mot · H4023350 · 2016-10-05 00:00:00 — Osakliga skillnader och avvikelser från det försäkringsmedicinska beslutsstödet kan därmed upptäckas och utredas. Vid upprepade anmärkningar liksom vid rent fusk bör rätten till utfärdande av sjukintyg kunna dras in. föreslår att i nära samarbete med Inspektionen för vård och omsorg får i uppdrag att granska läkares och vårdgivares sjukskrivningsbeteende och även möjlighet att dra in rätten att utfärda sjukintyg vid misskötsel. bör det försäkringsmedicinska beslutsstödet utvecklas. satsar för detta ändamål. Stärk drivkrafterna att komma tillbaka till arbete Att regler och ersättningsnivåer i sjukförsäkringen påverkar sjukfrånvaron är väl känt i forskningen. Sjukförsäkringssystemet har en långsam avtrappning som medför att ersättningen minskar först vid dag 365 då ersättningsnivån minskar från till av den sjukpenninggrundande inkomsten. Den första karensdagen är det enda och tydliga exemplet på en tidig tröskel in i sjukförsäkringens sjuklönedel. För att stärka incitamenten att komma tillbaka till arbete tidigare vill stärka drivkrafterna för att komma tillbaka till arbete genom att öka avtrappningen av sjukpenningen och införa en karensdag vid övergången från sjuklön till sjukpenning, det vill säga vid dag 15. Dagens regelverk som medger att särskilt allvarliga sjukdomstillstånd kan undantas från nedtrappningen i ersättningsnivåer ska också fortsättningsvis gälla. föreslår att en ny karensdag införs vid dag 15. Den ska tillsammans med den första karensdagen utformas som ett karensavdrag. Detta bedöms stärka de offentliga finanserna med . föreslår att sjukpenningen ska uppgå till av den sjukpenning-grundande inkomsten från dag 90 och av den sjukpenninggrundande inkomsten från dag 365. Detta bedöms stärka de offentliga finanserna med 2017, 2018 och 2019 samt 2020. Inför en förebyggandegaranti mot psykisk ohälsa Utvärderingar av insatser mot psykisk ohälsa innan och efter sjukskrivning har visat att de behandlingar som sätts in innan sjukskrivning hade god effekt på patientens hälsa, medan de som sattes in efter sjukskrivningen hade begränsad effekt. En rimlig målsättning är att den som har ett jobb och är i behov av förebyggande insatser ska kunna påbörja dessa inom en månad. bör lagstiftningen skärpas vad gäller landstingens ansvar att erbjuda förebyggande insatser för att motverka ohälsa. satsar på förebyggande insatser inom området psykisk ohälsa. bör lagstiftningen skärpas vad gäller landstingens ansvar att erbjuda förebyggande insatser för att motverka ohälsa. Stärk anställdas möjligheter att få förebyggande behandling via arbetsgivaren En arbetsgivare kan erbjuda sin personal skatte- och avgiftsfri personalvårdsförmån i form av motion och annan friskvård av enklare slag och mindre värde. Inom ramen för friskvård omfattas ”stresshantering”, enligt . finns också en möjlighet för arbetsgivaren att göra avdrag för kostnader för förebyggande behandling, om arbetsgivaren kan visa att behandlingen syftar till att den anställde ska kunna fortsätta att förvärvsarbeta. Dessa möjligheter bör utvecklas så att anställda och arbetsgivare uppmuntras agera förebyggande i större grad. vill se över friskvårdsbidraget för att säkerställa att förebyggande behandling vid psykisk ohälsa medges regelmässigt. föreslår att får ett särskilt uppdrag att öka informationen om förebyggande insatser mot psykisk ohälsa till arbetsgivare. f.Socialförsäkringssystem som stödjer återgång i arbete Många delar av de svenska bidragssystemen har reformerats för att öka drivkrafterna att arbeta och minska risken att människor pressas ut i utanförskap. Tack vare alliansregeringens reformer av social- och arbetslöshetsförsäkringarna har utanförskapet minskat med nästan en fjärdedel. Men mer behöver göras. Först och främst måste vi minska hindren för de som står längst ifrån arbetsmarknaden att få det första jobbet, och de som haft ett jobb ska kunna komma tillbaka. Men det är också viktigt att vi har kontroll på