mot · H4023320 · 2016-10-05 00:00:00 — Alliansens utgångspunkt är att varje människa är unik med egna önskemål och intressen. Rätten till självbestämmande är lika viktig oavsett ålder. Äldreomsorgen ska präglas av stor valfrihet, hög kvalitet, ett värdigt bemötande och finnas tillgänglig för alla som behöver den. En mångfald av aktörer är en förutsättning för valfrihet. Alliansens välfärdspolitik sätter eleven, patienten och brukaren i centrum. Rätten att själv få välja var och hur man tar del av vård, skola och omsorg är en viktig del i att kunna utforma sitt eget liv och sin egen tillvaro. Välfärden finns till för medborgarna och medborgarna har rätt att påverka dess utformning. Därför måste valfriheten värnas. Mångfalden av aktörer inom välfärden bidrar också till att utveckla nya idéer och hitta nya, smartare och effektivare arbetssätt, till gagn för alla som använder välfärden. Den svenska lösningen, med en offentligt finansierad välfärd som alla medborgare har rätt till, och där många olika typer av utförare tillåts bidra, är viktig att värna. Välfärdens verksamheter gynnas av att nya privata och ideella aktörer har möjlighet att etablera sig för att bidra till innovation och värdeskapande. Vi har dock sett att den svenska välfärden inte alltid fördelas jämlikt, och att kvaliteten i vissa fall brister hos både offentliga och fristående verksamheter. För att säkerställa en jämlik välfärd av hög kvalitet finns därför anledning att se över kraven på och regleringen av både offentlig och fristående välfärdsverksamhet. har därför beslutat att en utredning bör se över möjligheten att införa tillståndsplikt med ägar- och ledningsprövning, ett tydligare kravställande och bättre uppföljning avseende kvalitet, och skarpare sanktioner vid misskötsel inom välfärden. Att regeringen inte fokuserar på kvalitetsaspekterna, utan istället låter utreda begränsningar av vinstuttag i välfärdssektorn är en mycket olycklig utveckling. Det finns inga etablerade samband mellan organisationsform eller vinstuttag och kvaliteten i verksamheten. Utgångspunkten borde istället vara hur vi på bästa sätt kan säkerställa både kvalitet, trygghet, effektivitet, innovation, valmöjligheter och öppenhet på ett sätt som gagnar elever, föräldrar, patienter, brukare och anhöriga i alla välfärdens verksamheter. prioriteringar i den ekonomiska politiken förändras i snabb takt. Globaliseringen skapar möjligheter till mer handel, ökad tillväxt och större samhörighet genom mer utbyte över gränserna. Men globaliseringen utsätter också vårt samhälle för prövningar. Teknisk utveckling, automatisering och digitalisering innebär enorma möjligheter för de flesta på arbetsmarknaden, i synnerhet de med hög utbildningsnivå. Men för andra kan utvecklingen betyda att de förlorar sina jobb, vilket ställer krav på omställning. Rekordmånga människor befinner sig nu på flykt undan förtryck och krig. Den pågående flyktingkrisen är den mest omfattande sedan . Många söker sig till . som det är en moralisk plikt och en självklarhet att ta emot människor på flykt så ställer det vårt samhälle inför utmaningar. Tudelningen på arbetsmarknaden fördjupas och många av de som lämnas efter är nyanlända som ofta saknar gymnasieutbildning och har bristande språkkunskaper. som vi ser ökade kvalifikationskrav inom många branscher, finns därför även behov av en framväxt av fler så kallade enkla jobb för att alla de människor som kommer till ska få möjlighet att få fäste på den svenska arbetsmarknaden och integreras i det svenska samhället. Vi som politiker måste möta utmaningarna med verkningsfulla förslag. Vi kan inte stå likgiltiga eller handlingsförlamade. Hur ska vi kunna värna den svenska modellen i tider av globalisering, geopolitisk oro, och bristande integration? Vi måste sträva efter att förbättra och anpassa vårt samhälle till nya förutsättningar. Det behövs fler jobb. Och jobb skapas inte av politiska ovanifrånlösningar. De skapas i växande och lönsamma företag. 