mot · H4023568 · 2016-12-14 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det övergripande målet för utbildnings- och forskningspolitiken bör vara att ska vara en framstående kunskapsnation, där utbildning, forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och effektivitet samt bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta mätbara delmål som systematiskt ska utvärderas och ingå i regeringens resultatredovisning för berörda utgiftsområden, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att ska öka sin andel av beviljade medel från EU:s forsknings- och partnerskapsprogram, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka lärosätens ledarskap och att tydliggöra rollen för lärosätenas styrelser, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att olika lärosäten som samverkar med varandra inom utbildningsområdet bör premieras, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av en fortsatt profilering av universitet och högskolor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalitet och samverkan i forskning bör premieras och att av tillförda direkta anslag bör fördelas baserat på prestation enligt en modell där alla lärosäten konkurrerar i samma grupp, inklusive och , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till om ett nytt resurstilldelningssystem för högre utbildning och forskning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppdrag att lämna förslag om hur statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation kan utvärderas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska finnas fastställda kriterier för vad som gäller för att ett lärosäte ska få benämnas universitet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ge () i uppdrag att analysera utvecklingen då det gäller digital kompetens inom högre utbildning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att forskningsprogram ska anpassas till EU:s och bli sjuåriga, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska arbeta fram en handlingsplan för att tidigt kunna påverka kommande ramprogram inom EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra till en s.k. forskningshubb och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa forskningsinfrastruktur lokaliserad vid lärosäten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning om neutroner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge , tillsammans med berörda lärosäten, i uppdrag att göra en konsekvensanalys av vad ett ökat tillgängliggörande av forskningsinfrastruktur skulle innebära, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att alla meriteringsanställningar ska ge rätt till prövning för tillsvidareanställning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att meriteringsanställda ska meritera sig både vetenskapligt och pedagogiskt samt att se över huruvida mobilitet bör vara meriterande, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att införa ett enhetligt system för meriteringsanställningar vid svenska lärosäten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för ett ökat samarbete mellan lärosäten, arbetsliv och relevanta branschorganisationer samt för en kontinuerlig dialog om utbildningars innehåll och dimensionering av lärosätens utbildning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avhjälpa formella hinder för internationella studenter och forskare som söker till, och verkar vid, svenska lärosäten och institut, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att presentera ett förslag till en svensk rymdstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om det nationella forskningsprogrammet ”Beredskap i en orolig tid” som presenteras i motionen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om de kommentarer och ändringsförslag som gäller regeringens satsningar på olika forskningsprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska erbjuda internationellt konkurrenskraftiga näringsvillkor för att locka utländsk arbetskraft och forskningsinvesteringar till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagändringar för att fler utländska forskare och studenter ska stanna i bör utvärderas och följas upp, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mer bör göras för att stimulera privata forsknings- och utvecklingsinvesteringar i , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om innovationsupphandling till offentlig sektor, där såväl civil som militär innovationsupphandling bör beaktas