mot · H4023494 · 2016-10-05 00:00:00 — Jämfört med flertalet andra påbörjar de svenska studenterna eftergymnasiala studier senare och tillbringar också i studier. Vidare är utbildningars koppling till arbetslivet dåligt och matchningen på svensk arbetsmarknaden en av sämsta. Frånvaron på arbetsmarknaden leder till både uteblivna inkomster för studenten och stora kostnader för samhället. För ökad genomströmning och fler i arbete vill därför ha ett mer flexibelt studiemedelsystem som premierar studenter som avslutar sina studier före utsatt tid men också är anpassat för de med lägre studietakt, exempelvis de som har gått gymnasiesärskolan eller är deltidssjukskrivna i varierad grad. Det ger fler möjligheten till en utbildning som leder till jobb. För ett längre arbetsliv borde det även vara möjligt att ta del av studiemedelssystemet högre upp i åldern . Vidare bör terminssystemet göras mer flexibelt så att fler har möjlighet att ta sig ut i arbetslivet. För att fler ska finna ett jobb måste högskoleutbildningarnas konkurrenskraft stärkas och utbildningarna bli mer relevanta för arbetsmarknaden. Samverkan med arbetsmarknad och samhälle behöver därför förbättras, bland annat genom att koppla utbildning närmare arbetsmarknaden, utveckla studentmedarbetarsystemet, en utökad praktik samt en förstärkt roll för studievägledaren. Vidare bör det bli mer gynnsamt att arbeta under sin studietid, arbete ska belönas. 15 Vård och omsorg strävar efter en vård och omsorg som finns tillgänglig för alla och som utgår från den enskilda människans behov. Rätten till självbestämmande och inflytande över den vård och omsorg som ges måste gälla såväl unga som gamla, friska och sjuka. Välfärdens huvudsyfte är att garantera trygghet och likvärdiga förutsättningar för alla, vilket bygger på insikten om att människors behov kan se olika ut. Grunden för att kunna öka välfärdssatsningarna i är dels att resurserna används ännu bättre, dels att tillväxten och sysselsättningen ökar, vilket i sin tur ökar skatteintäkterna. Under alliansregeringen ledde ökad sysselsättning till att medlen till välfärden ökade kraftfullt, trots en långvarig internationell kris. En vård och omsorg som tar sin utgångspunkt i den enskilda människans behov behöver också lägga stor vikt vid valfrihet. värnar rätten att själv välja vård eller skola från en mångfald av utövare. Denna mångfald kan bestå av både privata och kooperativa utövare vid sidan om de offentliga. Såväl aktiebolag som icke vinstdrivande organisationer och det offentliga har viktiga roller att spela i välfärdssektorn. Mångfalden är en nödvändighet för att vården och omsorgen ska kunna utvecklas, för att medarbetarna ska få fler karriärvägar och för att samhället ska kunna erbjuda mer välfärd av högre kvalitet till fler. Men framför allt är mångfalden och valfriheten en förutsättning för att patienter, elever och föräldrar ska kunna bestämma mer själva. Vård- och omsorgssektorn är främst en småföretagarbransch. av företagen har färre än 20 anställda. Branschen är också viktig för jämställdheten på arbetsmarknaden. Andelen företagsledare i vård- och omsorgsbranschen som är kvinnor är nästan dubbelt så hög som inom näringslivet i övrigt. Detta är några av skälen till varför är positivt till vårdvalssystem. Men det är i sammanhanget viktigt att poängtera att vårdvalssystemen också har bidragit till att fler vårdcentraler har öppnat och att patientmakten har stärkts. Tillgängligheten, och möjligheten att söka vård som är anpassad efter de egna behoven, förbättras. Regeringen säger sig vilja värna kvaliteten i välfärden. Mot bakgrund av detta är det allvarligt att man lägger så mycket tid och kraft på att bekämpa specifika driftsformer. Särskilt som man med ett sådant agerande riskerar att slå sönder det som lägger grunden för kvalitetsutvecklingen och individanpassningen inom vårdsektorn. Det finns brister i kvalitet inom svensk vård, och dessa brister måste motverkas med ett tydligt fokus på kvalitet snarare än en fixering