mot · H4022102 · 2016-10-05 00:00:00 — är det mycket enkelt att handla hemelektronik via internet och om i princip varje elektronikvara kommer att kosta mer i svenska butiker kommer många konsumenterna att växla över allt mer till internethandel utanför . Följden blir att jobb i går förlorade samt att vi går miste om arbetsgivaravgifter, inkomstskatt, moms och bolagsskatt, vilket enligt allt sunt förnuft kommer göra fattigare. 11.3 Mindre pengar till biodrivmedel konsumtion av biodrivmedel, huvudsakligen bioetanol och biodiesel, utgjorde av den totala transportbränslekonsumtionen på energibasis och trenden är ökande. Därmed har tillsammans med högst andel biodrivmedel i sin transportmix. Nyttan med biodrivmedel anses vara att det 1) reducerar vårt beroende av fossila bränslen, 2) minskar utsläppen av koldioxid och 3) gynnar jordbrukssektorn. Samtliga dessa påståenden bör granskas. Oavsett om det handlar om koldioxidutsläpp eller oljeberoende så bör man förstå att är ett litet land som endast på marginalen påverkar den globala utvecklingen. Vår andel av de globala utsläppen av växthusgaser ligger på ungefär en och en halv promille, vilket även avspeglar vår andel av den globala oljekonsumtionen. Fallande oljepriser har ruckat på ”sanningen” om extrem brist på olja och det omedelbara behovet av att finna alternativ. Biodrivmedlen som konsumeras i utgörs vidare huvudsakligen av biodiesel och bioetanol som i produktionsledet ger upphov till konsumtion av fossila bränslen som kan motsvara ungefär hälften av den energi som framställs, ibland mer. Detta inkluderar inte ILUC-faktorer (Indirect Land Use Change), alltså utsläpp som uppstår till följd av att ny mark tas i bruk, direkt eller indirekt, för biodrivmedelsproduktion. I princip stämmer det dock att biodrivmedelsproduktion gynnar lantbrukare. I fall emellertid importerar vi 80–av den bioetanol och biodiesel som konsumeras i (2015:1933). Indirekt sponsrar svenska konsumenter och svenska skattebetalare alltså utländsk jordbruksproduktion, vilket inte borde vara ett nationellt intresse. subventionering av biodrivmedel orsakar ett bortfall i skatteinkomster eftersom biodrivmedlen har lägre skattesatser. En prognos för bortfallet av bränsleskatt och koldioxidskatt har av (2015:1933 och 2016:341) estimerats till 6,7 miljarder . kan ”nyttan” av biodrivmedelskonsumtion beskrivas som i bästa fall marginell. I värsta fall skulle den – implementerad i ännu större skala, vilket verkar vara de andra partiernas målsättning – vara ett hot mot global biologisk mångfald och kan alltså ge upphov till högre utsläpp av växthusgaser, genom att ny jordbruksmark tas i bruk, ett förhållande som uppmärksammats av europeiska miljöorganisationer. förordar en omsvängning av svensk biodrivmedelspolitik där vi slutar att gynna produktion baserad på råvaror från jordbruket. Det är dessa produktionsmetoder som är mest tveksamma ur ett energiperspektiv och som riskerar att leda till förändrad markanvändning i andra länder. Sålunda vill vi eliminera skillnaden i bränsleskatt och koldioxidskatt mellan jordbruksbaserade biodrivmedel jämfört med fossila bränslen. Bilen är för många medborgare inte bara en bekvämlighet, utan ofta en ren nödvändighet för att få livspusslet att gå ihop: från hämtning och lämning av barn till handling och arbetspendling är bilen ett absolut måste för många människor i vårt land. Att då ytterligare straffa bilister – i ett läge där redan har bland de högsta bränslepriserna i – är ett direkt slag mot familjer, företagare och landsbygdsboende. Den föreslagna höjningen på innebär en exponentiell ökning av skatten och att inom bara kommer ha absolut högsta bränslepriser. som regeringen använder piskan för att minska bilismen presenterar man inga trovärdiga alternativ. Därför motsäger vi oss regeringens förslag om höjning av bränsleskatterna för bensin och diesel. avser vi att undvika indexeringen av bensin- och drivmedelsskatterna. betraktar pension som uppskjuten lön. Det finns därmed varken logik eller rättvisa i att pensionärer ska straffbeskattas i den utsträckning som sker relativt vanliga löntagare. vill helt avskaffa den extra skatten på pensionärer och budgeterar även för detta. Denna skattesänkning är högt prioriterad och införs redan från . Det skulle innebära en förbättrad disponibel nettoinkomst motsvarande för en helt genomsnittlig pensionär. 12 Tabeller per utgiftsområde 12.1 Utgiftsramar per utgiftsområde Avvikelse från regeringen (SD) Allmänna val och demokrati Stöd till politiska partier Åtgärder för den nationella minoriteten romer för europapolitiska studier samt EU-information 12.1.2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 12.1.3 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 12.1.4 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Ersättning för skador på grund av brott 12.1.5 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 12.1.6 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar 12.1.7 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Särskild forskning och utvärdering inom biståndet 12.1.8 Utgiftsområde 8 Migration Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade 12.1.9 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 12.1.10 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Sjuklön för små företag Slopad karensdag för personal i skol- och fritidsverksamhet 12.1.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 12.1.12 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Vårdbidrag för funktionshindrade barn 12.1.13 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare Samhällsorientering och stöd till mottagande av kvotflyktingar 12.1.14 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Nationellt kunskapscenter för arbetsmiljö 12.1.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd 12.1.16 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Fortbildning av lärare och förskolepersonal Statligt stöd till vuxenutbildning Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Upprustning av skollokaler och utemiljöer Fler anställda i lågstadiet : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå i : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Statlig fond för grundbemanning riktad mot landsbygdsskolor Återinföra samhällskunskap för kärleksinvandrare Statligt organ för SYV-frågor Förlängd utbildning för idrottsgymnasiet 12.1.17 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till Operan, , , , och Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Myndigheten för tillgängliga medier Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Utbyte av tv-sändningar mellan och Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag för kvinnors organisering Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Särskilda insatser inom folkbildningen Stimulansbidrag kultur i vården 12.1.18 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande 12.1.19 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Inga omprioriteringar föreslås. 12.1.20 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning 12.1.21 Utgiftsområde 21 Energi Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft 12.1.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Förebyggande underhåll befintlig järnväg Farledsreduktion för fartyg som tömmer sin latrin i hamn 12.1.23 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Ersättningar för viltskador m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Höjd återbetalning av skatt på diesel för jord- och skogsbruk 12.1.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser 12.1.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Stöd med anledning av flyktingsituationen Stöd till offentliganställd personal och välfärdens kärnverksamhet 12.1.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Inga omprioriteringar föreslås. 12.1.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Inga omprioriteringar föreslås. 13 Statsbudgeten och den offentliga sektorn 13.1 Utgiftstak för staten Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Statsbudgetens inkomster (SD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) 13.3 Statsbudgetens saldo och statsskulden Miljoner kronor, avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom 13.4 Den offentliga sektorns finanser Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Kommunsektorns finanser (SD) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under utgiftsområde 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn 13.6 Förslag till utgiftsramar Avvikelse från regeringen (SD) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto 13.7 Förslag till utgiftsramar –2020 Avvikelse från regeringen (SD) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto 13.8 Beräkning av statsbudgetens inkomster Avvikelse från regeringen (SD) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1 986 470 644 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) 1 023 714 630 Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) 13.9 Beräkning av statsbudgetens inkomster –2020 Avvikelse från regeringen (SD) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) [Motionärernas namn]