4 av 5 nya jobb skapas bland och det är där potentialen finns. Den rödgröna regeringen tror att de kan nå lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. Men försämringar i RUT-avdraget och höjd skatt på arbete och en politik som inte gynnar företagande leder inte till fler jobb. Regeringspartiernas politik leder till färre jobb när skatten på jobb och tillväxt höjs. Den leder till mindre pengar i plånboken hos poliser, barnmorskor och specialistsjuksköterskor, och den höjer trösklarna in på arbetsmarknaden för många människor som befinner sig i utanförskap. Regeringens samlade skattehöjningar sedan deras tillträde uppgår till . Under alliansåren förändrades ekonomi till det bättre. Helt nya branscher växte fram som skapade jobb åt människor som tidigare befunnit sig i utanförskap. Vi var med och tog ur en återvändsgränd och visade upp nya vägar. Sedan gjorde entreprenörer och svenska folket resten. Trots den värsta ekonomiska krisen sedan den stora depressionen minskade utanförskapet med en femtedel. Så fungerar en politik som litar på människors skaparkraft och bygger underifrån. ekonomi står fortsatt inför stora utmaningar. med Alliansen har utanförskapet minskat och över 300 000 fler har ett arbete att gå till jämfört med . Alliansens reformagenda var välbehövlig och välkommen. De höga skatterna på arbete slog mot jobben och gjorde att färre arbetade. Arbetslinjen och kampen mot utanförskapet bestod av flera delar; jobbskatteavdrag, skärpningar av socialförsäkringssystemen för att öka drivkrafterna till arbete, sänkta marginalskatter, sänkta arbetsgivaravgifter för grupper långt från arbetsmarknaden och många andra reformer. Alliansen genomförde förändringar som har förbättrat . Men utanförskapet är fortfarande stort och delvis annorlunda och mer behöver göras för att minska det. Inte minst handlar det om att sänka skatterna på arbete, framför allt för de som står längst ifrån arbetsmarknaden och förändra arbetsmarknadspolitiken. vill ha en ekonomisk politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer, känna trygghet och som underlättar för människor att gå från utanförskap till arbete. Vi vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Den ekonomiska politiken kan användas för att stärka familjernas och de äldres självbestämmande och det civila samhällets ställning vilket skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på välfärd vilket ökar tryggheten. Och med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Strukturellt riktiga reformer för att säkra en stabil skattekraft genom att människor har jobb måste till, då det är det enda sättet att långsiktigt säkra välfärden. Inriktningen i den ekonomiska politiken bör därför vara att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden, förlänga arbetslivet både genom tidigare inträde och senare utträde från arbetsmarknaden.. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. En fri marknadsekonomi är överlägsen alla andra ekonomiska system när det handlar om att fördela resurser effektivt och skapa ekonomisk tillväxt. Men strävar inte bara efter det mest effektiva samhället, utan efter det mest mänskliga samhället. Marknadsekonomin behöver därför balanseras med förvaltarskap och solidaritet. Den ekonomiska politiken behöver bygga på en tydlig etisk grund. Vi kallar det social marknadsekonomi. Att förvalta de ekonomiska tillgångar som finns tillgängliga på ett långsiktigt och klokt sätt är grunden för god samhällsekonomi och god privatekonomi. Att förvalta innebär inte något passivt bevarande, utan handlar om att på ett ansvarsfullt sätt ta hand om och förädla de tillgångar vi har. All form av kortsiktigt överutnyttjande av miljön och andra resurser försämrar möjligheterna för långsiktig tillväxt och en hållbar ekonomisk utveckling. förespråkar väl fungerande och