vid enskilda driftsformer. Särskilt som just driftsformen för svenskt vidkommande inte förefaller vara avgörande i kvalitetshänseende. För att öka tillgängligheten och stärka patientmakten behöver vårdvalssystemet stärkas. Kvalitetskrav − inte vinstbegränsning Regeringens utredning kring politiskt reglerade avkastningskrav inom välfärden är ett politiskt beställningsjobb som riskerar att hota valfriheten i välfärden. Som påpekats bland annat av sakkunniga till utredningen finns oroande tecken på att regeringen är på väg att låta ideologi gå ut över välfärdsverksamheter. För är det självklart att skattepengar ska användas så effektivt som möjligt. Privata vinster som uppkommer av undermålig kvalitet, och orimliga kostnader till följd av offentliga aktörers ineffektivitet, är oacceptabla. För att säkerställa att skattepengar köper så mycket välfärd som möjligt är det rimligt och önskvärt att ställa mycket höga kvalitetskrav. På så sätt detaljregleras inte välfärden av politiken, utan det effektivitets- och innovationsfrämjande arbete som privata och ideella krafter bidrar med värnas. säkerställs en resurseffektiv styrning av välfärden. 15.2 Välfärd i hela landet Välfärden ska vara tillgänglig för alla människor. Det innebär att välfärden också måste finnas tillgänglig i hela . är skillnaderna i tillgång till välfärden allt för stora, bland annat avseende avståndet till sjukvård. Tydliga prioriteringar måste göras för att minska dessa skillnader. Här spelar en effektiv organisation för sjukvårdstransporter och ett maximalt utnyttjande av ny informationsteknologi stor roll. På många mindre orter i har privata och ideella initiativ klivit in och tillfredsställt människors behov av utbildning och vård när det offentliga valt att lägga ner en verksamhet. Valfrihet och möjligheterna till etablering är således en viktig garant för att invånare i mindre orter inte ska få sina skolor och vårdcentraler nedlagda av lokalpolitiker i centralorten. För att tillgängliggöra välfärden i hela landet måste arbetet med bland annat ökad valfrihet, möjlighet till etablering, effektivare organisation för sjukvårdstransporter och nyttjande av ny informationsteknologi stärkas ytterligare. 15.3 Vård och omsorg En god, effektiv och trygg vård och omsorg i livets alla skeden hör till samhällets absolut viktigaste åtaganden. Vården måste vara jämlik och tillgänglig för alla och ska organisera sitt arbete efter patienternas behov. Människor får inte hamna i kläm mellan olika system. Alla människor måste också ha möjlighet att få inflytande över sin vård och omsorg oavsett i vilken livssituation de befinner sig. vid makten genomförde Alliansen en rad viktiga satsningar på minskade köer inom hälso- och sjukvården. Genom reformer som kömiljarden, senare benämnd samordnings- och tillgänglighetsmiljarden, och lagen om valfrihetssystem minskade köerna och fler människor fick möjlighet att komma i kontakt med vården. Den rödgröna regeringen har ersatt samordnings- och tillgänglighetsmiljarden med en professionsmiljard. Det är en olycklig prioritering, som riskerar att kraftigt öka väntetiden för dem som behöver komma i kontakt med en vårdcentral. Bristande tillgänglighet i hälso- och sjukvården drabbar alla patienter - framför allt dem mest störst behov. kommer att återkomma i framtida budgetmotioner med förslag om hur tillgängligheten i vården kan öka. Stärk primärvårdens roll i sjukvården Den svenska hälso- och sjukvården är fokuserad på vård i sjukhusmiljö. I jämförelse med andra länder är primärvårdens andel av vården mindre, både vad gäller antalet läkare och vårdbesök. Vård i sjukhusmiljö är dyr att driva och blir ofta splittrad för patienten. För patienterna är det snarare läkaren på vårdcentralen som utgör den viktiga kontaktpunkten med vården. föreslår därför att möjligheten att ge alla patienter rätt till en ansvarig läkare i primärvården, med uppgiften att lotsa patienten genom vården, ska ses över. Primärvården bör lyftas fram och bli den sammanhållande