mot · H4023513 · 2016-10-26 00:00:00 — Eftersom godstransporter i låga hastigheter till sjöss ger mindre klimatpåverkan än vägtransporter är en utveckling av sjöfarten en viktig del för att uppnå våra miljömål. Det är angeläget att inte svenska särregler införs som fördyrar eller försvårar användningen av de inre vattenvägarna. Både järnvägsnät och vägnät lider runt om i vårt land av kapacitetsbrist på sina håll. Att öka andelen transporter till sjöss innebär att vi på ett effektivt sätt kan optimera användningen av vårt transportsystem. Det är viktigt att hänsyn tas till de behov som är kopplade till farleder, slussar och kanaler för att svara mot sjöfartens krav. Såväl som kräver en god infrastruktur för inlandssjöfart för att täcka behoven från näringslivet och medborgarna. som pågår är ett intressant exempel på hur förutsättningarna för transporter till sjöss kan stärkas. Projektet omfattar en rad anläggningsarbeten i och sluss där det sker en breddning av kanalen. Projektet ska stå klart och kommer bidra till ökad sjösäkerhet och stärkt kapacitet mellan och . Vi anser att det behöver tas ett helhetsgrepp om berörda regelverk och infrastruktur för att möjliggöra för inlandssjöfart på och . geografiska läge gör att vi har en stor styrka vad gäller sjöfart och vi måste ha hamnar som är anpassade därefter. En corehamn är en prioriterad hamn inom EU och innebär att hamnen kan få del av de ca som EU satsar på infrastrukturen . En corehamn är vidare en del av det europeiska som har till syfte att knyta ihop och förbättra infrastrukturen inom EU. Fem svenska hamnar ingår i corestatusen: , , , och . Genom att värna och utveckla våra corehamnar stärker vi som en sjöfartsnation. En viktig del för våra hamnar är goda landanslutningar med bra möjligheter att frakta vidare gods med tåg eller lastbil, och det är ett arbete som måste prioriteras. finns utvecklingsbehov i våra corehamnar för att möjliggöra nya arbetstillfällen och stärkt tillväxt, exempelvis behöver tillräcklig kapacitet för landanslutningar säkerställas. Sjöfarten har stor potential att möta de växande godsflödena till den skandinaviska halvön och en utveckling av hamnarna måste prioriteras. Våra hamnar måste ges förutsättningar att ligga i framkant för att kunna ta emot nytt, modernt tonnage. Det är viktigt att satsningar på väg och järnväg hänger samman med hamninfrastruktursatsningar då de är nödvändiga för att frakta gods vidare. Grundprincipen för investeringar i allmänna farleder och slussar är att staten ansvarar för finansiering av investeringsåtgärder fram till hamnområdesgränsen. När det gäller de av EU utpekade corehamnarna krävs ett nära samarbete mellan staten och respektive huvudman för hamnarna då man samfällt har ett särskilt intresse av att hamnarnas konkurrenskraft och möjlighet att ta emot moderna fartyg består, som en del i det europeiska . hamn är största hamn. Det är den sista anhalten för stora delar av svensk industris varor innan de skeppas ut i världen. Totalt beräknas av utrikeshandel och av containertrafik passera hamn. Det innebär att mer än 800 000 containrar passerar genom hamnen . hamns betydelse för jobb och tillväxt i hela går därmed inte att underskatta. För att bibehålla vår konkurrenskraft och värna hamn som största behövs investeringar. För att möjliggöra att hamn ska kunna ta emot de största oceangående containerfartygen oberoende av lastmängd behöver de omkringliggande farlederna fördjupas. Att fördjupa farlederna är viktigt för att stärka hamnens konkurrenskraft, vilket har en direkt koppling till jobb och tillväxt i och resten av . har i en studie visat att investeringar av detta slag har en hög samhällsekonomisk lönsamhet. Investeringar i muddringsåtgärder för att stärka hamns möjligheter att fortsätta växa bör övervägas i åtgärdsplaneringen. En stor del av industrin i norra använder sig av hamn för sina godstransporter. Mot bakgrund av ökningen av gods från gruvindustrin i framför allt är kapacitetshöjande åtgärder för hamn, framför allt i form av muddring, direkt nödvändiga. är