socialförsäkringssystemen för att hejda stora utgiftsökningar. Växling mellan föräldrapenning på grundnivå och förskola stärker arbetslinjen För den som ännu inte kommit in på arbetsmarknaden är det avgörande att det är lätt att lämna barnen på förskola och att drivkrafterna att söka arbete är tydliga. Långa tider av frånvaro från arbetsmarknaden, exempelvis genom att kombinera bidrag och föräldrapenning leder till att trösklarna in till jobb blir allt högre och risken för långvarigt utanförskap ökar. Utrikes födda kvinnor har en sysselsättningsgrad som är lägre än för inrikes födda kvinnor. Många har aldrig kommit in på arbetsmarknaden eller fått sitt första jobb. Denna fattigdomsfälla kan inte accepteras. För att stärka arbetslinjen för dem som aldrig fått sitt första jobb bör en växling göras mellan föräldrapenning för de som saknar sjukpenninggrundande inkomst och utökad förskola för dem som lever på bidrag. Med en mer generös förskola och kortare föräldrapenning bör kraven på att göra sig anställningsbar också öka. Det kan ske exempelvis genom bredare arbetssökande eller utbildning. föreslår att föräldrapenning på grundnivå, det vill säga för den som inte har arbetsinkomst, begränsas . Förslaget bedöms stärka de offentliga finanserna med 2017, 2018, 2019 och 2020. Regler för aktivitetsersättning ska inte leda till utanförskap Antalet unga med aktivitetsersättning, förtidspensionssystemet för dem , har ökat med . har av dem som tidigare haft aktivitetsersättning någon typ av förvärvsinkomst efter 30‐årsdagen. Det är en indikation om att unga förtidspensioneras trots arbetsförmåga. En viktig faktor för inflödet av unga i aktivitetsersättningen är att alla ungdomar i grund- och gymnasiesärskola som inte avslutat sin skolgång har automatisk rätt till aktivitetsersättning, utan prövning av arbetsförmåga, vid så kallad förlängd skolgång. Dessa ungdomar tenderar att helt eller delvis bli kvar i förtidspensionssystemet. vill reformera regelverket så att unga människor inte med automatik får förtidspension enbart för att man går i särskola. Som huvudregel bör ungdomar med förlängd skolgång omfattas av det vanliga studiestödssystemet. Förtidspension ska inte vara en rättighet utan beviljas av utifrån behov. föreslår att ersättningsmodellen vid förlängd skolgång reformeras. Förslaget bedöms stärka de offentliga finanserna med 2017, 2018, 2019 och 2020. g.Bekämpa skattefusk och bidragsfusk I ska man göra rätt för sig. De som utnyttjar våra system för fusk och missbruk tar sig rätten att leva på andras bekostnad. Det kan aldrig accepteras. Vare sig det gäller de som inte betalar skatten som de ska eller de som tar emot bidrag som de inte har rätt till. En regering som tar ansvar för ekonomin måste outtröttligt bekämpa skattefusk och bidragsfusk. Tyvärr är regeringens insatser mot skattefusk otillräckliga och saknar konkreta förslag för att begränsa möjligheterna till aggressiv skatteplanering och skatteflykt. har frågan om bidragsfusk begravts i en lång utredning trots att skarpa förslag redan finns på bordet. lägger i budgetmotionen nya förslag för att skärpa upp kontrollen och göra det svårare att fuska. Stärk legitimiteten i skattesystemet och försvåra att pengar göms undan Att motverka skatteflykt och aggressiv skatteplanering är centralt då i skatt som borde ha betalats på internationella transaktioner försvinner enligt . har över 40-talet internationella skatteavtal passerat bord och lett till ett kraftigt ökat nettoinflöde av kapital från länder med vilka har avtal. Men det går inte att luta sig tillbaka; skatteflykten riskerar att hitta nya vägar. Därför bör och arbete med att bekämpa skattefusk stärkas. Ett prioriterat uppdrag för är att identifiera nya länder som används för skatteflykt. satsar på och 2017 samt därefter på för att stärka arbetet med att bekämpa skattefusk. Skärp skattetilläggen för dem som fuskar med skatten skattesystem bygger till stor del på uppgifter som enskilda själva har lämnat in. öppnade redan i