länken för patienten, genom ett större ansvar och en mer samordnande roll i sjukvården. Genom att ge ett tydligt uppdrag till primärvården att slussa patienten genom vårdkedjan ökar kvaliteten och tryggheten för den enskilde. Ett utökat ansvar för primärvården är därtill en naturlig del i att den medicinsk-tekniska utvecklingen gör att en större andel slutenvård flyttas över till öppenvården. Nationell samordning av specialistläkarkompetens Bristen på specialistläkare är ett problem som växer i takt med de stora pensionsavgångar som sker. Särskilt i landets glesbefolkade delar blir specialistläkarbristen allt mer påtaglig. Trots att läkarutbildningen har byggts ut med fler platser kvarstår problemen. anser därför att staten måste ta ett tydligare ansvar för planering och samordning av behovet av läkare. Därför bör regeringen ge i uppdrag att inrätta en nationell samordning som bedömer tillgång och efterfrågan på läkare. bedriver Inspektionen för vård och omsorg () tillsyn över verksamheter inom hälso- och sjukvården. Ett undantag utgörs dock av . anser att det av kvalitetsskäl är angeläget att IVO:s tillsynsansvar utökas till att omfatta även . Svensk hälso- och sjukvård är mindre bra på att engagera patienter i vården. I flera länder byggs plattformar för att via internet kunna skapa nätverk mellan patienter med samma eller liknande diagnoser, ”Patients like me”. Regeringen bör tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL) ta initiativ för möjliggöra det även i . Svensk hälso- och sjukvård håller på många områden världsklass och kan bidra till att möta globala utmaningar inom hälsosektorn såsom antibiotikaresistens, välfärdssjukdomar och krav på kostnadseffektiviseringar. Ny medicinsk teknologi, innovationer och behandlingsmetoder kan bidra till positiv hälsoutveckling globalt som det ger sysselsättning, skatteintäkter och tillräckligt stort underlag för att göra nya medicinska landvinningar i svenska företag. anser att export av vårdtjänster ska stimuleras samt hinder undanröjas i möjligaste mån. Äldreboendegaranti och ökat självbestämmande Äldre personer som behöver stöd i hemmet ska ha rätt att själva bestämma vem som ska erbjuda den hjälp man behöver, och det är en rättighet som ska upprätthållas i hela landet. Därför måste landets alla kommuner kunna garantera valfrihet. Det ska också vara möjligt för personer som är att genom en äldreboendegaranti själva bestämma när det är dags att flytta till ett trygghetsboende eller till ett boende för vård och omsorg. Linköpingsmodellen för äldreomsorg utan biståndsbedömning Valfriheten behöver stärkas även vad gäller innehållet i välfärdstjänsterna. Den som får rätt till äldreomsorg blir enligt socialtjänstlagen (SoL) beviljad en specifik insats efter biståndsbedömning. En del kommuner har dock börjat titta på modeller som går ut på äldreomsorg utan biståndsbedömning. Ett exempel är , där det är möjligt att vända sig direkt till utföraren - privat eller offentlig. Den så kallade Linköpingsmodellen har efter utvärderingar visat sig vara mycket uppskattad av brukarna, men inte inneburit några ytterligare kostnader. Modellen strider dock mot nuvarande bestämmelser i varför en översyn av lagen krävs utifrån hur det kan bli möjligt för alla kommuner att erbjuda valfrihet över innehållet i äldreomsorgen. I finns unika system för hälsovård i form av exempelvis barnhälsovård, skolhälsovård och företagshälsovård. Genom detta förebyggande arbete har vi bland världens lägsta mödradödlighet och spädbarnsdödlighet. För att nyttja samhällets gemensamma resurser på bästa sätt föreslår ett äldrehälsovårdsprogram med förebyggande arbete för äldre. Ett systematiskt förebyggande arbete gagnar både den enskilda individen i form av ökad livskvalitet och hälsa och kan ge stora samhällsvinster. och bör få i uppdrag att ta fram konkreta åtgärder för hur svensk äldrehälsovård kan stärkas. Den grundläggande intentionen med lagen om stöd och service (LSS) är att vara en rättighetslag som ger