en av de hamnar som valts ut som strategiskt prioriterad hamn av EU TEN-T och projektet får även ekonomiskt stöd från EU. används framför allt två befintliga utskeppningshamnar, och , av gruvnäringen i norr. Utskeppning som sker från är betydligt större än den volym som skeppas ut från . Gruvnäringen efterfrågar en utveckling av hamns farledskapacitet så att större, mer djupgående fartygstyper kan hanteras. Det skulle innebära kostnadseffektivare transporter och bidra till att stärka svensk konkurrenskraft. trädde svaveldirektivet i kraft i . Det bedöms kunna påverka malmkunders val av leverantör då det ökar transportkostnaderna i . Med tanke på att svaveldirektivet inte berör gods som skeppas ut från hamn krävs åtgärder i linje med ovan nämnda för att inte den svenska industrins internationella konkurrenskraft ska påverkas negativt. Det bör därmed övervägas om medel för investeringar i kapacitetshöjande åtgärder i hamn kan reserveras i åtgärdsplaneringen. Cykeln som transportmedel har en rad fördelar. Den har en positiv inverkan på folkhälsan, vilket är viktigt eftersom vi i dagens moderna samhälle är alltmer stillasittande. Cykeln minskar även utsläppen av växthusgaser samt trängseln på våra gator och vägar. anser att det är viktigt fortsätta arbetet med att få fler att välja cykeln. Det finns flera förbättringar att göra för cyklister, bl.a. i stadsmiljö för att stärka cykelns roll som transportmedel. Det är oroande att cykelolyckorna ökar. För att vi ska nå nollvisionen bör det därför prioriteras mer forskning och statistik vad gäller cykling för att öka både användande och säkerhet. har riktat två tillkännagivanden till regeringen. Ett om att ta fram en nationell cykelstrategi och vikten av en sammanhängande cykelinfrastruktur och ett om att se över möjligheterna att förenkla och göra det säkrare att cykla i stadsmiljö. Regeringen aviserade att strategin skulle komma , men den har ännu inte presenterats och det är angeläget att den kommer på plats så att stat, regioner och kommuner kan arbeta samlat för ett ökat cyklande. behöver bli bättre på att säkerställa att cykeln som trafikslag inkluderas vid planering och utbyggnad av infrastruktur. är mycket av vår infrastruktur anpassad för bilar och inte cyklar. En viktig punkt är att kommuner ytterligare ökar sina ansträngningar för öka samordningen sinsemellan för att den totala samhällsnyttan av en utbyggd cykelinfrastruktur blir så stor som möjligt. Även inom cykelområdet bidrar ny teknik till nya möjligheter. Vissa väljer bort cykeln särskilt på långa avstånd för att den upplevs som för fysiskt utmanande eller för långsam. Lösningen på det är en elcykel som i princip är en standardcykel med el-assistans. El-assistansen innebär att cyklisten kan ta sig fram bekvämt och utan nämnvärd ansträngning. Antalet elcyklar ökar snabbt i och enbart i säljs över 200 000 elcyklar . En ökad användning av elcykel som transportmedel skulle med största sannolikhet innebära att fler väljer cykeln framför bilen på längre pendlingsavstånd än . vill därför främja användningen av elcyklar genom att bättre anpassa utformning av infrastruktur och regler för denna nya form av cykling. Sverigeförhandlingen är en investering i jobb, bostäder, kollektivtrafik, järnvägar och vägar. Syftet med Sverigeförhandlingen är att skapa ett modernt och mobilt land som det stärker förutsättningarna för jobb och tillväxt i hela landet. Sverigeförhandlingen inkluderar utredning av flera olika projekt i form av nya stambanor för höghastighetståg, ytterligare en fast förbindelse mellan och , en östlig förbindelse i , ett uppdrag om att öka kollektivtrafiken, förbättra tillgängligheten och öka bostadsbyggandet i tre storstadsregioner , och och i samband med det ingå överenskommelser med berörda aktörer om ett antal möjliga cykelåtgärder samt att pröva förutsättningarna för att bygga ut järnvägen i norra . Förhandlingen omfattar med andra ord flera delar och en förhandlingsperson har tillsatts för att skapa samordningsvinster mellan bostäder och infrastruktur