mot · H3023404 · 2016-05-02 00:00:00 — Utöver skarpa och siffersatta förslag har regeringen valt att avisera att man ämnar öka statsbidraget till kommuner och landsting med . värnar kommunsektorns finanser. har dock också fastslagit två principer som är viktiga när denna typ av satsningar ska bedömas. För det första bör andelen riktade statsbidrag minska, till förmån för mer generella statsbidrag. Det är därför oroande att regeringen prognostiserar en kraftig ökning av de riktade statsbidragens andel av de totala statsbidragen. För det andra bör den offentliga sektorns finanser stärkas. Det är således viktigt att ökade statsbidrag till kommunsektorn finansieras på ett ansvarsfullt sätt. kommer därför att återkomma i höstens budgetmotion med vår samlade inställning till de generella statsbidragen till kommunerna. Regeringen har, som beskrivs i nästkommande avsnitt, inte presenterat någon finansiering av de ökade statsbidragen. Att regeringen trots detta valt att göra statsbidragens nivå till ett huvudnummer i debatten om vårändringsbudgeten och vårpropositionen är därför anmärkningsvärt. Antingen betyder det att regeringen öppnar för att ytterligare försvaga de offentliga finanserna, eller att de medvetet är otydliga med finansieringen. Denna typ av otydlighet och osäkerhet försvårar en konstruktiv debatt kring regeringens finanspolitiska prioriteringar. 13.2 Aviserade inkomstförändringar inför budgetpropositionen I budgetpropositionen aviserade regeringen ett antal skatteförändringar , som också intecknades som finansiering av reformer. Bland dessa återfinns höjd marginalskatt i form av sänkt skiktgräns för statlig inkomstskatt, en förlängning av den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar samt sänkt reklamskatt. motsätter sig regeringens sänkning av skiktgränsen, vilken innebär att 1,2 miljoner människor får höjd genomsnittlig skatt och att cirka 58 000 personer får kraftigt höjd marginalskatt. Denna skatteförändring kan i stor utsträckning förväntas leda till färre arbetade timmar och lägre långsiktig offentligfinansiell effekt än regeringen räknar med. kommer i höstens budgetmotion att återkomma med en egen, mer generös och miljöstyrande, modell för beskattningen av förmånsvärdet för miljöbilar. avvisar därför regeringens förslag på detta område. har, inom ramen för en bred politisk överenskommelse, accepterat att reklamskatten sänks. ekonomiska vårproposition aviseras också ett antal nya inkomstförändringar inför budgetpropositionen . Dessa sammanfattas i tabellen nedan: Offentligfinansiell effekt av regeringens aviserade inkomstförändringar i VÅP16 (mnkr). Avdragsförbud för ränta på vissa efterställda skuldförbindelser etc. Ändrad intäktsränta i skattekontot Begränsad avdragsrätt vid representation Begränsad uppräkning av den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt Definition av beskattningsår för vissa punktskatter Lika dieselskatt för båtar inom vattenbruk, skogsbruk och jordbruk Avdrag för klimatkompensation genom förvärv och borttagande av utsläppsrätter Skattereduktion för reparation och underhåll av vitvaror Sänkt energiskatt på el för större datacenter, anpassning till unionens statsstödsregler, fortsatt nedsatt energiskatt i vissa delar norra m.m. Sänkt mervärdesskatt på mindre reparationer Införd möjlighet till undantag från skatteplikt avseende mervärdesskatt för företag med en omsättning på högst Sänkta