personer med stora funktionsnedsättningar möjlighet att leva som andra. LSS och framför allt assistansreformen har blivit en frihetsreform för människor med omfattande funktionsnedsättningar. Den bygger på principen att de som behöver assistans ska ha makten att själva bestämma både vem som ska ge assistans och hur den ska utföras. För är LSS en viktig reform att värna och utveckla. Vidare är det viktigt att det finns ett långsiktigt hållbart system som garanterar den enskildes möjlighet att välja. Utförarna behöver kunna verka under rimliga förutsättningar. Personer med ett assistansbehov för grundläggande behov har rätt till assistansersättning från . För denna grupp finns en stor mångfald av utförare av assistans att välja mellan, vilket ger möjlighet för den enskilda brukaren att styra över sin assistans. När det gäller personer som har behov av 20 timmars assistans eller mindre är det kommunen som har ansvaret. har denna grupp inte samma valfrihet som den som får sin assistans från . Trots att möjligheten att välja en alternativ utförare finns, är timersättningen ofta så lågt satt att den inte räcker till att anlita någon annan assistans än den som erbjuds av kommunen. I praktiken innebär detta att en person som tidigare haft rätt till 25 timmars assistans men efter omprövning beviljas eller mindre, kan gå från att ha möjlighet att välja till en, i stort sett obefintlig, valfrihet. anser därför att ersättningen för den kommunala assistansen bör ses över med utgångspunkt i hur den enskilda individens valfrihet ska kunna garanteras. Gällande bestämmelser föreskriver att ett beslut om assistansersättning ska omprövas , för att avgöra om behoven fortfarande kvarstår. Skälen till omprövning grundar sig på det faktum att behov kan ändras . För en del personer är det dock högst osannolikt att hälsotillståndet skulle förändras. Då tvåårsomprövningarna ofta är en mentalt påfrestande process för berörda, anser att systemet bör förenklas. Vi föreslår därför att det bör ses över huruvida det är möjligt att göra en schablonbedömning för de fall då hälsotillståndet inte förändrats till det bättre. Personlig tjänsteman från . Många assistansberättigade och deras anhöriga upplever beslutsprocessen kring assistans som påfrestande. Då är det viktigt att besluten blir rätt och att de som berörs känner trygghet i sina kontakter med . Personer som är berättigade till assistans har rätt till en egen tjänsteman på , men det är inte alltid som rättigheten tillämpas i praktiken. anser därför att uppdrag att säkerställa rätten till en personlig kontakt för assistansberättigade ska förtydligas. Lots för barnfamiljer i behov av stöd Familjer där ett eller flera barn har en funktionsnedsättning eller särskilda behov är ofta tyngda av mängden kontakter med olika myndigheter som ofta krävs, vilket också handikapprörelsens kartläggning på området vittnar om. Denna problematik var föremål för granskning kring stödet till barn och unga med funktionsnedsättning. Granskningen konstaterade att de berörda familjerna är i stort behov av en förbättrad samordning. Ett enigt socialutskott yttrade sig över rapporten och ansåg att en försöksverksamhet med samordnare måste ges hög prioritet och påbörjas . Den förstudie som 2014 gjorts av SKL måste leda till att verksamhet påbörjas i större omfattning. Behovet av ett förbättrat stöd åt de berörda familjerna är stort. Därför är det angeläget att se över möjligheten att införa en fungerande verksamhet med samordnare, där barn- och ungdomshabiliteringen ska fungera som en knutpunkt. Ökad samverkan och ansvarstagande för alla de som är inblandade hos respektive myndighet brådskar. Barn med avancerat vårdbehov i hemmet Det finns numer barn och unga med stora assistansbehov som står utan hjälp. Detta är sedan en dom i prejudicerat att framöver inte behöver ge assistansbidrag för annat än det vardagliga behovet av hjälp med hygien, måltider, klädsel och kommunikation hos de psykiskt funktionshindrade. Det handlar bland annat