gemensamt finansierade välfärdstjänster, och vi kommer alltid värna kvaliteten i skola, vård och äldreomsorg. Men höjda skatter innebär inte automatiskt bättre välfärd. Det är snarare med väl avvägda skattesänkningar på arbete och företagande som positiva välfärdseffekter uppnås. Detta genom att det skapas nya jobb och företag samt att människor får behålla en större del av sin inkomst. Den högre tillväxt som följer av detta gör att satsningar kan göras för att förbättra den offentligt finansierade välfärden. Det är också nödvändigt att hushålla med statliga och kommunala skattemedel på ett ansvarsfullt sätt. En förutsättning för att den ekonomiska politiken ska fungera bra på lång sikt är att det råder ordning och reda i statens och det offentligas ekonomi. Det går inte att bedriva en politik med ständiga underskott och växande statsskuld. Därför är det viktigt med regler för finanspolitiken som står fast och över regeringsskiften. Till skillnad från regeringen tar ansvar för finanserna och presenterar en budget i balans. Vi lånar inte till vare sig löpande utgifter eller till våra reformer utan anser att i den högkonjunktur vi befinner oss i bör reformer finansieras fullt ut. Det innebär att vi har ett saldo som är mer än 11 miljarder bättre än regeringen. Genom att ta ramverket på allvar står starkare när nästa kris kommer. I dagens och framtidens arbetsmarknad kan vi inte säga nej till jobb. Vi har inte råd att sortera jobb i fina och fula. Regeringens politik att försämra förutsättningarna för enklare tjänstejobb riskerar att försämra integration och motverka sammanhållning. Vi behöver istället mer kraftfullt sänka trösklarna och bredda arbetsmarknaden för grupper som har svårare att komma in. Genom vårt förslag om en ny anställningsform – introduktionsanställningar - kan arbetsgivare anställa personer som får chansen att lära sig jobbet på jobbet till en något lägre ingångslön. Arbeten skapas huvudsakligen genom framgångsrika och välmående företag. Utan ett gott företagsklimat är det inte möjligt att möta de framtida utmaningarna med att skapa arbeten och öka resurserna till vår gemensamma välfärd. Därför behövs det en näringspolitik som är inriktad på att skapa fler jobb i växande företag. Förutsättningarna för att skapa och driva företag måste förbättras genom att bland annat minska regelkrånglet, förbättra myndigheternas handläggning av ärenden kopplade till företag, och skattemässigt möjliggöra delägarskap för nyckelmedarbetare i uppstarts- och expansionsskeden genom t ex olika incitamentsprogram. Parallellt med satsningar på jobb drivna av innovation och hög utbildning måste vi också se till att fler jobb som inte utförs på grund av höga skatter och avgifter, blir möjliga på en växande arbetsmarknad. Det handlar framför allt om att öppna nya tjänstesektorer och att bredda det befintliga RUT-avdraget till att omfatta fler tjänster och högre takbelopp. Trots att det finns subventionerade anställningar, som även Alliansen satsat på, används de inte fullt ut, och en del av dem är ineffektiva. De mest ineffektiva bör läggas ned, men användningen av de som finns kvar kan öka genom att minska den osäkerhet som arbetsgivare, trots subventionen, känner inför att anställa. En reform som kan bidra till detta är matchningsanställningar. Vi behöver också lägga mer resurser på matchning mellan förmåga och jobb för såväl personer med funktionsnedsättning som utrikes födda. Detta för att undvika rundgång i olika insatser. Genom att rikta skattelättnader på arbete mot de grupper som står längst ifrån arbetsmarknaden vill se till att minska utanförskapet och vinnlägga sig om att de grupper som har halkat efter ska få möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. I kombination med introduktionsanställningar innebär detta också att fler jobb kan växa fram. har ett stort behov av en förbättrad integrationspolitik. En human