mot · H4023419 · 2016-10-05 00:00:00 — Liberalerna tar ansvar för ett öppet som breddar sin konkurrenskraft i den globaliserade världen. När regeringen lånar i högkonjunktur presenterar vi en budget som skapar arbete, betonar välfärdens kärna och tar ansvar för statsfinanserna. Jämfört med nästan alla andra länder har höga marginalskatter redan vid medelhöga inkomster och de högsta marginalskatterna på de allra högsta inkomsterna. Det bidrar mycket starkt till att utbildningspremien i är låg. Det lönar sig för dåligt att utbilda sig. Höga marginalskatter bidrar även tydligt till ett mindre effektivt skattesystem där de arbetade timmarna hålls tillbaka. Marginalskatten vid medelhöga och höga inkomster måste bli lägre. Därför ska värnskatten avskaffas och brytpunkten för statlig inkomstskatt tydligt höjas och nivån på det första steget i den statliga skatten sänkas. De högsta marginalskatterna bör närma sig snittet i . Liberalerna föreslår att det andra steget i den statliga inkomstskatten, den så kallade värnskatten, avskaffas. Det är en prioriterad reform för att öka utbytet av att utbilda sig och ta ansvar. Det är också en central reform för att möjliggöra ökad internationell konkurrenskraft i det svenska näringslivet. Liberalerna finansierar i denna motion hela den direkta kostnaden för att avskaffa värnskatten, krona för krona. Det finns dock skäl att anta att de långsiktiga kostnaderna för att avskaffa värnskatten är betydligt mindre än de kortsiktiga och direkta. Genom beräkningar i FASIT utförda av kan de långsiktiga effekterna kvantifieras. Beräkningarna avser innevarande budgetår. FASIT skattar ett ökat arbetsutbud till följd av att värnskatten avskaffas. Om detta förändrade utbud får fullt genomslag på antalet arbetade timmar innebär det att dessa, i ekonomin som helhet, ökar . Den ökningen innebär i sin tur ökade löneinkomster, vilket får effekten att inbetalningar av och statlig inkomstskatt, arbetsgivaravgifter och moms stiger. Det senare är den långsiktiga effekt som uppstår i samband med att beteendet anpassas på det sätt modellen skattat. När beteendeanpassningen har fått fullt genomslag väntas skatteintäkterna ha ökat så att självfinansieringsgraden uppgår till . Förändringen i antalet arbetade timmar består i stort sett av ett förändrat arbetsutbud för dem som redan arbetar, alltså förändringar längs den intensiva marginalen. Resultatet är ett punktestimat och bör tolkas med försiktighet. För att värna de offentliga finanserna räknar vi därför inte in dessa dynamiska effekter i denna budgetmotion. Liberalerna finansierar hela den direkta kostnaden för att avskaffa värnskatten, krona för krona. Det beräknas minska inkomsterna under inkomsttitel Statlig inkomstskatt med ca . Nej till höjd marginalskatt och återställ jobbskatteavdraget Liberalerna avvisar i samma syfte regeringens marginalskattehöjning på inkomster från till . behöver långsiktigt sänka de högsta marginalskatterna. Att i stället gå i motsatt riktning och höja skatten för relativt breda grupper är fel väg att gå. Höjda marginalskatter i dessa inkomstintervall pressar också tillbaka antalet arbetade timmar i ekonomin. Liberalerna vill även markera mot det anmärkningsvärda i att regeringen i sin inkomstberäkning inte tagit höjd för att antalet arbetade timmar faller som en följd av den höjda marginalskatten. Det är att ta en risk med de offentliga finanserna. Allt tyder därför på att budgetpropositionen i denna del är underfinansierad. Att avvisa den höjda marginalskatten på inkomster från till minskar intäkterna under titel med . Liberalerna återställer även den avtrappning av jobbskatteavdraget för månadsinkomster som trädde i kraft . Avtrappningen är ännu ett led i den socialdemokratiska politiken att göra det dyrare att arbeta och leder, tillsammans med den statliga inkomstskatten och värnskatten, till mycket höga faktiska marginaleffekter. Ett återställande av avtrappningen av