arbetsgivaravgifter för enskilda näringsidkare i vissa fall Not: De offentligfinansiella effekterna är preliminära, då de beror av förslagens exakta utformning. Beräkningen av effekten av sänkt energiskatt m.m. utgår från att skatten för datacenter sänks, men exkluderar effekten av en förändrad återbetalningsgräns, som föreslås i SOU 2015:87, då det ej är klarlagt hur regeringen ställer sig till denna förändring. De aviserade inkomstförändringarna är långt ifrån tillräckliga för att finansiera regeringens satsning på ökade statsbidrag till kommunsektorn. De berättigade frågorna om hur dessa statsbidrag ska finansieras kvarstår således. Det faktum att höjda marginalskatter kan väntas leda till lägre intäkter än den statiska effekt regeringen räknar med ökar osäkerheten kring regeringens finansiering ytterligare. Därtill är det värt att notera att effekten av den förändrade intäktsräntan i skattekontot är temporär och därmed inte kan användas för att finansiera permanenta utgiftsökningar. är positivt inställt till ett antal av de aviserade förslagen, varav flera också föreslås av i denna motion. Bland dessa återfinns förslagen om avdrag för klimatkompensation, skattereduktion för reparationer av vitvaror, sänkt energiskatt för datacenter, likformig beskattning av båtar inom vattenbruk, skogsbruk och jordbruk, ändrad intäktsränta i skattekontot och införd möjlighet till undantag från moms för företag med liten omsättning. Ett antal av förslagen är dock otillräckliga. Det gäller särskilt förslaget om kemikalieskatt, som inte förefaller bli tillräckligt ambitiöst för att ta närmare målet om en giftfri vardag. är också mycket negativt inställt till förslaget om att fler personer ska betala statlig inkomstskatt. kommer att återkomma med slutgiltiga besked kring regeringens förslag när dessa presenterats i budgetpropositionen . I denna motion har presenterat viktiga reformförslag, stakat ut inriktningen för den framtida politiken samt definierat de ramar inom vilka politiken ska bedrivas . kommer i budgetmotionen återkomma med mer detaljerade förslag på såväl utgifts- som inkomstsidan. I tabellen nedan sammanfattas några av de i denna vårmotion aviserade reformförslagen. Det finns i den politiska debatten en olycklig sammanblandning mellan bra reformer och dyra reformer; att det är den som satsar flest skattekronor på ett område som också har den bästa politiken på det aktuella området. kommer därför fortsatt att också föreslå viktiga strukturreformer, inte minst för arbets- och bostadsmarknaden, utan direkt offentligfinansiell effekt. Reformer och finansiering. Fler företag – fler jobb 2015:2022 och egna beräkningar. 2015/16:1, prop. 2014/15:100, 2016:611, 2016:574, SCB (2015) och egna beräkningar Ny giv på arbetsmarknaden Höjt lönetak för anställningsstöd till personer med funktionshinder Grön tillväxt i hela landet Dubblerat stöd till energilagring Nej till skatt på förnybart Världens modernaste landsbygd och grönaste städer Trygg och nära rättspolitik Utökad polisutbildning och fler poliser Höjda löner för områdespoliser och återinförd beredskapspolis Förstärkt utredningsverksamhet, särskilt avseende vardagsbrottslighet Reformer och finansiering (forts). Ny giv på arbetsmarknaden Enhetliga lönetak för anställningsstöd Färre och enklare anställningsstöd 2016:410, 2016:196 och egna beräkningar. 