i högre grad, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkning av institutssektorn genom () och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka kvaliteten och likvärdigheten i innovationskontorens verksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samarbete med inkubatorer ska leda till att utnyttja inkubatorernas fulla potential som kommersialiseringsmotorer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om teknik och tjänsteutveckling inom energiområdet för att ta till vara möjligheter som kommer inom områden såsom digitalisering, förnybar energi och modern distribution, och detta tillkännager för regeringen. Alliansregeringen stärkte svensk forskning och utveckling är en kunskapsnation. Vår befolkning är välutbildad, vården är modern och vår industri är högteknologisk. Detta är resultatet av en lång svensk tradition när det gäller att satsa på både bildning och god utbildning, som är tillgänglig för alla. Vi vet att utbildning, forskning och entreprenörskap lägger grunden för att möta olika samhällsutmaningar och att det bidrar till att stärka svensk konkurrenskraft och tillväxten av fler och nya jobb. Alliansregeringen genomförde historiska satsningar för att stärka svensk forskning och innovation. Anslagsnivån för forskning och innovation höjdes med , en ökning . Vidare initierade alliansregeringen långsiktiga satsningar på strategiska forskningsområden (SFO) inom globalt viktiga samhällsområden såsom hälsa, teknik och klimat. Alliansregeringen inrättade även strategiska innovationsområden (SIO) och projekt för utmaningsdriven forskning (UDI). En viktig prioritering från allianspartierna var också att stärka kvaliteten i den högre utbildningen genom att kraftfullt öka anslagen till högskoleutbildningar, framför allt inom humaniora och samhällsvetenskap. För utbildningar inom dessa vetenskapsområden, där flest studerar, ökades anslagen per studieplats . Därutöver gjordes särskilda satsningar på att kraftigt öka antalet utbildningsplatser på viktiga bristområden såsom inom läkar-, tandläkar- och ingenjörsprogrammen. Dessutom infördes i politisk enighet en ny lärarutbildning. Inom forskningsområdet premierades kvalitet. Alliansregeringen inrättade ett nytt resurstilldelningssystem där av nya anslag fördelades utifrån de internationellt vedertagna indikatorerna extern publicering och citering samt intäkter från externa anslag. Därutöver togs initiativ till att premiera samverkan och innovation. Alliansregeringens utbildningspolitik utgick från kvalitet, relevans och nyttiggörande. Hållbar utveckling och entreprenöriellt lärande finns nu inskrivet i styrdokumenten för hela utbildningskedjan. och högskolor inrättades innovationscentrum, och flera lärosäten fick möjlighet att starta egna holdingbolag. Alliansregeringen skapade bättre förutsättningar för lärosäten att profilera sig som regler ändrades för att tydliggöra att forskning av hög vetenskaplig kvalitet kan finnas vid alla lärosäten. Kort sagt var satsningarna för ökad vetenskaplighet, kvalitet och samverkan bärande inslag under alliansregeringens två mandatperioder. Alliansregeringen tillsatte flera utredningar, bland annat om akademins ledarskap. Dessutom genomfördes kunskapsdrivande satsningar inom hela utbildningskedjan. Karriärlärarsystemet och etableringen av forskarskolor hade till syfte att öka graden av bland annat vetenskaplig metodik och ämnesdidaktik i undervisningen i ungdomsskolan. Detta var historiskt stora satsningar som har stärkt som kunskapsnation. Men det räcker inte. Andra länder kommer i kapp och därför måste ett strategiskt och systematiskt ledarskap fortsatt genomsyra hela utbildningsområdet. anser att regeringens forskningspolitiska ambitioner i propositionen 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft är för lågt ställda och alltför otydliga. I sin budget höjer regeringen nivån på basanslagen med . Detta innebär ingen procentuell höjning av basanslagen trots tidigare löften. Basanslagen kommer därmed att ligga kvar på samma nivå som . Regeringens styrning av forskningen och utvecklingen är otydlig. Trots att basanslagen inte ökar ställer regeringen ytterligare förväntningar på vad lärosäten ska åstadkomma. framgår det inte i propositionen hur lärosäten ska prioritera mellan sitt huvuduppdrag och nya förväntningar. Regeringen ger lärosätena flera nya uppdrag: Stärkt samband mellan forskning och utbildning Rekrytering av de bästa forskarna Större ansvar för