jobbskatteavdraget innebär att statens finanser försvagas med under inkomsttitel Skattereduktioner. Höjd brytpunkt för statlig skatt utmärker sig genom att andelen av BNP som tas ut i skatt på arbetsinkomster är högre än snittet i som den högsta marginalskatten på arbetsinkomster är högre än i nästan alla jämförbara länder. skiljer dessutom ut sig genom att de höga marginalskatterna träder in tidigt i inkomstskalan. Exempelvis och har sina högsta marginalskattesatser på skattenivåer som är i närheten av de svenska, men de högsta marginalskatterna träder in vid ungefär den dubbla inkomsten jämfört med i . Liberalerna föreslår därför en kraftig höjning av brytpunkten från dagens ca till . Liberalernas förslag innebär att en genomsnittlig specialistsjuksköterska, veterinär, programmerare eller verksamhetschef inom omsorgen helt slipper betala statlig inkomstskatt. Förändringen beräknas 2017 sänka inkomsterna på titel med . I syfte att fler ska välja att arbeta kvar länge i arbetslivet införde Alliansen ett förhöjt jobbskatteavdrag för äldre. Det förhöjda jobbskatteavdraget gäller för personer som fyller eller är äldre. Det förhöjda jobbskatteavdraget har, tillsammans med ett förhöjt grundavdrag, utvärderats av IFAU som funnit tydliga sysselsättningseffekter. De riktade skattelättnaderna ökade sysselsättningen närmast efter 65-årsdagen bland dem som hade en beskattningsbar arbetsinkomst åtminstone något av åren tre till . Därmed förstärks också deras pensioner. föreslog 2015 att åldersgränsen för det förhöjda jobbskatteavdraget ska sänkas för att uppmuntra människor att arbeta längre. För människor med låga pensioner lönar det sig inte i tillräcklig omfattning. Liberalerna föreslår därför att åldersgränsen justeras ned med för att även inkludera personer som vid årets ingång är . Det betyder att denna grupp får starkare drivkrafter att förlänga arbetslivet genom att de gynnas skattemässigt. Förändringen beräknas försvaga statens finanser med under inkomsttitel Skattereduktioner. I budgetpropositionen höjde regeringen löneskatten för äldre. Konsekvensen blir att incitamenten för äldre att arbeta minskar. I då vi måste uppmuntra människor att arbeta längre skickar det helt fel signaler. Därför föreslår Liberalerna att löneskatten för äldre slopas. Förändringen beräknas försvaga statens finanser med under inkomsttitel Särskild löneskatt jämfört med regeringens proposition. Förändringen leder till att statens finanser stärks med under inkomsttitel Arbetsgivaravgifter, med under inkomsttitel Skatt på kapital, hushåll, samt med under inkomsttitel Skatt på företagsvinster . Den sammantagna effekten blir alltså att statens finanser försvagas med . Kommunernas finanser stärks med . I regeringens budgetproposition föreslås ett tillfälligt växa-stöd som genom sänkta arbetsgivaravgifter är tänkt att underlätta för den som anställer en första person. Denna insats är en liten komponent i en budget som i övrigt ställer sig negativ till arbete, och kan inte på lång väg räcka. Reformen skapar också, som anfört, omotiverade snedvridande effekter genom att aktiebolag, även små sådana, undantas. Utökat RUT-avdrag för äldre RUT-avdraget har bidragit till att inte minst utrikes födda kvinnor har fått jobb och egen försörjning och har gjort det möjligt för många att få hjälp i vardagen. RUT-avdraget har underlättat för många äldre, som i stället för en ofta omständlig och byråkratisk biståndsbedömning för att få hjälp via , enkelt och smidigt själva kan skaffa sig den hjälp de behöver. Äldre använder RUT-tjänster dubbelt så mycket som en genomsnittlig person. Liberalerna vill därför utöka denna möjlighet för fler äldre och föreslår att subventionsgraden för höjs från till för alla som vid årets ingång fyllt . Ikraftträdande för reformen är . Reformen har en positiv men låg effekt på sysselsättningen och kan på marginalen också minska behovet av . Priset efter reformen för en timmes hemstädning eller