mot · H402456 · 2016-09-30 00:00:00 — Förberedelse av stöd till återuppbyggnad ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska stödja utbildningsinsatser inom byggsektorn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja återuppbyggnaden av elproduktions- och eldistributionskapacitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka tillgång till den europeiska marknaden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avvakta med demokratiska reformer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kapitalflykt och repatriering och tillkännager detta för regeringen. Hur postkonfliktscenario och vapenvila kommer att se ut är mycket vanskligt att spå om. Kampen mot IS ser ut att kunna gå mot sitt slut men risken är överhängande att övriga parter, efter IS:s sammanbrott, kommer att vända sig mot varandra. Trots detta bör redan nu utforma en plan för att stödja återuppbyggnad. Framförallt eftersom vissa insatser tar att förbereda. anser därför att en sådan plan bör upprättas . 2 Vilka policyinriktningar har störst effekt i postkonfliktområden? Prof. , universitet vid , har forskat kring utvecklingsekonomi i postkonfliktsituationer i en huvudsakligen afrikansk kontext och presenterat ett antal konkreta slutsatser i uppsatsen : How Should Policies be Distinctive? och böckerna Bottom Billion och Wars, guns and votes. Vi ser tydliga paralleller mellan dessa situationer och förestående postkonfliktsituation. Forskning visar att den genomsnittliga postkonfliktsituationen över lider en 40-procentig risk att återgå i väpnad konflikt (Collier, 2009, s. 80). Det internationella samfundets fokus bör, efter vapenstillestånd, ligga på att göra allt för att förhindra att väpnade strider återupptas. Den viktigaste variabeln som påverkar risken för förnyad konflikt är ekonomisk tillväxt. Ekonomin i postkonfliktområdet påverkar stabiliteten på så sätt att både inkomstnivå och återhämtningens hastighet står i direkt relation till risken för förnyad konflikt. Anledningen till detta är inte helt klarlagd men det handlar troligtvis om en kombination av faktorer; minskad arbetslöshet och fler i utbildning leder till mindre rekryteringsbas för väpnade grupper. Ekonomiskt välstånd ger människor något att förlora och generellt framtidshopp (Collier, 2009, s. 126). Ekonomisk återhämtning bör därför vara högst på prioriteringslistan i postkonflikthanteringen. vill inom utvecklingsbiståndet satsa på två konkreta områden: byggsektorn och elförsörjning. 2.2 Byggsektorn viktig i postkonfliktsituationer Typiskt för inbördeskrig är att byggsektorn drabbas mycket hårt. Nybyggnationer och reparationer avstannar i takt med att investeringar sinar, vilket i sin tur leder till förlust av kunskapskapital. Utbildning inom byggbranschen fungerar ofta genom lärlingsplatser, vilka försvinner när nybyggnationen avtar och företag lägger ner. Den demografiska grupp som dominerar inom branschen, män i vapenför ålder, rekryteras dessutom ofta in i de stridande parternas arméer. Både antalet utbildade arbetare och aktiva företag inom byggbranschen är därför ofta onormalt lågt i postkonfliktsituationer. följer alltid fredsuppgörelser av en snabb ökning av efterfrågan på byggtjänster, vilket i kombinationen med nedgången i utbud leder till en kraftig prisstegring. Den här prisstegringen blir en flaskhals i utvecklingsarbetet och leder till minskad effektivitet. Det leder också till minskad biståndseffektivitet eftersom biståndskronorna köper mindre nybyggnation, men också till att färre unga män anställs vilket är avgörande för att minska risken för förnyad konflikt. ser det därför som viktigt att i postkonfliktsituation snabbt öka utbudet av byggtjänster. Detta bör göras genom en kombination åtgärder. påbörja skapandet av utbildningar inom olika byggnadsrelaterade yrken och grundläggande företagande i flyktingläger och världssamhällen. Samma typ av utbildningsinsatser bör, när så blir möjligt, startas i . När givarsamfundet börjar finansiera återuppbyggnaden bör entreprenadavtalen anpassas till den svårighetsgrad som lokala byggföretag klarar av. Detta för att motverka att utländska företag konkurrerar ut de inhemska. Villkora stöd med att mottagarna