om barn med behov av avancerad vård i hemmet, exempelvis de med andningssvårigheter och svår epilepsi. Dessa är inte längre garanterade assistenter betalda av utan hänvisas till sjukvården. Domen skapar en orimlig livssituation för de familjer vars barn har stora andningssvårigheter och är i ständigt behov av övervakning. De går från full rätt till assistans till ingen rätt. Konsekvensen kan bli orimligt långa inläggningstider på sjukhus och stora orättvisor beroende på var i landet man bor. anser att rätt till assistans för att klara ett grundläggande behov måste garanteras dessa barn och deras familjer. Dagens arbetsmarknad stänger ute personer som inte är högpresterande. I har vi en stor grupp av människor som varken är efterfrågade eller välkomna på arbetsmarknaden, personer med funktionsnedsättning. För är det en självklarhet att ta krafttag för att se till att jobben växer fram på bred front och att trösklarna in i arbete minskar. I hela och för alla grupper. Alla människor behövs och alla jobb är viktiga. vill stärka insatserna för att personer med funktionsnedsättning enklare ska få jobb (se avsnitt 7.4). Narkotikadödligheten i har mer än fördubblats och är näst högst i hela EU, enligt siffror från , . Svensk beroendevård har på så sätt misslyckats på många områden och är i stort behov av genomgripande reformer. förespråkar en fortsatt restriktiv narkotikapolitik i kombination med förbättrad missbruksvård som i högre grad präglas av vetenskap och beprövad erfarenhet. Tillgången till vård och behandling måste öka liksom insatser för skademinimering, som exempelvis minskad spridning av blodsmittor. Överför ansvaret för beroendevården på hälso- och sjukvården Beroendevården måste i större utsträckning utgå ifrån vetenskap och beprövad erfarenhet. Majoriteten av narkotikamissbrukarna har en bakomliggande psykisk eller somatisk sjukdom, varför ansvaret för vården därför bör överföras på hälso- och sjukvården. Sjukvården ska ha ansvaret men arbetet behöver göras i nära samverkan med kommunen. I likhet med all annan vård bör beroendevården utgå från perspektivet att i första hand försöka bota och behandla den aktuella sjukdomen och i andra hand i största möjliga mån lindra sjukdomssymptomen. Förbättrad tillgång till vård och behandling Många personer med intravenöst beroende kan bli hjälpta av läkemedelsbehandling med så kallade substitutionspreparat, som exempelvis Metadon. Medellivslängden för en heroinmissbrukare, som börjat , är . Den som får substitutionspreparat lever och fungerar bättre socialt. Tillgången till assisterad läkemedelsbehandling för opiatmissbrukare i är internationellt sett låg och köerna till Metadonprogrammen är i regel mycket långa. Tillgängligheten vad gäller vård och behandling för personer med beroendeproblem måste därför öka. fattas beslut om eventuell behandling av kommunens tjänstemän genom socialtjänstlagen. Genom att istället låta hälso- och sjukvårdslagen bli styrande även inom beroendevården, kan också tillgängligheten till vård och behandling säkras. Den patient som bedöms vara i behov av vård ska också garanteras detta. De tjänster som en kommun erbjuder utan biståndsbedömning till människor med beroendeproblem kan enbart vara allmänt inriktade och generellt utformade, såsom förebyggande åtgärder, rådgivning och information. När någon är i behov av insatser som är direkt anpassade till den enskildes behov ska dock en utredning göras i enlighet med SoL. Samhällets uppdrag ska vara att ge stöd och hjälp när människor är som mest motiverade. Därför måste trösklarna till beroendevården sänkas, genom att göra det möjligt för människor att få hjälp snabbare genom förenklade biståndsbedömningar. Sprutbytesprogram i hela landet Såväl WHO som FN:s hivprogram , Internationella Röda Korset och rekommenderar sprutbytesprogram som en effektiv metod för att minska smittspridningen av hiv och hepatit C. I beskriver och sprutbyte som en ren hälsopolitisk åtgärd och rekommenderar samtliga landsting att