motsvarande tjänst blir, med normalpris i branschen, ca . Kostnaden för förslaget beräknas till ca 2017 och påverkar titel Skattereduktioner. Från sjukfrånvaro till arbete har sjukfrånvaron stigit. Ökande sjukfrånvaro innebär att fler personer som skulle kunna bidra på arbetsmarknaden och försörja sig själva hamnar i isolering och ensamhet. Ju längre sjukfrånvaron pågår, desto svårare blir det att återgå i arbete. För att bryta trenden mot ökad sjukfrånvaro krävs en rad åtgärder. Liberalerna föreslår att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen återinförs. Vi föreslår vidare att en femtonde karensdag införs och att sjukpenningen betalas ut på fortsättningsnivå tidigare än . Dessa åtgärder stärker incitamenten för människor som är på väg tillbaka in i arbete att ta steget fullt ut. Återinförandet av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen är vidare en signal till den enskilde men framför allt till att betrakta sjukskrivning som i normalfallet en tillfällig åtgärd och inte ett varaktigt tillstånd, och att vidta alla åtgärder för att göra det möjligt för den enskilde att återgå till arbete. Dessa förändringar påverkar i huvudsak statens finanser på utgiftssidan genom minskade utgifter för , men leder till att kommunerna får minskade skatteintäkter. Att fler återgår i arbete leder till att arbetsgivaravgifterna förväntas öka. Sammantaget förstärks statens finanser med under inkomsttitel Arbetsgivaravgifter. försvagas kommunernas finanser på skattesidan med . Ökad miljö- och klimatstyrning Utsläppen från transportsektorn måste minska och åtgärder krävs för att nå det långsiktiga målet om en fossilfri fordonsflotta. Vi utgår från principen att förorenaren ska betala och vi vill ha en ekonomisk styrning som sker på ett kostnadseffektivt och långsiktigt sätt. Höjt förmånsvärde för icke-miljöbilar Regeringen vill förlänga nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar. Liberalerna vill göra mer. Vi föreslår att förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar höjs eller maximalt . På värdet av förmånen betalas socialavgifter i form av arbetsgivaravgifter och egenavgifter och individen betalar inkomstskatt. En höjning av förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar innebär att individens beskattningsbara inkomst ökar. De offentliga finanserna påverkas därmed positivt av ökad intäkt från både inkomstskatt och arbetsgivaravgifter. blir företagets bolagsskatt lägre. Enligt redovisning av statistik över antalet förmånsbilar uppgick antalet till 245 990. Av dessa utgjorde miljöbilarna . Det samlade beskattningsbara värdet av förmånsbilarna var . Förändringen beräknas stärka statens finanser med under inkomsttitel Arbetsgivaravgifter och försvaga statens finanser med under inkomsttitel Skatt på företagsvinster. Förslaget förstärker kommunernas finanser med . Liberalerna avvisar också förslaget om att sätta ned förmånsvärdet för miljöanpassade bilar. Förändringen stärker statens finanser med under inkomsttitel Arbetsgivaravgifter. Även kommunernas finanser förstärks med . Liberalerna föreslår vidare en reformering av miljöbilsbonusen. Enligt principen om att förorenaren ska betala föreslår vi en omvänd miljöbilsbonus. Miljöbilsbonusen bör utformas så som en förhöjd skatt på bilar med negativ klimatpåverkan, i stället för en särskild premie på bilar med låg klimatpåverkan. Liberalerna föreslår därför en omvänd miljöbilsbonus där bilar som inte skulle vara berättigade för en miljöbilspremie enligt gällande regelverk skulle få en förhöjd fordonsskatt med . Detta stärker statens finanser med under inkomsttitel Skatt på vägtrafik. Förändringen leder också till att kommunernas finanser försvagas med , för vilket de kompenseras. Sammantaget bedöms dessa förslag stärka statens finanser med ca . Liberalerna föreslår dessutom att en dubbdäcksavgift enligt norsk modell införs för att minska det utsläpp av partiklar som användningen