2015:1510, Arbetsförmedlingen (2016b) och egna beräkningar Grön tillväxt i hela landet Skatt på fossil gas Flyktingar i jobb och bostad Stödboende i stället för HVB-hem 2016:345 och egna beräkningar Avskaffad rätt till efterlevandestöd för unga i HVB, stödboende eller familjehem Reformerad SoL för fler familjehemsplaceringar Summa finansiering, exkl. migrations- och integrationsbesparingar Effekt på finansiellt sparande (miljoner) Effekt exkl. migrations- och integrations-besparingar Acemoglu, , (2000), ”Productivity gains from unemployment insurance”, , Årg. 44, s. , (2015), ”Etnisk diskriminering – vad vet vi, vad behöver vi veta och vad kan vi göra?”, Ekonomisk Debatt, Årg. 43, Nr. Aiyar, , , , Batini, Nociletta, , , , , , , , , , Huidan, Kaltani, , , , , , Petia (2016), ”The Refugee Surge in Europe: ”, IMF Discussion Note, 16/02 , och , . (2014), ”Discrimination in the credit market? Survey based evidence of access to financial capital among self-employed immigrants”, Working Paper 2014:2, for Labour Market and Discrimination Studies Angelov, , (2014), ”The effects of targeted labour market programs for job seekers with occupational disabilities”, IFAU, Working Paper 2014:27 Arbetsförmedlingen (2016a), ”Budgetunderlag 2017–2019” Arbetsförmedlingen (2016b), ”Prognos för utbetalningar –2020”, Arbetsförmedlingen (2016c), ”Månadsstatistik", databas, tillgänglig via [] Arbetsförmedlingen (2016d), ”Subventionerade anställningar. Kartläggning ur ett bransch- och företagsperspektiv” Arbetsförmedlingen (2015a), ”Arbetsmarknadspolitiska program. Årsrapport ”, Arbetsförmedlingens Återrapportering Arbetsförmedlingen (2015b), ”Etablering av vissa nyanlända – statistik kring etableringsuppdraget. Uppdaterad översiktstabell med nyckeltal”, , Arbetsförmedlingens återrapportering Arbetsförmedlingen (2015c), ”Arbetsmarknadsrapport ” Arbetsförmedlingen (2015d), ”Effektskattningar av arbetsmarknadspolitiska program – med fokus på personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga”, Ura 2015:5 (2015), ”Matchningsanställningen – nya vägar till jobb”, A2015/881/A (2016), ”Dags för större lönespridning?”, Arbetsmarknadsekonomisk rapport Bennmarker, , , , (2013), ”Jobbskatteavdrag, arbetslöshetsersättning och löner”, IFAU, Rapport 2013:10 , (2014), ”Utlandsföddas svårigheter på den svenska arbetsmarknaden – partiernas lösningar är otillräckliga”, Ekonomisk Debatt, Årg. 42, Nr. , (2007), ”Den kapitalistiska välfärdsstaten – om den svenska modellens historia och framtid”, Ratio , (2010), ”Swedish Tax Policy: Recent Trends and ”, Report to the on Public Economics, 2010:4 BMAS (2006), ”The effectiveness of on the Labour Market. 2006 Report of the Federal Affairs on the impact of the implementation of the proposals by the Commission for on the Labour Market (not including basic security benefits for job-seekers”, Summary of the results (2014), ”En fungerande bostadsmarknad – en reformagenda”, tillgänglig via [] Bouvard, , , , , , (2013), ”How have the reforms shaped the German labour market?”, Trésor-Econonomics, Nr. (2015a), ”Reviderad prognos för byggbehovet av bostäder”, artikel, , tillgänglig via [] (2015b), ”i korthet”, artikel, tillgänglig via [] (2013), ”Bostadsbristen och hyressättningssystemet – ett kunskapsunderlag”, Marknadsrapport, , tillgänglig via [] (2016), ”Statistikdatabasen över anmälda brott”, databas, tillgänglig via [] Calmfors, , , , (2002), ”Does labour market policy work? Lessons from the Swedish experience”, IFAU, Working