budgeten för en höjning av skattetillägget för de som fuskar. Konsekvenserna för den som väljer bort att betala skatt ska vara tydliga. Det är bra att regeringen nu ansluter sig till den idén. föreslår att skatte- och tulltilläggen höjs . Förslaget bedöms stärka de offentliga finanserna med . Effektivisera kontrollen av reseavdrag Reseavdraget är viktigt för att säkerställa möjligheterna att bo och arbeta på landsbygden utan att drabbas av orimliga kostnader för arbetspendling. Flera undersökningar har dock tyvärr visat att fusket med reseavdraget är mycket utbrett. Enligt beror det utbredda fusket på tidsvinstregeln, det vill säga att man ska spara minst på att arbetspendla med bil istället för kollektivtrafik, vilket anses svårt att kontrollera. Med dagens teknik finns det nu bättre möjligheter att kontrollera hur avdraget används. Minskat fusk skulle sannolikt minska miljöpåverkan, eftersom fler sannolikt väljer kollektivtrafik. vill att kraftigt effektiviserar kontrollen av reseavdragets användning genom bättre användning av ny teknik. vill ge i uppdrag att med ny teknik effektivisera kontrollen av reseavdrag. Förslaget bedöms stärka de offentliga finanserna med 2017, 2018 och 2019 och framåt. Skärpt kontroll av bidrag med månadsrapportering av inkomster vill införa att uppgifter om inkomster på individnivå bör lämnas löpande till i en arbetsgivardeklaration. Syftet med det nya systemet är att minska skattefusk och skatteundandragande och är efterfrågad av exempelvis byggnadsbranschen. Månadsrapportering av inkomster kan komma att öka företagens administration och bör således användas så effektivt som möjligt. Rapporteringen bör därför utformas på ett sätt som möjliggör användning även för att minska bidragsfusk. Avstämning av arbetsinkomster vid olika typer av bidrag har goda förutsättningar att minska statens kostnader och därmed leda till ännu större offentligfinansiell effekt och minskat bidragsfusk. vill införa månadsrapportering av inkomster. Förslaget bedöms stärka de offentliga finanserna med 2018 och 2019 och framåt. tillsattes av alliansregeringen för att utforma företagsskatterna så att företagande, investeringar och sysselsättning gynnas som den svenska bolagsskattebasen skyddas mot exempelvis skatteundandragande. Regeringen gav beskedet att företagsskatteutredningens förslag inte kunde genomföras i sin ursprungliga form och att regeringen skyndsamt skulle vidareutveckla ett nytt förslag. har fortfarande inget förslag kommit på bordet. Vi vill att regeringen omgående lägger fram ett förslag. Om inte regeringen kommit med ett förslag bör en ny utredning tillsättas med anledning av utvecklingen i omvärlden, vilket inte kunnat ta hänsyn till i sitt betänkande. Utred skatteundandragandet i delningsekonomin Den snabbt växande delningsekonomin är positiv för . Men då krävs att regelverken uppdateras. ska välkomna delningsekonomin, men behöver också anpassa svensk skattelagstiftning efter dess framväxt. vill att regeringen lägger ett tilläggsdirektiv till Utredningen om användarna i delningsekonomin genom att lägga fokus på de utmaningar som vårt skattesystem står inför med anledning av delningsekonomins snabba tillväxt. Inför ett gemensamt utbetalningssystem för offentliga bidrag Nuvarande system för utbetalningar från välfärdssystemen har mycket begränsade kontrollfunktioner, och står inte i förbindelse med varandra. Detta leder till risker för att dubbelutbetalningar från olika system kan förekomma. vill därför att Statskontoret snabbutreder hur införandet av ett myndighetsgemensamt utbetalningssystem eller en myndighetsgemensam utbetalningskontroll kan upprättas. Bredda underrättelseskyldigheten vid misstanke om bidragsfusk Felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen uppskattas till 18–, varav de avsiktliga felen från enskilda individer uppskattades till . En underrättelseskyldighet, vid misstanke om felaktig utbetalning till enskilda, mellan myndigheter med stora välfärdsutbetalningar infördes . Lagen omfattar dock inte och inkluderar inte utbetalningar till juridiska personer. föreslår därför att lagen ändras för att säkerställa att fusk och missbruk som utförs av företag och organisationer fångas upp och att även har möjlighet att underrätta andra myndigheter vid misstanke om felaktigheter eller brott. Pröva administrativa sanktionsavgifter för ringa bidragsbrott Införandet av bidragsbrottslagen har lett till ökad belastning på rättsväsendet. Ett system där myndigheterna kan ta ut en administrativ sanktionsavgift för ringa brott skulle avlasta rättsväsendet och även ha en preventiv effekt. vill snabbutreda förutsättningarna och formerna för att införa administrativa sanktionsavgifter för ringa bidragsbrott. 6.Nolltolerans mot dåliga skolor a.Fortsatta utmaningar för skolan ska vara ett starkt land som håller ihop och för detta är skolan avgörande. En bra skola är särskilt viktigt för dem som växer upp i utanförskap. Få väljer utanförskap. Men utanförskapet kan väljas åt en om man växer upp i en miljö där bidragsberoende är mer närvarande än jobb och egen försörjning. För alla dem är skolan vägen ut ur utanförskap och in i det svenska samhället. Därför är nolltolerans mot dåliga skolor en bärande del i plan för ett starkare . Skolan står dock inför stora reformbehov. Resultaten i den svenska skolan har sjunkit . Ett antal betydande reformer har genomförts för att vända utvecklingen, men viktiga områden inom skolan behöver fortsatt reformeras. Resultaten från PISA-proven visar att svenska elever presterat allt sämre, och under OECD-snittet inom läsförståelse, matematik och naturvetenskap. Svenska elever lägger också generellt mindre tid på studier än elever i andra länder. Ska klara av att konkurrera med höga kunskapsnivåer behöver eleverna lägga mer tid på studier. Figur 20: Andel elever i årskurs nio som inte har godkänt i något av ämnena matematik, engelska, svenska/svenska som andraspråk, 1998–2015. sätter migrationskrisen press på skolan. Endast sökte över 70 000 barn asyl i . Barnen är i olika åldrar, kommer från olika länder och talar olika språk. Gemensamt för alla de elever som kommer nya till den svenska skolan är dock att de alla snabbt behöver komma in i den svenska skolan och lära sig svenska, detta för att på ett bra sätt kunna integreras i det svenska samhället och inte försvåra det framtida inträdet på arbetsmarknaden. Ingen ska behöva känna oro för att det kompromissas med kunskapskraven och ambitionerna i skolan när det kommer nya elever och är krävande tider. Kvaliteten i svensk skola får inte urholkas, kunskapsresultaten ska stärkas. Alla skolor ska vara bra skolor och det ska inte spela någon roll i vilken skola man går. För är det självklart att varje elev, oavsett i vilken skola den går, ska få det stöd som krävs för att nå kunskapsmålen. Det finns dock skolor där inte ens hälften av eleverna klarar kunskapskraven. Där generation efter generation lämnar skolan och går in i utanförskap. Det är oacceptabelt. vill därför införa nolltolerans mot skolor som inte ger tillräckliga kunskaper. Det innebär ett stärkt statligt ansvar för dåligt fungerande skolor där staten kan besluta om att ta över driften eller lägga ned en skola – oavsett huvudman. I svensk skola ska man lära sig allt det som krävs för att kunna stå på egna ben och komma till sin rätt i det svenska samhället. Det är avgörande för utveckling och styrka att alla människor rustas med kunskaper. Vi ska vara ett land som byggs och konkurrerar med kunskap. Därför är det en tydlig prioritering för att vi inte tänker spara på skolan. Istället föreslår vi omfattande reformer för att fler ska kunna lära sig mer i skolan, för fler och skickligare lärare, en mer tillgänglig förskola samt nolltolerans mot dåliga skolor. b.Fler ska kunna lära sig mer i den svenska skolan Jämfört med andra länder missar en svensk elev nästan i undervisningstid under grundskoleåren. Snittet vad gäller i för den obligatoriska delen av skolan är medan svenska