flyktingpolitik kräver en väl fungerande integration. Nyanlända behöver snabbare få arbete och en hållbar bostadssituation. Den ekonomiska politiken bör också användas för att stödja goda mellanmänskliga relationer. I stor utsträckning handlar det om att ge familjer, äldre och det civila samhället möjlighet att utvecklas och fatta egna beslut och att minska den politiska styrningen. Det offentliga bör ge stöd, men tvingande politiska ovanifrånlösningar på dessa områden hämmar relationerna och riskerar att skada mer än hjälpa. anser att barns och ungas behov och rättigheter ska vara grunden för hur familjepolitiken och barnomsorgen utformas. Barn behöver och de behöver bli sedda. Familjer ser olika ut, men alla har samma betydelsefulla roll. Om familjerna är trygga ger de barnen goda förutsättningar att klara livets olika utmaningar. Barnens uppväxt påverkar därmed hela samhällets utveckling, både ekonomiskt och socialt. Förskolan och barnomsorgen måste kunna möta varje barns behov av trygg omsorg, stimulans, lek, gemenskap och utveckling. Det är viktigt att alla föräldrar ska kunna välja den barnomsorg som är bäst för deras barn och att själva kunna hitta en balans mellan arbete och familjeliv. är en motvikt till de politiska krafter som vill styra föräldrarnas val och förkväva familjens frihet och möjlighet att utforma sin tillvaro. En viktig del i vår politik är därför att stödja föräldrarna och förenkla i familjernas vardag. Vi vill också bygga ett samhälle där vi kan åldras i trygghet och värdighet. Ett välfärdssamhälle kan i hög grad bedömas utifrån kriterier som respekt, tillvaratagande och omsorg om den äldre generationen. menar att äldres vård och omsorg måste präglas av självbestämmande och valfrihet. En äldre person har, precis som yngre, individuella behov som inte kan tillgodoses i en mall. Mycket har gjorts för att utforma vården och omsorgen utifrån den enskilda människans behov. Men mer behöver göras för att utveckla den gemensamt finansierade äldreomsorgen. Utökat självbestämmande när det gäller såväl boende som hemsänd mat och färdtjänst är viktiga delar när det gäller att utveckla äldreomsorgen framöver. Men en sammanhållen seniorpolitik får inte bara handla om vård och omsorg. Svensk politik förmedlar i allt för stor utsträckning att människor som passerat 65 inte har något mer att bidra med till samhället. Det friska åldrandet, de äldre som en resurs att ta till vara och ett väl fungerande samspel mellan generationerna är viktiga beståndsdelar i seniorpolitik. Därför vill vi skapa fler möjligheter för äldre att arbeta längre än till 65 och förbättra pensionärernas ekonomi. Samhället är mycket större än staten och det offentliga. Det är i samspelet med andra människor som vi utvecklas som personer. Utan små nära gemenskaper och ömsesidiga beroenden går vi miste om centrala delar av vad det innebär att vara människa. Därför är civilsamhället så viktigt. Det är här som grunden läggs för ett som håller samman. Det är i det civila samhället som människor av fri vilja väljer att engagera sig och ta ansvar. Vi vill ha en politik som stärker det civila samhället och möjliggör möten mellan människor med olika bakgrund. Därför vill vi förenkla regelverket för det civila samhällets organisationer och förbättra möjligheterna för dem att finansiera sin verksamhet. En politik som leder till att de mellanmänskliga banden försvagas kan aldrig kompenseras med en ny myndighet och mer byråkrati eller ytterligare ett bidrag. Går politiken in och tar över frivilligorganisationers verksamhet kommer viktiga värden som tillit, gemenskap, medmänsklighet och personligt ansvar att hotas. hälso- och sjukvårdspolitik tar sin utgångspunkt från varje människas absoluta och okränkbara värde och att den som har störst behov också ska ges företräde till hälso- och sjukvården. Vi har i regeringsställning prioriterat insatser för de mest utsatta