Paper 2002:4 Card, , , , (2010), “Labor Market Policy Evaluations: A Meta-Analysis”, NBER Working Paper Series, Working Paper 16173, NBER , , , , (2001), ”Do Benefit Cuts Boost ? Swedish Evidence from the 1990s”, , Årg. 111, Nr. 474, s. 766-790 de , , , , (2008), ”Effekter av yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning för deltagare ”, IFAU, Rapport 2008:1 , Innovation & Skills (2013). ”Better regulation framework manual”, tillgänglig via []. Duffield, (2008), “Report on the performance of PPP projects in when compared with a representative sample of traditionally procured infrastructure projects”, – Benchmarking Study, Phase II , (2015), “Vad kostar en akademiker? – En jämförelse av utbildningskostnaden för en svenskutbildad och en invandrad akademiker”, , tillgänglig via [] , (2009), ”Invandringen och de offentliga finanserna”, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2009:3 (2016), ”Prognos: Statens budget och de offentliga finanserna”, , ESV 2016:32 (2015), “Rapport. Tidsserier, statens budget m.m. 2014”, ESV 2015:49 (2014), Statliga myndigheters lokaler. Utveckling av lokalhyror och areor, Analys 3, ESV 2014:53 (2016a), ”Bostäder och bebyggelse”, artikel, , tillgänglig via [] (2016b), ”Energiläget i siffror 2016 (Excel)”, databas, tillgänglig via [] (2016c), ”Övervakningsrapport avseende skattebefrielse för flytande biodrivmedel ”, Analysavdelningen, Dnr. (2015), ”Transportsektorns energianvändning 2014”, ES 2015:01 , , (2015), ”En förlorad generation? En om ungas etablerings på arbetsmarknaden”, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2015:3 , (2015), ”Nya direktiv för utsläppshandeln. Rätt riktning på guppig väg”, FORES Policy Paper Entreprenörskapsforum (2015), ”Entreprenörskap i – nationell rapport ”, (2016a), ”AMECO”, databas, tillgänglig via [] (2016b), ”Country Report . Including an on the prevention and correction of macroeconomic imbalances”, Commission Staff Working Document (2015), ”Country Report - Including an on the prevention and correction of macroeconomic imbalances”, Commission Staff Working Document (2016a), “Employment by sex, age, professional status and occupation (1 000)”, databas, tillgänglig via [] (2016b), "Monthly minimum wages - bi-annual data (earn_mw_cur)", databas, tillgänglig via [] (2016c), “Asylum and first time asylum applicants by citizenship, age and sex Annual aggregated data (rounded) (migr_asyappctza)”, databas, tillgänglig via > [] (2015), “Share of renewables in energy consumption up to in the EU in 2013”, Renewable energy in the EU, newsrelease, 43/2015, Fichtl, (2015), ”Mini- and in . Effects of Marginal Employment on Unemployment”, FORES Policy Paper, 2015:3 (2015), “Vissa punktskattefrågor inför budgetpropositionen 2016”, Lagrådsremiss (2015a), ”Svensk finanspolitik. Finanspolitiska rådets rapport ” (2015b), ”Beräkningsunderlag – effekter på sysselsättningen av höjd ersättning i A-kassan”, PM , Underlag till Svensk finanspolitik 2015 (2015c), ”om flyktingkrisen och finanspolitiken”, pressmeddelande, (2008), ”Svensk finanspolitik. Finanspolitiska rådets rapport ” Finn, (2011), ”: design and implementation lessons for the British context”, Research report, , Nr. , (2015), ”Skatter räknas, räkna med skatter”, Ekonomisk Debatt, Årg. 43, Nr. , , , , (2013), “Dags för enkla skatter!”, , , (2008), ”Den svenska jämviktsarbetslösheten – en översikt”, IFAU, Rapport 2008:17 , , , , (2008), ”Prices, Productivity and Wage Bargaining in Open Economies”, , Årg. 110, Nr. 1, s. 169-195 , , , , (2011), ”What labor market policy works in a recession?