elever bara får . mer undervisningstid per dag Målsättningen bör vara att alla elever i svensk skola bör utöka sin skoldag med ytterligare undervisningstid. Internationella studier ger stöd för sambandet mellan utökad undervisningstid och kunskapsresultat. Utökad undervisningstid har haft tydliga positiva effekter för elevernas resultat i matematik såväl i lägre som högre årskurser. Studier som skattat effekterna av utökad undervisningstid på elevernas prestation i visar på en positiv effekt för exempelvis flickor, utrikes födda och elever med svagare socioekonomisk bakgrund. Att utöka den generella undervisningstiden är en stor reform för det svenska skolväsendet och det är därför befogat att göra en utbyggnad i steg och i den takt som ekonomin tillåter. Som ett första steg i att ge svenska elever mer undervisningstid bör skoldagarna utökas med per dag i lågstadiet. Internationell forskning visar att tidiga insatser har störst effekt och därför bör utökningen av undervisningstiden börja i så tidiga år som möjligt. satsar 2017, 2018, 2019 och 2020 som ett första steg för att elever ska få mer undervisningstid per dag. Mer matematik i högstadiet Svenska elevers matematikresultat i PISA-testet har trendmässigt försämrats sedan undersökningen genomfördes , . För att stärka svenska elevers matematikkunskaper behöver matematikundervisningen förstärkas. Regeringen skjuter på införandet av mer matematikundervisning och vill därför utöka undervisningen med en extra timme matematik på högstadiet . satsar 2017 och för att införa en extra timme matematik på högstadiet. Lovskola och läxhjälp till de som riskerar att halka efter För elever i högstadiet kan extra undervisningstid eller läxhjälp vara avgörande för att komma ikapp studierna i något eller några ämnen. vill utöka satsningen på lovskola och införa en skyldighet för kommunerna att erbjuda lovskola från årskurs sex för alla som riskerar att halka efter. För nyanlända elever vill vi också starta en försöksverksamhet som kombinerar lovskola med sommarkollo, detta för att fler nyanlända barn och ungdomar ska få en god start och ha en meningsfull sysselsättning när skolorna är stängda. Vi föreslår också att obligatorisk läxhjälp införs, det vill säga en skyldighet för kommuner och fristående huvudmän att erbjuda läxhjälp till alla elever från årkurs 4 till 9, för att alla elever ska få goda förutsättningar att lyckas. satsar ytterligare på obligatorisk sommarskola från årskurs sex till årskurs nio för alla som riskerar att halka efter. avsätts för en försöksverksamhet med sommarkollo för nyanlända elever. Vi vill införa en tioårig grundskola, där förskoleklassen blir nya årskurs ett, för att stärka skolans kunskapsfokus. Där ingår också fortbildning av befintliga förskollärare så att de ska bli behöriga att undervisa i den nya . har fattat beslut att regeringen bör arbeta fram ett förslag om tioårig grundskola och vidareutbildning av förskollärare så att de kan bli behöriga att undervisa i den nya tioåriga . Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag . Prioriterad timplan för nyanlända För nyanlända elever i tonåren blir den totala skolgången ofta för kort för att hinna uppnå målen i alla sjutton ämnen. Rektor ska därför ges långtgående befogenheter att för dessa elever prioritera om i timplanen så att målen i första hand nås i de viktigaste basämnena. c.Nolltolerans mot dåliga skolor vill införa nolltolerans mot skolor som inte ger tillräckliga kunskaper. Det innebär ett stärkt statligt ansvar för dåligt fungerande skolor där staten kan besluta om att ta över driften eller lägga ned en skola – oavsett huvudman. Skolinspektionen ska fokusera på att mäta resultat och kvalitet Skolinspektionens granskning av skolor behöver utgå mer från elevernas kunskapsresultat och undervisningens kvalitet. Vi vill att granskningarna blir tydligare och följer en betygsskala. Om Skolinspektionen bedömer att skolan har kvalitetsbrister ska en åtgärdsplan upprättas. Efter åtgärdsplanen ska