av dubbdäck medför. Detta skulle förbättra luftkvaliteten i storstäderna. Vi bedömer att detta förslag kommer att stärka statens finanser med på inkomsttitel Skatt på vägtrafik. Regionalt anpassat reseavdrag – ökat fokus är ett glest befolkat land och förutsättningarna för resande mellan hem och arbete skiljer sig åt mellan olika delar av landet. Ett avdrag för reskostnader mellan hem och arbete är motiverat för att öka rörligheten på arbetsmarknaden och göra det enklare för människor att kunna ta arbete på annan ort än hemmet. Reseavdraget bör dock reformeras för att huvudsakligen inriktas mot de glesare befolkade delarna av landet. Liberalerna föreslår därför en regional anpassning av reseavdraget. Förslaget innebär att reseavdraget görs mer generöst i kommuner där kollektivtrafiken kan antas vara mindre väl utbyggd, medan avdraget stramas åt i kommuner där möjligheten att använda kollektivtrafiklösningar bör betraktas som större. Förslaget beräknas stärka statens finanser med under inkomsttitel Statlig inkomstskatt jämfört med regeringens proposition. Det stärker dessutom kommunernas finanser med , vilket motiverar en motsvarande sänkning av statsbidraget till kommunerna. Det försvagar statens finanser med under inkomsttitel Skattereduktioner. Sammantaget stärker förslaget statens finanser med . från underströk vikten av att avskaffa olika former av subventioner och stöd till fossila bränslen. Därför föreslår Liberalerna ett slopande av nedsättningen av energi- och koldioxidskatt för diesel inom gruvindustriell verksamhet. Dieselsubventionerna inom jordbruket bör också successivt avskaffas och en europeisk flygskatt måste införas. Slopandet av nedsättningen av energi- och koldioxidskatten på diesel i gruvindustriell verksamhet innebär att statens skatteintäkter ökar med under inkomsttitel Energiskatt och med under inkomsttitel Koldioxidskatt. Det innebär att kommunernas inkomster försvagas med och att statens intäkter försvagas med under inkomsttitel Arbetsgivaravgifter och under inkomsttitel Skatt på företagsvinster. Slopandet av nedsättningen av koldioxidskatten i jordbruket innebär att statens skatteintäkter ökar med under inkomsttitel Koldioxidskatt och att statens finanser försvagas med under inkomsttitel Arbetsgivaravgifter. Sammantaget innebär Liberalernas förslag inom området dieselbeskattning att statens finanser stärks med . Skattefrihet för småskalig el I budgetpropositionen avskaffade regeringen skattefriheten för vissa småskaliga elproducenter. Detta innebär att det blir svårare och dyrare för privatpersoner och företag att producera egen, hållbar el från exempelvis solenergi. Detta är en svårbegriplig reform från en regering som säger sig värna klimatet och vilja satsa på förnybar energi. Liberalerna föreslår att skattefriheten för småskalig elproduktion återställs. Detta försvagar statens finanser med under inkomsttitel Energiskatt. Hårdare beskattning av kemikalier Det är positivt att regeringen går på Liberalernas linje och inför en kemikalieskatt. Liberalerna avsätter medel till nationella klimatinvesteringar för riktade och långsiktiga klimatinvesteringar, till restaureringsinsatser i syfte att bevara och utveckla den biologiska mångfalden samt till Kemikalieinspektionen med syfte att öka marknadstillsynen vad gäller giftiga konsumentprodukter med särskilt fokus på produkter riktade mot barn. Vi ställer oss bakom en kemikalieskatt. Användningen av handelsgödsel bidrar till övergödning av vattenområden. Även förekomsten av kadmium i handelsgödsel är ett oroande miljöproblem. Det är därför angeläget att användningen av sådan gödsel minskar och att jordbrukets allmänna miljöpåverkan sjunker. För att uppnå detta syfte bör en ny läckageskatt för jordbruket införas. Skatten beräknas stärka statens finanser med under utgiftstitel Övriga skatter på energi och miljö jämfört med regeringens proposition. Ökad rörlighet på bostadsmarknaden Den svenska