarar att finansiera välfärden också . Reformerna stärker samhället långsiktigt och ökar vår förmåga att se till att ingen lämnas efter. Utsikter för svensk ekonomi befinner sig i en ur flera aspekter ovanlig konjunkturuppgång. av ihållande lågkonjunktur bedöms ekonomi gå in i en högkonjunktur 2016. Men präglas arbetsmarknaden av en tudelning där en allt större andel arbetslösa står allt längre från arbetsmarknaden. Dessutom ska många nyanlända etableras i , vilket riskerar att förstärka tudelningen. Trots högkonjunktur och en påtaglig arbetskraftsbrist är arbetslösheten fortsatt hög i många grupper och förväntas som helhet vända upp . dämpas BNP-tillväxten på grund av den ökande arbetskraftsbristen. Den internationella efterfrågan på svenska exportmarknader är också svag jämfört med tidigare konjunkturuppgångar. Återhämtningen i omvärlden går långsamt, och riskerna för en svagare utveckling dominerar. För att stärka tillväxtutsikterna globalt krävs att både avancerade ekonomier och tillväxtekonomier genomför strukturreformer som stärker produktiviteten och tillväxten på medellång sikt. är det viktigt att EU-länderna tillsammans med reducerar de politiska och ekonomiska riskerna som följer av förhandlingarna om utträde ur EU. För del krävs att strukturreformer genomförs med syfte att dels öka arbetsutbudet och stärka matchning och integration, samt dels främja investeringar och hushållens konsumtion. 3.1 Långsam internationell återhämtning Efter finanskrisen och den efterföljande globala lågkonjunkturen har den internationella återhämtningen präglats av stor osäkerhet och en förhållandevis långsam konjunkturuppgång. Sammantaget blev både 2015 och en svag period för såväl handel som industriproduktion. Den globala BNP-tillväxten noterade sin långsammaste utveckling och stod klart under det historiska genomsnittet. bedöms konjunkturuppgången fortsätta i långsam takt, om än med en något starkare utveckling. Tack vare ökade investeringar och en relativt stabil tillväxttakt i avancerade ekonomier samt en gradvis stabilisering i tillväxtekonomierna bedöms den globala tillväxttakten öka. Men återhämtningstakten är troligtvis fortsatt långsam och riskerna för en svagare internationell konjunkturutveckling än i huvudscenariot dominerar. För en liten exportberoende ekonomi som är det därmed sannolikt att exportmarknaderna inte heller fortsättningsvis kommer att bidra till återhämtningen i samma utsträckning som de gjort under tidigare konjunkturuppgångar. Sommarens folkomröstning och beslut i om att lämna EU (Brexit) ökar den politiska, ekonomiska och institutionella osäkerheten i . Brexit överraskade marknaderna, med kraftigt fallande börser och räntor som följd. De sammantagna effekterna är fortfarande svåra att överblicka, i synnerhet som framtida förhållande till EU förblir oklart. bedömer att effekten på kort sikt främst påverkar genom minskade investeringar, medan euroområdets tillväxt minskar med ett par tiondels procentenheter. Effekten utanför bedöms bli liten. På är effekterna än mer osäkra – de är avhängiga hur eventuella förhandlingar om utträde fortgår och de politiska, ekonomiska och institutionella konsekvenser som följer utav det. Konjunkturåterhämtningen i de avancerade ekonomierna driver fortsatt den globala utvecklingen, men återhämtningen går långsamt. Trots resultatet i folkomröstningen i ligger de flesta förtroendeindikatorer i något över det historiska genomsnittet. Investeringar och konsumtion ökar både i och euroområdet, men uppgången i tillväxten drivs fortfarande främst av den amerikanska ekonomin. Trots att utvecklingen går åt rätt håll är återhämtningen sammantaget trög och enligt prognos normaliseras resursutnyttjandet först i som helhet. Återhämtningen bedöms av till exempel IMF som alltför långsam och organisationen efterlyser bland annat kraftfulla strukturreformer för att komma till rätta med den långsamma tillväxten i många . Figur 1: BNP-tillväxt i avancerade ekonomier, prognos 2016 och 2017. Årlig tillväxttakt i procent (ej kalenderkorrigerad). Till skillnad från de avancerade ekonomierna har flera av de stora tillväxtekonomierna präglats av inbromsning. Detta påverkar svenska tillväxtmarknader med särskild tyngdvikt på industriproduktion och råvaror. Vissa tecken på ljusning finns, men osäkerheten är stor. befinner sig i en känslig omvandling från en investeringsdriven till en konsumtionsdriven ekonomi, vilket dämpar landets tillväxttakt. Efter oro på de kinesiska finansmarknaderna och osäkerhet kring om landets inbromsning resulterar i en hårdlandning finns