patienterna med stora satsningar på psykiatrin, cancervården och vården av kroniskt sjuka. Genom vårdgarantin och kömiljarden har vi bidragit till kortare vårdköer. Vi har tagit viktiga steg mot en bättre, mer tillgänglig och jämlik vård. Men vi är långtifrån nöjda med detta. Framtidens sjukvård står inför stora utmaningar, vården är inte jämlik och det finns fortsatta brister med överbeläggningar, brister i patientsäkerhet och vårdköer. Vården blir också alltmer högspecialiserad och högteknologisk. Mot den bakgrunden finns det all anledning att se över sjukvårdens organisering. Det är knappast troligt att 21 olika landsting med olika demografiska och ekonomiska förutsättningar ska kunna leverera jämlik vård till hela befolkningen. Staten bör därför ges ett ökat ansvar för att säkra en god, effektiv och jämlik sjukvård i hela landet. För oss är patientens rätt till bra och jämlik vård viktigare än att värna dagens sätt att organisera vården. Vår solidaritet och medmänsklighet gör inte halt vid någon nationsgräns. förespråkar därför en flyktingpolitik som präglas av humanism och medmänsklighet, ett generöst bistånd som når fram och en politik som främjar handel och ökade möjligheter till rörlighet över gränserna. Vi står också inför stora utmaningar gällande miljö- och klimatpolitiken. Effekterna av den alltför snabba uppvärmningen av jorden slår hårdast mot den fattiga delen av jordens befolkning. Stora ansträngningar måste göras för att skapa internationella överenskommelser som effektivt möter detta hot och bör vara ett föregångsland när det gäller miljö- och klimatpolitik. Människan är i behov av gemenskap med andra och fungerande relationer för att kunna utvecklas och må bra. Den mest grundläggande formen av gemenskap är familjen, där människor möts över generationsgränserna i kärlek och tillit. Denna insikt är en grundbult i den kristdemokratiska ideologin. Varje människa är unik och värdefull i sig. Men ensam är inte stark, utan det är tillsammans vi växer som personer. Vi har alla ett djupt behov av andra människor och det är ett faktum att vi i olika faser av våra liv är så svaga att vi är helt beroende av andra. Familjen är därför ett mål i sig. Starka familjer bygger ett starkt samhälle. Människor som får en trygg uppväxt klarar sig bättre i vuxen ålder och har bättre förutsättning att försörja sig själva och bidra till samhället. Det skapar i förlängningen starkare offentliga finanser som göra att de gemensamma välfärdsbehoven bättre kan tillgodoses. 7.1 Barnfamiljer halkar efter De flesta svenska hushåll har fått det ekonomiskt bättre . Men utvecklingen har varit betydligt bättre för hushåll utan barn än för hushåll med barn 1995-2013. I diagram x framgår att sammanboende utan barn har haft en klart bättre utveckling än barnfamiljer med ett till tre barn. var medianinkomsten per konsumtionsenhet högre för sammanboende i åldern jämfört med familjer med tre eller fler barn. var motsvarande skillnad , priser. Figur 11: Disponibelinkomst för sammanboende utan barn och sammanboende med barn (medianvärde, priser). Familjer med två vuxna. Källa: SCB och egna beräkningar. Även mellan ensamstående med och utan barn har skillnaderna ökat . Figur 12: Disponibel inkomst för ensamboende vuxna med/utan barn. Ensamboende vuxna med/utan barn. Källa: SCB och egna beräkningar. var skillnaden i disponibelinkomst mellan en ensamboende kvinna med 2 barn och en ensamboende man utan barn per konsumtionsenhet. var motsvarande skillnad . 