fastighetsbeskattningen präglas av mycket höga skatter vid försäljning och inköp av bostäder. har sannolikt den högsta sammanlagda beskattningen på reavinster från bostadsförsäljningar i hela . Det bidrar bland annat till lägre rörlighet på bostadsmarknaden och en större bostadsbrist än vad som annars vore fallet. Flyttskatterna, särskilt i form av uppskovsbegränsning och räntebeläggning på uppskovsbelopp, måste sänkas. Reavinstbeskattningen vid fastighetsförsäljningar ska sänkas för att öka rörligheten på bostadsmarknaden. Minskade kostnader vid flytt Därför föreslår Liberalerna att taket för uppskovsbeloppet avskaffas. I samband med avskaffandet av fastighetsskatten infördes ett uppskovstak för reavinster i samband med fastighetsförsäljning. Taket innebär att vinster direkt måste tas upp till beskattning vid försäljning. Särskilt för dem som ägt en bostad kan detta innebära att ett bostadsbyte upplevs som en förlustaffär. Liberalerna föreslår att taket för uppskovet helt avskaffas. Det innebär att inbetalningen av reavinstskatten för de allra flesta kommer att kunna skjutas och inte påverka möjligheten att köpa en ny bostad. Regeringen har aviserat att ett förslag med denna innebörd kommer att läggas fram . Liberalerna menar att det behövs tydliga spelregler för alla de som funderar på att sälja sin bostad för att köpa en ny och anser att förändringen bör genomföras redan i samband med prövningen av budgetpropositionen. bör räntan på den uppskjutna reavinstbeskattningen avskaffas. infördes en ränta på uppskjuten reavinst och reavinstskatt. För en person eller ett par med fullt uppskov innebär räntan på motsvarande en årlig utgift på ca . En så betydande extra skatt gör uppskov och bostadsbyten mindre gynnsamt och påverkar rörligheten på bostadsmarknaden. har beskrivit räntebeläggningen, tillsammans med uppskovstaket, som ”en betydande skatteskärpning”. Liberalerna föreslår att hela vinstbeloppet vid fastighetsförsäljning ska kunna skjutas upp och att uppskovsbeloppet inte beläggs med ränta. Förändringen beräknas försvaga statens finanser med under inkomsttitel Skatt på kapital, hushåll. Höjd skatt på obebyggd tomtmark föreslår Liberalerna, i linje med resonemangen i bland annat SOU 2015:48, att den statliga fastighetsskatten på obebyggd tomtmark förhöjs för sådan mark som är avsatt för byggnation av hyresfastigheter. Detta ökar drivkrafterna för markägare att snabbare bebygga detaljplanelagd mark avsedd för flerfamiljsfastigheter. Som en följd av detta beräknas skatteintäkten på titel öka med . I dagens läge med ett omfattande behov av nya bostäder måste skattesystemet skapa incitament för markägare och byggherrar att bygga bostäder i stället för att använda marken för andra ändamål. Liberalerna föreslår därför en höjning av fastighetsskatten för kommersiella lokaler . Förslaget förväntas förstärka statens intäkter med under inkomsttitel , samt försvaga intäkterna med under inkomsttitel Skatt på företagsvinster. Skatteeffekter av övriga reformer Den offentliga sektorn har problem med personalförsörjningen inom ett antal viktiga yrkesgrupper. En viktig anledning är svårigheten att göra karriär, såväl vad gäller kompetensutveckling som löneutveckling. Staten, landstingen och kommunerna är för dåliga på att ta hand om sina mest kompetenta medarbetare. Liberalerna föreslår bland annat riktade statsbidrag till karriärtjänster för specialistsjuksköterskor och lärare, inklusive en särskild satsning på karriärtjänster i utanförskapsområden. Reformen leder till ökade intäkter för staten från arbetsgivaravgifter om sammanlagt . Det ger också ökade skatteintäkter för kommunerna motsvarande totalt . Liberalerna föreslår att rätten till RUT-avdrag för läxhjälp återinförs. Det är orimligt att avdrag får beviljas för passiv barnvaktning, men inte om barnvakten aktivt hjälper till att säkerställa så att eleven gör sina läxor. En återinförd rätt till läxläsning inom RUT-avdraget innebär