införa sådan verksamhet . Mot bakgrund av detta anser att det är angeläget att införa sprutbytesprogram på fler ställen i landet. Det rådande kravet på ett godkännande av kommunen utgör ett hinder för att nya program ska kunna etableras. Därför anser att det kommunala vetot mot sprutbytesprogram ska avskaffas samt att möjligheten att införa sprutbytesprogram på alla ställen i landet där det finns behov bör ses över. ”En dörr in” Det finns en grupp människor som står långt från arbetsmarknaden och som ofta har komplexa behov. Det kan handla om psykiska diagnoser, svårdiagnostiserade sjukdomar och sociala problem. Personer med en sammansatt problembild är ofta beroende av olika typer av insatser från en rad myndigheter för att kunna vara delaktiga i samhället. finns ett antal modeller för att stötta just människor med komplexa behov. Samtliga bygger på principen om en huvudman som fungerar som en dörr in för individen till myndigheter och multiprofessionella insatser, samt en aktiv matchning mot näringslivet. Ett exempel är arbetslivsinriktad rehabilitering enligt den så kallade Individual Placement & Support-modellen (IPS), som används i ett fåtal kommuner i landet samt av några privata verksamheter. IPS är en evidensbaserad modell för arbetslivsinriktad rehabilitering för personer med psykisk ohälsa eller psykiska funktionsnedsättningar och rekommenderas av . Mot bakgrund av detta föreslår att möjligheten ses över att införa ett krav i SoL om att varje kommun ska erbjuda arbetslivsinriktat stöd för personer med försörjningsstöd och/eller som lider av psykisk ohälsa eller har en psykisk funktionsnedsättning. Kommunen ska vara huvudman för insatsen och fungera som ”en dörr in” till berörda myndigheter kombinerat med matchning. Medicinsk och pedagogisk grundutredning av omhändertagna barn och ungdomar Även om de flesta barn har det bra i , finns det barn och unga som på olika sätt far illa. Utsatthet bland barn kan ta sig olika uttryck − det kan handla om misshandel, psykisk ohälsa och försummelse likaväl som knappa ekonomiska förutsättningar. Utmaningen för samhället ligger i att fånga upp alla de barn som behöver stöd. En särskilt utsatt grupp i samhället är barn och unga som blivit omhändertagna av samhället. Dessa barn bär ofta med sig svåra erfarenheter i sin uppväxtmiljö, som bidragit till samhällets ingripande. De långtgående konsekvenserna av de brister som förekommer i samhällets ansvar för samhällsvårdade barn och ungdomar, är förhöjd risk att hamna i kriminalitet, missbruk och bidragsberoende samt en ökad benägenhet till självmord. Samhället måste bli bättre på att fånga upp barn vars hälsa och utveckling riskerar att försummas på grund av att de blivit omhändertagna. Som ett led i detta anser att möjligheten att införa skärpta krav på medicinsk och pedagogisk grundutredning av omhändertagna barn och ungdomar bör ses över. Med en lagstadgad rättighet till utredning av behoven kopplade till hälsa och utbildning, skulle samhällsvårdade barn och ungdomar få möjlighet till stöd i ett tidigare skede. På så sätt får samhället bättre verktyg för att förebygga ett framtida utanförskap. Makt och inflytande är ojämnt fördelat mellan könen och det finns könsrelaterade skillnader i lön och karriärmöjligheter. [287] Män tjänar mer än kvinnor. Kvinnor tar större ansvar i hemmet. Mäns våld mot kvinnor är omfattande. Kvinnor utför mer obetalt arbete än män och har lägre pensioner som en följd av lägre livsinkomst. Allt detta måste förändras. För att bryta ojämställdheten vill se fler kvinnor på ledande positioner, driva på för möjligheten för fler kvinnor att starta företag, öka den ekonomiska friheten för såväl kvinnor som män och motverka mäns våld mot kvinnor. Ett viktigt steg mot ett jämställt samhälle är att stärka kvinnors ekonomiska makt. Det görs bland annat genom att premiera kvinnors företagande. Det är därför har strävat, och fortsätter att sträva, efter att underlätta för företagande, inte minst i kvinnodominerade branscher.