7.2 Jobbskatteavdrag för föräldrar Mot bakgrund av den relativt sett svaga utvecklingen av barnfamiljernas disponibla inkomst anser att barnfamiljernas ekonomi behöver förstärkas. Det behöver ske på ett sätt som stärker incitamenten för arbete eftersom den enskilt viktigaste faktorn för ett hushålls välfärd är huruvida de vuxna i hushållet förvärvsarbetar. Åtgärden ska också medverka till ökad flexibilitet för föräldrarna. föreslår därför ett jobbskatteavdrag för föräldrar som är per förälder och månad. I ett hushåll där två föräldrar/vårdnadshavare arbetar blir skattesänkningen . För föräldrar till barn som är ska skattereduktionen inte bara omfatta förvärvsinkomster utan även försäkringsinkomster som föräldrapenning, a-kassa och dylikt. Skattesänkningen kallas jobbskatteavdrag för den riktar sig till föräldrar som förvärvsarbetar på samma vis som det jobbskatteavdrag som alliansregeringen införde i flera steg . Jobbskatteavdraget för föräldrar skiljer sig dock på en annan punkt från det vanliga jobbskatteavdraget eftersom det är en fast skattereduktion som uppgår till per förälder/vårdnadshavare . Det gör att förslaget har en fördelningspolitisk profil som gynnar föräldrar som är låginkomsttagare och får behålla en större andel av sin lön efter skatt än föräldrar som är höginkomsttagare. Det gör också att små arbetsinkomster blir mer lönsamma. 7.2.1 Jobbskatteavdrag för föräldrar ökar jämställdheten Kvinnor och mäns inkomster är inte jämställda. Enligt SCB är inkomstskillnaden som bara delvis kan förklaras av reella faktorer. Eftersom jobbskatteavdrag för föräldrar är en fast skattereduktion fungerar därför skattesänkningen utjämnande. I diagrammet nedan framgår hur mycket disponibelinkomsten ökar i olika inkomstlägen för arbetande föräldrar. För högre tjänstemän blir inkomstskillnaden drygt en procent. För en halvtidsarbetande städerska uppgår inkomstökningen till . Figur 13: Ökning disponibelinkomst procent, med Jobbskatteavdrag för förälder Källa: SCB och egna beräkningar 7.2.2 Jobbskatteavdrag för föräldrar ökar drivkraften för jobb För att råda bot på den höga arbetslösheten bland unga, lågutbildade och nyanlända har föreslagit en ny anställningsform - introduktionsanställningar. Modellen innebär att en arbetsgivare får erbjuda ingångslöner som är som mest lägre än det kollektivavtalen kräver upp till löner på . De är tid för att få utbildning och lära sig jobbet på jobbet. I övrigt ställs inget krav på arbetsgivare eller arbetstagare mer än att ska arbetstagaren kunna erbjudas full lön. En problematik som uppstår vid låga löner är att det inte lönar sig för en förälder att ta ett arbete eftersom försörjningsstöd och bostadsbidrag räknas av eller helt försvinner. Därför anser att skattesänkningar särskilt bör inriktas mot hushåll som går från bidrag till arbete. I annan del av denna motion beskrivs ett annat förslag som lägger fram, dubbelt jobbskatteavdrag för långtidsarbetslösa. I nedanstående tabell framgår hur samlade skattepolitik (jobbskatteavdrag för föräldrar, dubbelt jobbskatteavdrag för långtidsarbetslösa) gör det lönsamt för föräldrar att gå från försörjningsstöd till arbete medan det med regeringens politik inte lönar sig. Tabell 5: En förälder går till jobb från försörjningsstöd i tvåbarnsfamilj. Ensamstående förälder 1 barn i förskola, 1 skola Får jobb 18 tkr Dubbelt jobbskatteavdrag (kd) Jobbskatteavdrag för förälder (kd) Källa: Egna beräkningar. Som framgår av tabellen ovan ökar barnfamiljers inkomster med politik. För en ensamstående lönar det sig att ta ett arbete som betalar en lön på . Med regeringens politik lönar det sig knappt. Det som gör skillnaden är jobbskatteavdraget för föräldrar och det dubbla jobbskatteavdraget för personer som varit långtidsarbetslösa. Jobbskatteavdrag för föräldrar är en viktig reform. Då reformen har stora effekter på statsfinanserna införs halva skattereduktionen med och hela skattereduktionen på per förälder . 7.3 Ytterligare förslag för att stärka barnfamiljerna På familjepolitikens område föreslår en rad ytterligare reformer för att stärka familjerna. Dessa beskrivs mer ingående i utgiftsområdesmotion 12 och i korthet nedan. De offentligfinansiella effekterna sammanfattas i slutet av avsnittet. vill fortsätta att prioritera de familjer som lever i ekonomisk utsatthet.