ökade utgifter på titel om 2017. Liberalerna föreslår vidare att den regionala nedsättningen av arbetsgivaravgifterna slopas. infördes en regional nedsättning av arbetsgivaravgifterna för företag verksamma i främst inland. Underlaget får vara högst och stödet därmed högst . När utvärdering (IFAU) genomförde en utvärdering av denna reform har institutet inte kunnat finna några statistiskt säkerställda sysselsättningseffekter i jämförelse med företag i närliggande områden som inte fick ta del av nedsättningen. Även har sammanställt en rapport som behandlar samma nedsättning. samlade bedömning var att varken den regionala nedsättningen eller den generella nedsättningen för småföretag 1997–2007 har gett några sysselsättningseffekter. Liberalerna föreslår att denna nedsättning slopas. Detta ökar sammantaget skatteintäkterna med genom påverkan på inkomsttitlarna 1210 Arbetsgivaravgifter och 1240 Egenavgifter. Det försvagar statens finanser med under inkomsttitel Skatt på företagsvinster. Möjligheten till gruppregistrering för mervärdesskatt har gjort det möjligt för företag i den finansiella sektorn att undkomma kostnaden för ingående mervärdesskatt, vilket ytterligare har ökat deras skattefördel i jämförelse med andra sektorer. Den sammantagna skattefördelen innebär därmed att den finansiella sektorn ökar på bekostnad av andra sektorer och vinsterna i den finansiella sektorn kan antas bli högre. Ett sätt att göra beskattningen mer neutral mellan den finansiella sektorn och övriga sektorer är att ta bort rätten till gruppregistrering till mervärdesskatt. Det har av bedömts att de legala kraven på den finansiella sektorn inte utgör tillräckliga skäl för att den finansiella sektorn ur skattehänseende ska gynnas. Inte heller i övrigt finns tillräckliga skäl för att behålla möjligheten till gruppregistrering till mervärdesskatt. Mot denna bakgrund bör reglerna om gruppregistrering till mervärdesskatt för företag inom den finansiella sektorn slopas. Även möjligheten till gruppregistrering till mervärdesskatt för företag i inkomstskatterättsliga kommissionärsförhållanden bör slopas. Förändringen beräknas 2017 öka mervärdesskatteinbetalningarna på inkomsttitel med . Offentliga sektorns skatteintäkter och statsbudgetens inkomster Avvikelse från regeringen (mkr) Direkta skatter på arbete 2016/17:1, dnr 2016:1224, dnr 2016:1225, dnr 2016:1226, dnr 2016:1251 PM , dnr 2015:1224, dnr 2015:1233, dnr 2015:1595, dnr 2016:286, dnr 2016:1140, dnr 2016:1225, dnr 2016:1246, dnr 2016:1251, dnr 2016:1254, dnr 2016:1255, dnr 2016:1259, dnr 2016:1263, dnr 2016:1271, dnr 2016:1424, dnr 2016:1463, egna beräkningar 2014/15:99, dnr 2016:1225, dnr 2016:1246, dnr 2016:1248, dnr 2016:1249, dnr 2016:1250 Indirekta skatter på arbete dnr 2015:1595, dnr 2016:286, dnr 2016:1227, dnr 2016:1251, dnr 2016:1255, dnr 2016:1259, dnr 2016:1260, egna beräkningar Skatt på kapital, hushåll dnr 2016:1251, dnr 2016:1253, dnr 2016:1554 dnr 2016:1227, dnr 2016:1251, dnr 2016:1255, dnr 2016:1259, dnr 2016:1268 dnr 2016:1257, dnr 2016:1268 därav fastighetsavgift (1353 + 1354) Skatt på konsumtion och insatsvaror 2015/16:1, dnr 2016:1258 Skatt på alkohol och tobak PM Vissa punktskattefrågor inför budgetpropositionen , dnr 2016:1255 dnr 2016:1255, dnr 2016:1260 Övriga skatter på energi och miljö SOU 2016:33, dnr 2016:1628 Restförda och övriga skatter Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Specificering av Liberalernas inkomstförändringar Nej till minskad uppräkning av den första skiktgränsen. Regionalt anpassat reseavdrag. Höjd brytpunkt till . dnr 2016:1226, egna beräkningar Karriärtjänster för specialistsjuksköterskor. Konsekvensändring Omvänd miljöbilsbonus. dnr 2015:1233, egna beräkningar Slopande av nedsättning av energi- och koldioxidskatt på diesel i gruvindustriell verksamhet. Konsekvensändring Slopad löneskatt för äldre. Regionalt anpassat reseavdrag. Konsekvensändring Fler karriärtjänster för lärare.