nu tecken på att tillväxttakten närmar sig mer uthålliga nivåer. och har drabbats hårt av minskad efterfrågan på råvaror och recessionen fortsätter . bedöms lågkonjunkturen bottna ur och ekonomierna börja växa igen. är ett undantag bland de större tillväxtekonomierna. Landet har klarat att upprätthålla en tillväxttakt på , i linje med den historiska tillväxttakten. Figur 2: BNP-tillväxt i tillväxtekonomier, prognos 2016 och 2017. Årlig tillväxttakt i procent. Källa: IMF World Economic Outlook, Världsmarknadsefterfrågan på svensk export bedöms växa långsammare än sitt historiska genomsnitt , vilket är i linje med den globala inbromsningen av handelsutvecklingen. förväntar sig att den svenska exportmarknaden växer med i genomsnitt 2016−2020. Det är en lägre ökningstakt än genomsnittet 1995−2015 som uppgår till . Figur 3: BNP i världen och svensk exportmarknad (procentuell förändring) Källa: Diagram 83 prognos, Sammanfattningsvis präglas den internationella återhämtningen fortsatt av både tröghet och osäkerhet. För att stärka tillväxtutsikterna krävs att både avancerade ekonomier och tillväxtekonomier genomför strukturreformer som stärker produktiviteten och tillväxten på medellång sikt. är det viktigt att EU-länderna tillsammans med reducerar de ökande politiska och ekonomiska riskerna som följer av utträde ur EU. För del är det av största vikt att, givet en långsam global återhämtning och en global trend mot svagare handelsutveckling, genomföra reformer med syfte att stärka svensk konkurrenskraft och öka svenska exportmarknadsandelar. 3.2 Strukturella obalanser gör att utanförskapet biter sig fast i befinner sig i en ovanlig konjunkturuppgång. Efterfrågan i svensk ekonomi har stärkts och BNP-tillväxten bedöms uppgå till 2017. Det som skiljer denna konjunkturåterhämtning från andra är att präglas av strukturella obalanser på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. Arbetsmarknaden präglas av en tudelning där en allt större andel arbetslösa, till övervägande del bestående av utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning, står allt längre från arbetsmarknaden. Bostadsmarknaden präglas av bostadsbrist som skapar stora svårigheter att få en bostad där jobben finns. Obalanserna innebär att arbetslösheten vänder upp och utanförskapet biter sig fast trots att befinner sig i en högkonjunktur. Dessutom ser vi att BNP-tillväxten hålls tillbaka eftersom matchningen mellan arbetslösa och arbetsgivare fungerar dåligt. Behovet av reformer är stort. och Finanspolitiska rådets utvärderingar visar att regeringens politik oroväckande nog saknar effekt eller till och med förstärker problemen. Utsikterna för svensk ekonomi stärktes och BNP-tillväxten i uppgick jämfört med föregående år. Investeringarna har ökat i och varit en viktig drivkraft för tillväxten. Bostadsinvesteringar och näringslivets övriga investeringar har ökat snabbt. är hushållens efterfrågan fortsatt en central del i återhämtningen. av ökande disponibel inkomst, bland annat till följd av jobbskatteavdragen, samt låga räntor och en hög befolkningstillväxt leder till ökad efterfrågan hos hushållen och offentlig sektor. finns dock flera tecken på att utvecklingen dämpas. har tillväxten mattats av. I takt med att resursutnyttjandet stiger begränsas de lediga resurserna i ekonomin och tillväxten hålls tillbaka. Också investeringstakten mattas av då befinner sig längre fram i konjunkturcykeln. Det finns också tecken på att hushållens konsumtion hålls tillbaka av det låga förtroendet för svensk ekonomi som har bitit sig fast allt sedan regeringen tillträdde. Hushållens syn på den svenska ekonomin har varit pessimistisk allt sedan valet . har sparkvoten legat på historiskt höga nivåer trots återhämtningen. bedömer att den höga tillväxten fortsätter men minskar betydligt 2017. faller tillväxttakten i BNP per capita kraftigt. väntas BNP per capita växa med under en procent . Tillväxten i svensk ekonomi har drivits av flera samverkande faktorer. För det första har den, tack vare alliansregeringens strukturreformer och väl avvägda stabiliseringspolitik i samverkan med en i huvudsak expansiv penningpolitik, klarat den utdragna lågkonjunkturen bättre än många jämförbara länder. Arbetskraftsdeltagandet har upprätthållits och ökade jämfört med högkonjunkturåren 2001 och 2007. Hushållens disponibla inkomst har också ökat betydligt, med upprätthållen inhemsk konsumtion som följd. goda utgångsläge har därmed skapat förutsättningar för en stark och bred återhämtning. För det andra har svensk penningpolitik gradvis blivit mer expansiv .