`”, IFAU, Working Paper 2011:2 , , , Per & , (2004), ”Anställningsstöd – en väg från arbetslöshet till arbete?”, IFAU, Rapport 2004:17 , , (2000), ”labour market policies and real-wage determination – Swedish evidence”, IFAU, Working Paper 2000:7 , , , zu Solz, (2013), ”Arbetspraktik – en utvärdering och en jämförelse med arbetsmarknadsutbildning”, IFAU, Rapport 2013:4 , , (2011), ”Arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt”, IFAU, Rapport 2011:7 , , (2003), ”Improving incentives in unemployment insurance: A review of recent research”, IFAU, Working Paper 2003:5 , , (2008), ”Do unemployment benefits increase unemployment? New evidence on an old question”, IFAU, Workings Paper 2008:15 Företagarna (2016), ”Företagarnas undersökning om ägar- och generationsskiften 2015” Företagarna (2015), ”Småföretagsbarometern”, Riksrapport, Företagarna (2013), ”Ett jobb blir till” (2016), ”Ohälsomått”, Statistik & analys, tillgänglig via [] (2015), ”Avskaffande av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen (DS 2015:17)”, Remissyttrande, Dnr (2014), ”Analys av sjukfrånvarons variation – väsentliga förklaringar av upp- och nedgångar ”, Socialförsäkringsrapport 2014:17 Gartell, , , , (2013), ”Programeffekter 1996–2010”, Arbetsförmedlingen, Working Paper 2013:1 , Bas (2009), ”Institutions and labor market outcomes in the ”, Working Paper, IFAU, Nr. , , (2010), ”Hur stor är risken för bestående hög arbetslöshet?”, Ekonomisk Debatt, Årg. 38, Nr. , (2009), ”Visible Learning: A synthesis of 800 Meta-Analyses Relating to Achievment”, Routledge, & Henrekson, , (2014), ”Beskattning av personaloptioner och innovativt entreprenörskap: Expertrapport till ”, Bilaga 5 till slutbetänkande, SOU 2014:40 HM Revenue & Customs (2014), ”Scheme and Scheme”, Commentary Note, tillgänglig via [] , , (2008), ”Hur påverkas inkomsterna av skatteförändringar?”, IFAU, Rapport 2008: 28 & Nicolini, (1997), ””, , Årg. 105, Nr. 2, s. Hotell- och restaurangfacket (2014), ”Din lön”, hemsida, tillgänglig via [] , , Per (2016), ”Sjukskrivningarnas anatomi – en om drivkrafterna i sjukförsäkringssystemet”, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2016:2 IAF (2015), ”Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens föreskrifter (IAFFS 2015:3) om lämpligt arbete”, IAFFS 2015:3 IFAU (2014), ”Höjd inkomstrelaterad ersättning i arbetslöshetsförsäkringen”, Remissvar, Dnr. IMF (2016), ”World Economic Outlook: Too Slow for Too Long”, , April IMF (2015), ”2014 Article IV Consultation – Staff Concluding Statement of the 2015 Article IV Mission”, IMF Country Report, Nr. IMF (2014), ”2014 Article IV Consultation – Staff Report; Press Release; and Statement by the Executive Director for ”, IMF Country Report, Nr. , , (2006), ”Before and After the : The Performance of Labour Market Policy in ”, Discussion Paper Series, , Nr. Jaffe, ., , . & Stavins, . (2000), ”Technological Change and the Environment”, NBER, Working Paper, Nr. & Ochel, Wolgang (2007), ”Contracting-out employment services: temporary agency work in ”, , Årg. 17, Nr. 2, s. , Per, Laun, , (2015), ”Kan vi jobba tills vi blir 75? Vad säger mikrodata om hälsa och arbetskapacitet bland de äldre i arbetskraften?”, IFAU, Rapport 2015:24 , , (2015), ”Nordic family policy and maternal employment”, , Nr. 2, s. 115-132 , , , , (2012), ”, Population Health, and Employment in ”, i D. A. Wise (red. ), ”Programs and Retirement around the World: Historical Trends in Insurance Participation and Reforms”, , (2016a), ”Prognosdatabasen”, databas, tillgänglig via [] (2016b), ”Konjunkturläget ” (2015a), ”Konjunkturläget ” (2015b), ”Konjunkturläget ” (2015c), ”Miljö, ekonomi och politik 2015” (2014a), ”Lönebildningsrapporten ” (2014b), ”Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen ”, Dnr 2014-120-3.5.1 (2013), ”Konjunkturläget. (2011), ”Konjunkturläget. (2015), ”Siffror och fakta om offentlig upphandling. Statistik om upphandlingar som genomförts ”, Rapport 2015:9 (2014), ”Etablering och konkurrens bland vårdcentraler – om kvalitetsdriven konkurrens och ekonomiska villkor”, Rapport 2014:2 Laun, (2012), ”Om förhöjt jobbskatteavdrag och sänkta arbetsgivaravgifter för äldre”, IFAU, Rapport 2012:16 Liljeberg, , , , (2012), ”Leder nystartsjobben till högre sysselsättning?”, IFAU, Rapport 2012:6 , , (2015), ”– vilka söker, vem tar examen och hur går det sedan?”, IFAU, Rapport 2015:12 , , , , (2006), ”Absence: Evidence from a Natural Experiment”, IFN Working Paper, Nr. , , , , (2007), ”Den svenska jämviktsarbetslösheten: En översikt av kunskapsläget”, , Specialstudie nr. (2015), ”behöver fler lärare”, Perspektiv på läraryrket – lärarbrist , (2001), ”subsidies and cuts in employers’ social security contributions: The verdict of emiprical evaluation studies”, , Årg. 140, Nr. 1, s. 69-83 (2016), “Urval av överenskommelser träffade med lägstlöner/minimilöner för ”, tillgänglig via [] (2016a), “Årsredovisning 2015”, Dnr 1.3.2-2016-25149 (2016b), ”Verksamhets- och utgiftsprognos. ”, , Dnr. (2016c), ”Asylsökande till 2000–2015”, databas, tillgänglig via [] (2016d), ”Asylsökande till 1984-1999”, databas, tillgänglig via [] (2014), ”Pilotstudie av kommunernas kostnader och ersättningar för asylsökande”, Dnr 2.2.1-2014-19583 National Audit Office (2009), ”Performance of PFI Construction”, A Review by the Practice, tillgänglig via [] (2016), ”Minskad förbrukning av plastbärkassar. Redovisning av regeringsuppdrag”, skrivelse, , Ärendenummer NV-08250-15 (2015a), ”Importen av avfall till ökar”, artikel, , tillgängligt via [] (2015b), ”Avfallshantering”, databas, tillgänglig via [] (2015c), ”Mål i sikte. Analys och bedömning av de 16 miljökvalitetsmålen i fördjupad utvärdering”, Volym 2, Rapport 6662 (2015d), ”Nationella utsläpp och upptag av växthusgaser”, databas, tillgänglig via [] Neumark, (2011), ”Spurring in Response to Severe Recessions: Reconsidering Hiring Credits”, NBER Working Paper Series, Nr. , (2009), ”Varför är den svenska ungdomsarbetslösheten så hög?”, Rapport till 2009/6 (2005), ”Den första anställningen. Hinder och möjligheter för soloföretag att anställa en första person”, R 2005:01 (2014), ”En bostadspolitisk agenda för . 