forskningsinfrastrukturen Deltagande i och medfinansiering av större EU-program. Därutöver förväntas basanslagen räcka till att ta ett helhetsansvar för forskarutbildning, forskares karriärer och en utvecklad samverkan med det omgivande samhället samt verka för nyttiggörande av forskning. Regeringen har tidigare aviserat att även högre utbildning ska ingå i propositionen. Det saknas dock både betydande förslag och investeringar inom detta område. En hållbar forskningspolitik ska vara långsiktig. Propositionen saknar dock förslag som stärker lärosätens möjligheter till långsiktig planering. Propositionen saknar nödvändiga åtgärder för att stärka lärosäten som karriärsystem, möjlighet för tydligare profilering samt internationalisering. Propositionen utelämnar även hur regeringen avser att ska attrahera och behålla forskartalanger till de nya forskningsinfrastrukturerna, en strategi för att kunna öka andelen forsknings- och innovationsmedel från EU samt hur excellens ska premieras och framstående forskning säkerställas. Regeringens proposition för högre utbildning, forskning och innovation är ofullständig och saknar förslag på de utmaningar som står inför. mål för utbildning, forskning och innovation behöver en långsiktigt hållbar strategi för forskning och innovation för att bibehålla en stark position i den internationella konkurrensen. Det kräver tydliga mål som kan följas upp och starkt ledarskap. anser därför att det övergripande målet för högre utbildning, forskning och innovationspolitik bör lyda och ersätta regeringens mål: ska vara en framstående kunskapsnation, där utbildning, forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och effektivitet samt bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Målet ska följas upp och utvärderas systematiskt enligt följande delmål: Att offentliga och privata investeringar i FoU ska överstiga EU:s mål. Att andel av beviljade medel från EU:s forsknings- och partnerskapsprogram ska vara 2020. Att svensk forskning och innovation fortsatt ska vara ledande jämfört med andra europeiska länder mätt som citeringsgenomslag () och samlat innovationsindex (European Innovation Scoreboard). Att jämställdheten ska öka såväl inom grundutbildningar som bland meriteringsanställningar. Att stimulera en bredare användning och utveckling av etablerad svensk forskningsinfrastruktur såsom , ESS och . Att mobiliteten bland svenska forskare ska öka såväl mellan lärosäten som mellan lärosäten och näringsliv samt offentliga verksamheter. Att fördelningen av resurser från forskningsfinansiärerna ska ske effektivt. Effektiv resursfördelning för stärkt kvalitet Högre ambitionsnivå för svensk forskning satsar mycket stora resurser på forskning. Beloppet uppgår till av BNP, vilket kan jämföras med nivån då vi investerade . EU har satt målet att medlemsstaterna ska satsa av BNP på FoU. anser att det ska finnas ett mål som visar på ambitionsnivån då det gäller investeringar för landets forskning och utveckling. Målet ska vara tidsatt och mätbart och därmed tydligt kunna redovisa hur stor andel av BNP som satsar på forskning och utveckling. satsar mer än regeringen för att stärka basanslagen. anser att det är rimligt att höja basanslagen för att stärka kvaliteten och möjliggöra för lärosätena att genomföra sitt uppdrag. Det kan upplysningsvis tilläggas att budgetförslag innehöll en motsvarande satsning, dvs. Lärosätenas förmåga att ansöka och få externa medel från EU:s forsknings- och partnerskapsprogram beviljade har inte varit tillräckligt god . Det är en oroväckande utveckling som måste brytas. Statistisk visar att har tappat i andel beviljade medel, jämfört med EU:s tidigare forskningsprogram (FP7). Statistiken visar dessvärre också att svenska forskare inte når upp till tidigare nivåer då det gäller Europeiska forskningsrådets anslag (ERC-anslaget) som beviljar bidrag till enskilda forskare baserat på deras grad av vetenskaplig excellens. Likaså visar statistiken att de större lärosätena har tappat förhållandevis kraftigt jämfört . I jämförelse med det tidigare ramprogrammet (FP7) har på aggregerad nivå () tappat från till av tillgängliga medel. Utvecklingen måste brytas, därför krävs ett strategiskt arbete samt tydliga och mätbara mål. högskolor och universitet har en viktig roll att spela som samhällets kritiska och självreflekterande spegel, men också som motor i den kunskapsdrivna tillväxten. I en globaliserad och föränderlig värld ställs stora krav på