sedan erbjuda dessa skolor ett särskilt kunskapskontrakt med nationella resurser kopplade till vissa åtgärder som forskningen visar stärker kunskapsresultaten. Det ska inte vara möjligt för en skola att tacka nej till de insatser som erbjuds. Skärpta insatser för skolor med fallande kunskapsresultat I de fall skolan inte lyckas genomföra de åtgärder som krävs behövs ett utökat statligt ansvar. vill därför att en skola som trots hjälp inte lyckas lyfta resultaten övergår till statligt huvudmannaskap. Detta gäller oavsett huvudman. Vid behov läggs skolan ner. Det innebär att får en ny enhet som är ansvarig för driften av skolor som tidigare omfattats av åtgärder i ett kunskapskontrakt, men inte lyckats förbättra resultaten. Det ska inte heller vara möjligt för ägare till friskolor som tecknar kunskapskontrakt eller ställs under statlig tvångsförvaltning att göra vinstuttag. För åtgärder kopplade till införandet av framförallt obligatoriska kunskapskontrakt och statligt huvudmannaskap av svagpresterande skolor satsar . Inför ett aktivt skolval Elever som själva inte väljer skola blir placerade i en skola i enlighet med närhetsprincipen. Det innebär att de som inte känner till det fria skolvalet aldrig ställs inför möjligheten att själv få välja. Vi värnar det fria skolvalet och möjligheten att välja mellan olika skolor. Valfriheten är en rättighet som alla elever ska garanteras. För att säkerställa att alla elever ges möjlighet att använda denna rättighet vill vi att ett aktivt skolval införs i samtliga av kommuner. Inför ett gemensamt kösystem Ett kommunalt huvudmannaskap innebär att varje kommun har en egen modell för hur deras kösystem till skolan utformas. Vi vill se att ett enhetligt kösystem tillämpas i varje kommun och där samtliga kommunens kommunala skolor och friskolor ingår. Det året som ett barn fyller ska en skolvalsperiod infalla inför den följande höstens skolstart. Införandet av gemensamma kösystem måste ske med krav på transparens och garanterad rättssäkerhet för såväl skolhuvudmän som elever. d.Fler och skickligare lärare Den enskilt viktigaste resursen i skolan är lärarna. Svensk skola står inför stora utmaningar med fallande kunskapsresultat, många nyanlända elever och elever i behov av särskilt stöd. Skolan måste därför bli bättre på att möta varje elev på rätt nivå och hjälp och stöd måste sättas in tidigare än . I detta spelar lärarna en avgörande roll. Enligt riskerar det att saknas 70 000 lärare . Om man räknar med den ökade flyktinginvandringen riskerar det att saknas 6 500 lärare till. En löneutveckling som inte hunnit med den i det övriga samhället, en sjunkande status för yrket och bristfällig kvalitet i utbildningen har lett till en gradvis sjunkande mängd sökande till lärarutbildningen. Högre lön för skickliga lärare Skickliga lärare ska ha bra betalt och lärare ska känna sig trygga med att de riktade lönehöjningar som görs ska fortsätta att gälla. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs även möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. Alliansregeringen införde därför karriärlärartjänster och målet var att fler än var femte lärare med pedagogisk högskoleexamen skulle få möjlighet till en förstelärartjänst. Regeringen har stoppat den utbyggnaden. Det är beklagligt. I stället behöver karriärlärarsystemet fortsätta att byggas ut. vill att höjningen av lärarlönerna med ska ligga kvar som vi vill bygga ut karriärtjänstsystemet och utöka satsningen på fler förstelärare i utanförskapsområden. satsar sammanlagt 2017, 2018, 2019 och 2020 på karriärtjänster, inklusive en särskild förstärkning i utanförskapsområden. Stärk lärarutbildningen och utöka undervisningstiden En nyckel till att få fler skickliga lärare är att höja kvaliteten på lärarutbildningen. Vi vill modernisera lärarutbildningen för att öka lärarkompetensen ytterligare. Vi vill ge ett nytt uppdrag till () att utreda hur specialpedagogik och svenska som andraspråk kan ingå som obligatoriska delar av utbildningen.