inte anlitar kinesiska byggföretag. tenderar att inte anställa lokalbefolkningen. accepterar också exploateringsrättigheter som betalning, vilket kan vara attraktivt för en bankrutt postkonfliktstat. Den typen av avtal är dock mycket ofördelaktigt för beställaren eftersom det inte sker någon budgivning varken på byggsidan eller på exploateringssidan och bör därför undvikas. har redan fört diskussioner med Assad-regimen om t.ex. offshoreexploatering. har de flesta syrier tillgång till elektricitet två till . Elnätet och produktionskapaciteten är mycket begränsad och det råder brist på reservdelar och reparationer. FN samarbetar med inom ett projekt som ska leda till att hälften av landets elbehov tillmötesgås. visar studier att brist på elektricitet är den viktigaste faktorn som motverkar privata investeringar i postkonfliktsituationer. vill därför att samfundet i postkonfliktsituationen särskilt satsar på att snabbt återuppbygga elnät. Samfundet måste också tillse att de olika parterna träffar ett avtal om delning av elkraften. Det bör även utredas om äldre solpaneler som är på väg att kasseras kan skickas till för att stödja elförsörjningen . I samband med återuppbyggnad och reparation av elnätet bör undersökas om utbyggnad av bredbandstjänster kan göras inom ramen för samma projekt. Tillgång till den europeiska marknaden är en viktig åtgärd för att få att börja återhämta sig ekonomiskt. är en del av GSP-systemet, men vissa handelstullar återstår. Regeringen bör därför verka för att EU efter vapenstillestånd/fredsavtal ensidigt häver alla importtullar på varor från . Det bör också utredas om GSP-systemets ursprungsregler kan reformeras för att göra det mer fördelaktigt att bearbeta varor i . Den traditionella metoden för att skapa legitimitet för en viss regering i en postkonfliktsituation är att genomföra demokratiska reformer och hålla allmänna val. Forskning visar att detta inte alltid är en bra väg att gå. Steg mot fungerande demokrati bör vara det långsiktiga, slutgiltiga målet för återuppbyggnaden av landet, men ett nödvändigt steg på vägen är att först uppnå ett mått av stabilitet och ekonomisk tillväxt. Risken för att en postkonfliktsituation återgår i konflikt är, som vi sett, . Forskning visar att ju mer långtgående demokratiska reformer som genomförs inom tioårsperioden, ju högre är risken för återfall i konflikt. Statistiskt sett ökar risken till i länder som når upp till –4 på Polity IV-skalan. Hållande av allmänna val har en liknande effekt. Löften om att hålla val sänker risken för våldsamheter, medan risken sedan ökar efter att valet hållits. Sammantaget innebär allmänna val en ökad risk för återgång i våldsam konflikt. Demokratiska reformer och hållande av allmänna val bör därför, , inte vara ett prioriterat område och givarsamfundet bör inte trycka på de olika styrande entiteterna för att implementera sådana reformer. 4 Repatriering och återhämtning av utflyttat kapital Två saker som försvinner snabbt ur länder som drabbas av inbördeskrig är personer med tillgångar och kunskapskapital, och sådana personers tillgångar. Dessa två saker är också precis vad som fattas i många postkonfliktsituationer. innebär fred ofta inte att kapitalflykten avtar eftersom även postkonfliktekonomin ofta är en sämre placering än utländska alternativ. De faktorer som driver kapitalflykt i postkonfliktsituationer är risk, dålig avkastning och en övervärderad valuta. För att locka syrier som lämnat landet och fått permanenta uppehållstillstånd utomlands att återinvestera i bör givarsamfundet inrätta någon typ av instrument för att försäkra investeringar där så är möjligt. Givarsamfundet bör också erbjuda bistånd i form av experthjälp för ekonomiska reformer. Förutom kapital drabbas också postkonflikter av s.k. brain drain. Forskning visar också att det är personer med bättre utbildning som väljer att lämna landet. visar erfarenhet att även dessa personer har mycket svårt att etablera sig på arbetsmarknaden i . För att hjälpa återuppbyggnaden av bör därför regeringen inte utfärda några permanenta uppehållstillstånd till syrier, och inte förlänga några tillfälliga uppehållstillstånd för syrier när ett fredsavtal kommit på plats.