ett strategiskt ledarskap. Det gäller också för universitet och högskolor. Det finns flera studier som visar att ett välfungerande och akademiskt ledarskap har stor betydelse för den vetenskapliga kvaliteten i utbildning och forskning. Det är också av vikt att styrelser vid universitet och högskolor har den kompetens som krävs för att svenska lärosäten ska kunna hålla en internationellt sett hög kvalitet. Kompetens och sammansättning spelar stor roll för hur en styrelse fungerar. (Iva) har presenterat en rapport som behandlar just utmaningar och utvecklingspotential avseende universitets- och högskolestyrelser. Där föreslås bland annat att rekryteringen av nya ledamöter till en styrelse ska vara grundad på definierade kompetensprofiler och att hänsyn ska tas till lärosätets sammantagna behov. Alliansregeringen tillsatte (2015). Utredningens slutsatser bör följas upp för att fortsatt stärka lärosätenas ledarskap och tydliggöra universitetsstyrelsernas roll. Ökad profilering av universitet och högskolor anser att landets lärosäten i högre grad ska renodla sin profil och vidareutveckla sitt strategiska arbete då det gäller såväl grundutbildning som forskning. Under alliansregeringen infördes en stimulanspeng för lärosäten som ville öka sin samverkan. Detta fick till följd att några lärosäten knöt sig mycket nära varandra och till och med gick samman. Det är viktigt att lärosätena i högre grad samverkar då det gäller utbildningsutbud, dimensionering av utbildningsprogram och forskning. Ökad samverkan inom dessa områden bör premieras och hinder undanröjas. Ökad profilering är ett sätt att höja kvaliteten i såväl högre utbildning som forskning eftersom alltför små utbildningsmiljöer tenderar att ha svårare att leva upp till erforderliga krav. Det krävs en ”kritisk massa” av studenter, doktorander och lärare för att uppnå en stimulerande utbildnings- och forskningsmiljö. Resurstilldelningen till universitet och högskolor är ett viktigt styrinstrument för politiken. uppgår lärosätenas s.k. basanslag till medan externa intäkter utgör . För att premiera vetenskaplig kvalitet införde alliansregeringen en modell där av nya resurser omfördelades mellan lärosätena baserat på indikatorerna externa anslag för forskning samt publiceringar och citeringar. Samtliga lärosäten garanterades dock en miniminivå för forskarutbildning och forskning, den s.k. basresursen, om per helårsstudent. För att stimulera ökat nyttiggörande av forskningen fick () och i uppgift att utarbeta modeller för hur framtida resurser också skulle kunna fördelas baserat på lärosätenas samverkan med det omgivande samhället. modell har testats i en pilotstudie medan VR:s modell har remissbehandlats och bereds nu i . För allianspartierna är det viktigt att modellen som införs ska vara transparent och enkel att använda samt att den stimulerar och premierar vetenskaplig kvalitet, resultat i form av forskningsgenombrott och samverkan med övriga samhället. Vi avvaktar analys i detta avseende. Däremot anser vi att principen med den resursfördelningsmodell som alliansregeringen använde har varit bra och att systemet med omfördelning ska finnas kvar och att modellen bör föreskriva att av nya basanslag ska omfördelas baserat på väl kända indikatorer. Vi anser också att alla statliga lärosäten vid omfördelningen ska konkurrera i samma grupp, inklusive samt högskolan i . Regeringen presenterar inte ett färdigt förslag till ramar avseende fördelning av framtida forskningsmedel. Regeringen definierar inte indikatorn samverkan. Däremot vill den ge denna indikator samma viktning som de nu gällande indikatorerna: externa anslag samt citeringar och publiceringar. Regeringen behöver tydliggöra hur den avser att definiera samverkan samt varför samverkan ska tillskrivas samma vikt som övriga indikatorer. Samverkan får inte ske på bekostnad av vetenskaplig och konstnärlig kvalitet och excellens. Regeringen måste återkomma med enligt vilken modell den avser att resurser ska fördelas för . förändringar av resursfördelningen till lärosäten har aviserats i forskningspropositionen. Regeringen underlåter att ge besked om hur resurser ska fördelas . Detta är allvarligt. Regeringen bör återkomma före nästa beslut och redovisa principerna för resursfördelningen. vill att den kommande utredningen om resurstilldelningssystemet ska pröva frågan om att tilldela lärosätena resurser för utbildning, forskarutbildning och forskning i ett anslag. Det skulle kunna stärka