och för att säkerställa en ansvarsfull finansiering. Sverigeförhandlingen ska presentera sin slutrapport för regeringen. I ljuset av den kraftiga kostnadsökningen och att projektet beräknas vara samhällsekonomiskt mycket olönsamt säger nej till att bygga en ny höghastighetsjärnväg. Vi vill dock betona att Sverigeförhandlingens övriga uppdrag ska fortsätta och vi ser fram emot att ta del av förhandlingens slutbetänkande . I Sverigeförhandlingens uppdrag ingår att öka kollektivtrafiken, förbättra tillgängligheten och öka bostadsbyggandet i tre storstadsregioner , och . Dessa tre regioner bidrar starkt till svensk tillväxt och växer kraftigt. För att främja utvecklingen krävs investeringar i infrastruktur som ger hög tillgänglighet och fler bostäder. Förhandlingsfasen mellan Sverigeförhandlingen och berörda kommuner inleddes och kommer att avslutas som senast . Sverigeförhandlingens slutrapport och överenskommelser om medfinansiering med berörda parter utgör en viktig del av det fortsatta arbetet med åtgärdsplaneringen. Sverigeförhandlingen har i uppdrag att ingå överenskommelser med berörda aktörer som inkluderas i storstadspaketen. Arbetet syftar till att öka tillgängligheten och kapaciteten i transportsystemet och en förutsättning är att cykelåtgärden knyter an och ökar nyttan av de andra storstadspaketsinvesteringarna. Cykeln utgör ett viktigt transportsätt som kan bidra till att minska utsläppen från transportsektorn och bidra till målet om ett fossilfritt 2045. Sverigeförhandlingen har i uppdrag att analysera och pröva möjliga finansieringslösningar för en östlig förbindelse i . Den skulle utgöra den sista nödvändiga delen för att fullfölja bygget av en ringled runt . En östlig förbindelse sträcker sig från vid till strax väster om trafikplats . Tunneln skulle koppla samman södra och norra och minska trycket på övriga förbindelser som går över Saltsjö-Mälarsnittet så som Essingeleden och innerstadsbroar. En östlig förbindelse bör byggas och behövs för att fullfölja arbetet med en ringled runt . Det skulle ge stora nyttor för hela regionen och avlasta från trafik vilket innebär att miljön, säkerheten och framkomligheten skulle förbättras. Förhandlingar med berörda kommuner om medfinansiering pågår inom ramen för Sverigeförhandlingen. Utfallet av förhandlingarna och en eventuell användning av brukaravgift är komponenter som kan vara del av den slutgiltiga finansieringslösningen av projektet. Sverigeförhandlingen har i uppdrag att pröva och analysera förutsättningarna för en fortsatt utbyggnad av järnvägen i norra med ett betydande inslag av medfinansiering från näringsliv, kommuner och regioner. Effektiva, pålitliga och kapacitetsstarka järnvägstransporter är av stor vikt för näringslivet i norra . Brister i transportsystemet i norr slår mot jobb och tillväxt i hela landet och försvagar svensk konkurrenskraft. I kapitlet om brister i transportsystemet lyfts behovet av kapacitetsförstärkningar på vissa järnvägsstråk i norra . Sverigeförhandlingen kommer senast redovisa vilka slutsatser de har dragit av sitt arbete. De kommer utgöra ett viktigt underlag inför kommande åtgärdsplanering som lägger grunden till nästa nationella plan. Regeringen har att inom ramen för fastställande av en nationell plan ett ansvar för att lösa frågan långsiktigt och hållbart. Ny fast förbindelse – Sverigeförhandlingen har i uppdrag att ta initiativ till och föra samtal med företrädare för om en ny fast förbindelse mellan länderna samt att lämna ett förslag på hur den fortsatta hanteringen av frågan kan se ut. har även fått i uppdrag att bl.a. se över frågor rörande kostnader, uppskattade samhällsnyttor och finansieringslösningar, vilka kommer att redovisas . bedömer i att det på lång sikt finns ett behov av ökad kapacitet i transportsystemet i . Ökad integrering och väntad kraftig tillväxt av import och export är två av orsakerna. En ny förbindelse skulle främja jobb och tillväxt på båda sidor av och bidra till ett mer robust transportsystem. När det gäller frågan om att bygga en ny fast förbindelse