63 förslag för ökat byggande”, tillgänglig via [] , , , , (2002), ”Den Svenska Sjukan – Sjukfrånvaron i åtta länder”, Ds 2002:49 (2016a), ”Public expenditure of LMP by main categories”, Public expenditure and participant stocks on LMP, databas, tillgänglig via [] (2016b), ”NUP rates by place of birth and sex”, databas, tillgänglig via [] (2016c), ”Greenhouse Gas Emissions”, databas, tillgänglig via [] (2015a), ”Economic Surveys: ”, , (2015b), ”Educations at a Glance 2015: Indicators”, (2015c), ”Improving Schools in : An Perspective”, tillgänglig via [] (2014a), ”Connecting People With . Activation Policies in the ”, (2014b), ”Education at a Glance 2014: Indicators”, (2014c), ”2013 Results: Perspective on Teaching and Learning”, , (2014d), ”Environmental Performance Reviews: ”, (2013a), ”International Migration Outlook ”, (2013b), ”Skills Outlook : First Results from the Survey of Adult Skills”, (2012), ”Activating Jobseekers: How Does It”, (2010), ”Learning for , Reviews of Vocational Education and Training – ” (2009), ”Taxation of SMEs: issues and policy consideratiosn”, Tax Policy Studies , (2007), ”Ökar anställningsskyddet sjukfrånvaron?”, Ekonomisk Debatt, Årg. 35, Nr. Pavoni, , G.L. (2007), ”Optimal Welfare-to-Work Programs”, Review of Economic Studies, Nr. 74, s. (2016), ”budgetunderlag 2017–2019”, Dnr. A383.968/2015, saknummer 979 2015/16:100, ”ekonomiska vårproposition” 2015/16:1, ”Budgetpropositionen ” 2014/15:100, ”ekonomiska vårproposition” 2013/14:100, ”ekonomiska vårproposition” 2013/14:134, ”Investeraravdrag” 2011/12:100, ”ekonomiska vårproposition” 2008/09:170, ”En sammanhållen svensk vattenpolitik” PWC (2010), ”Public-private partnerships: The US perspective”, At a glance, tillgänglig via [] , (2014), ”Effekter av yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning för deltagare med funktionsnedsättning, 1999-2006”, IFAU, Rapport 2014:13 (2016), ”Penningpolitisk rapport. (2015), ”Finansiell stabilitet 2015:2” (2015), ”Regional anpassning av arbetsmarknadsutbildning – vilka hänsyn tas till arbetsmarknadens behov?”, RiR 2015:22 (2014), ”Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – Rätt insats i rätt tid?”, RiR 2014:11 (2013), ”Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända?”, RiR, 2013:17 (2012), ”Regelförenkling för företag – regeringen är fortfarande långt från målet”, RiR 2012:6 Ruist, (2015), ”Refugee immigration and public finances in ”, Working Papers in Economics, Nr. 2016:708, ”Efterlevandestöd”, Rapport från utredningstjänsten 2016:574, ”Kostnadsberäkning för en förändring av RUT-avdraget”, Rapport från utredningstjänsten 2016:611, ”RUT-avdrag äldre”, Rapport från utredningstjänsten 2016:536, ”Offentligfinansiella effekter energiskatt”, Rapport från utredningstjänsten 2016:452, ”Nedsättning av energiskatt på naturgas som fordonsbränsle”, Rapport från utredningstjänsten 2016:425, ”Effekt på arbetsmarknaden”, Rapport från utredningstjänsten 2016:410, ”Anställningsstöd”, Rapport från utredningstjänsten 2016:383, ”Boendelösning för ensamkommande”, Rapport från utredningstjänsten 2016:345, ”Boendeform för ensamkommande barn”, Rapport från utredningstjänsten 2016:286, ”Tidsgränsen i sjukförsäkringen”, Rapport från utredningstjänsten 2016:243, ”Asylsökande och nyanlända som har god man”, Rapport från utredningstjänsten 2016:241, ”Etableringsersättningen”, Rapport från utredningstjänsten 2016:196, ”Offentligfinansiella effekter arbetsmarknadspolitiska program”, Rapport från utredningstjänsten 2016:158, ”Arbetslöshetsersättningen”, Rapport från utredningstjänsten 2016:144, ”Återställning av jobbskatteavdragets konstruktion”, Rapport från utredningstjänsten 2016:37, ”Andel flyktingar i arbete”, Rapport från utredningstjänsten 2015:2118, ”Statliga myndigheter”, Rapport från utredningstjänsten 2015:2052, ”Riktade statsbidrag som staten ger till kommunsektorn”, Rapport från utredningstjänsten