sambandet mellan utbildning och forskning. Kvalitetsuppföljning av svensk forskning och innovation saknar ett system för en samlad och oberoende analys av vilka resultat och effekter som statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation har. Det finns i de flesta jämförbara länder. För att lära mer om hur olika europeiska länder har organiserat sitt arbete på området gav (Iva) Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (Nifu) i uppdrag att studera frågan. Den färdiga studien bygger på ett tjugotal samtal med forskningsanalytiker från olika länder. För att säkerställa att investeringar i forskning, utveckling och innovation är effektiva krävs bättre uppföljning. föreslår därför att en utredning tillsätts för att lämna förslag på hur ett sådant system kan inrättas. Fastställ kriterier för universitetsstatus Det är viktigt att möjligheterna för dagens högskolor att erhålla universitetsstatus klargörs. Det ska finnas tydliga kriterier för att undvika godtycklighet. Därför anser att regeringen ska återkomma med förslag på sådana kriterier. Digital strategi för högre utbildning Modern teknik står inte i motsatsförhållande till traditionell lärarledd undervisning utan ska snarare ses som ett komplement som kan förbättra undervisningen och höja resultaten. (2016:4) anser att och högskolor behöver en strategi för digitalisering. Kommissionen föreslår att UKÄ får ett uppdrag att följa och analysera utvecklingen avseende digital kompetens inom högre utbildning. anser att regeringen ska ge UKÄ i uppdrag att analysera utvecklingen då det gäller digital kompetens inom högre utbildning. Långsiktighet, nationella forskningsprogram och EU EU lanserade 2014 sitt största ramprogram för forskning och innovation, Horizon 2020. Programmet löper och består av tre delar: spetskompetens, industriellt ledarskap och samhällets utmaningar. För att optimera och ge möjlighet att koordinera forskningssatsningar med satsningar inom EU, anser att löptiden för de svenska forskningsprogrammen bör gå om lott med EU:s program och därmed ha samma längd. Vi menar att det finns fördelar med viss samordning mellan forskningsprogram inom EU då resurser och kompetens kan utnyttjas bättre. Långsiktighet är av stort värde men måste vägas mot den konstanta utveckling som ändrar förutsättningarna för forskning och innovation. anser därför att forskningsprogram bör bli sjuåriga. anser vidare att regeringen ska arbeta fram en handlingsplan inför nästa programperiod i EU med syfte att i högre grad påverka inriktningen på EU:s forskningsprogram samt öka hemtagandet av resurser för forskning, innovation och infrastruktur kopplad till forskning och innovation. har investerat i forskningsinfrastruktur av världsklass. , och är samtliga anläggningar med stor potential för framgångsrik forskning och innovation. Den framtida finansieringen av forskningsinfrastruktur behöver säkerställas. Det gäller såväl nationellt som internationellt. har gjort flera åtaganden i internationell infrastruktur, vilka blivit kostnadskrävande avseende drift och underhåll. De får därför också stor påverkan på utrymmet för finansiering och drift av nationell forskningsinfrastruktur. Det krävs tydligare prioriteringar på såväl nationell som EU-nivå för att säkerställa finansiering av drift och underhåll av nuvarande och kommande forskningsinfrastruktur. Regeringen saknar förslag för att säkerställa finansieringen av forskningsinfrastruktur lokaliserad vid lärosäten. anslår för detta . Anslaget förs till . Det kan upplysningsvis tilläggas att anslog för detta i sitt förslag till budget . Europeiska spallationskällan, ESS fick i uppdrag att utarbeta en strategi för ”att stimulera svenskt deltagande, utnyttjande och kompetensförsörjning kring uppbyggnaden och driften av den europeiska spallationskällan (ESS)”. Ett förslag till strategi lämnades till regeringen . anser att flera av de förslag som lyfter bör genomföras för att ESS tillsammans med de andra stora forskningsinfrastrukturerna ska kunna bidra till att göra än mer attraktivt för forskning och innovation. () har varit ett föredöme och har redan agerat samt bekostat forskarskolor. SSF har identifierat att fler lärosäten behöver forskare som har kunskap om möjligheterna med neutronspridning och har därför utlyst stöd för forskargrupper inom området. För att optimera användandet av ESS krävs forskare, tjänsteutvecklare och näringsliv som är insatta i de möjligheter som anläggningarna ger.