mellan och är det viktigt att faktorer som ekonomiska förutsättningar, fysiska planeringsförutsättningar och samarbete mellan berörda aktörer i de både länderna beaktas. Sverigeförhandlingens bedömning är att kontakt med danska företrädare kan tas . Vi är positiva till att bygga en ny fast förbindelse mellan och . De underlag som ska redovisa till Sverigeförhandlingen kommer utgöra viktiga delar i det fortsatta arbetet mot att nå en överenskommelse mellan våra två länder. En stor andel av alla de transporter som sker i utgörs av gods som ofta har sin slutdestination utomlands. Eftersom välstånd till stor del bygger på export av varor och tjänster är det av största vikt att den gränsöverskridande trafiken fungerar väl. I många delar av landet sträcker sig även arbetsmarknadsregionerna bortom landsgränser. I och är en naturlig del av arbetsmarknaden och i exempelvis är en region som sysselsätter många människor. I dessa regioner behöver både väg- och järnvägstrafiken fungera på båda sidor gränsen om människor och företag ska kunna dra nytta av det gränsöverskridande utbytet. Det finns ett antal viktiga stråk i den gränsöverskridande trafiken som behöver ha en tillförlitlig standard både vad gäller järnväg och väg. Exempelvis måste trafiken över fungera för att svenska företag och arbetspendlare inte ska drabbas negativt. Ifall en störning sker på bron eller längre söderöver kan det få omfattande konsekvenser. stängdes av i båda riktningarna efter att en olycka inträffat i en av tunnlarna i anslutning till bron. Olyckan illustrerar hur känsligt vårt transportsystem kan vara. spårade ett godståg ur vid Farris i och orsakade skador på rälsen som fick repareras . Då blev järnvägstransporterna med färja via det enda alternativet för den svenska exportindustrin. För att öka robustheten i systemet bör regeringen därför ta fram en nationell strategi för gränsöverskridande järnvägstrafik för att reducera negativa konsekvenser av störningar i transportsystemet. har arbetspendlingen i även försvårats av id-kontrollerna. Dessa bör därför utföras på ett sätt som medför en så begränsad negativ inverkan på arbetspendlingen som möjligt. Det är viktigt att betona betydelsen av Airport för stora delar av . I en alltmer integrerad spelar flygplatsen en avgörande roll för många boende på den svenska sidan av sundet. Anslutningarna till och från Airport behöver fungera smidigt för att främja jobb och tillväxt i både och . Det är särskilt viktigt att betona i ljuset av de id-kontroller som införts och som skapar dagliga problem för de svenskar som behöver ta sig till och från flygplatsen. Ett annat viktigt gränsöverskridande trafikstråk är vägen och järnvägen mellan och . är i realiteten största hamn och godstrafiken mellan och är omfattande. En stor del av transportarbetet mellan städerna sker på väg då järnvägen inte uppfyller de omfattande krav som gods- och persontrafiken ställer. Ska behålla sin ställning som största hamn måste trafiken till och från staden fungera på ett tillfredsställande sätt. Kapacitetshöjande åtgärder på järnvägen mellan och är av betydelse för både och . Ett stort ansvar för att den gränsöverskridande trafiken fungerar mellan och våra grannländer ligger hos regeringen. Det krävs att samarbetet kring trafikfrågor fungerar och att en gränsöverskridande samverkan kring trafikplanering sker när detta är nödvändigt. Insikten om att trafiksituationen i , och även påverkar svenska arbetsmarknadsregioner är viktig och bör därför ges utrymme i dialogen med respektive lands regeringar. Genomförandet av det transeuropeiska nätverket för transporter, TENT-T, ska bidra till att skapa tillgänglighet till unionens alla regioner och bidra till en hållbar tillväxt samt social, ekonomisk och territoriell sammanhållning. TEN-T ställer krav på att utveckla stomnätet till 2030 och ingår i korridoren –. Stomnätskorridorerna, som totalt är nio stycken, utgör ett av de viktigaste verktygen för en samordnad planering av gränsöverskridande infrastruktur för EU:s medlemsstater. Boriana (M)