mot · H4023564 · 2016-12-14 00:00:00 — Svenska forskare, företag och offentliga organisationer behöver ha tillgång till den bästa forskningsinfrastrukturen; det är en grundläggande förutsättning för att kunna bedriva forskning med hög kvalitet. Infrastruktur är av stor betydelse inom alla forskningsområden för forskare, inom både grundforskning och tillämpad forskning, och det omfattar bl.a. anläggningar, instrument, kunskapssamlingar och tjänster. delar regeringens bedömning att näringslivets tillgång till forskningsinfrastruktur som , och bör utvecklas och förstärkas för att öka nyttjandet och skapa bättre förutsättningar för företag att utvecklas, växa och exportera. Vi välkomnar även regeringens satsningar på Testbädd och satsningar på industriforskningsinstituten som bidrar till attraktivare innovationsmiljöer. Det är betydelsefullt för företagens möjligheter att utvecklas. Attraktiva innovationsmiljöer med bra test- och demoanläggningar är viktiga för att företag ska kunna testa och utveckla nya tjänster, produkter och affärsmodeller. Det möjliggör för företag att växa och anställa. Fyra av fem nya jobb skapas i små och växande företag och det är därför särskilt viktigt att små och medelstora företag får god tillgång till dessa innovationsmiljöer för att kunna utvecklas. delar i stort regeringens syn på satsningar på forskningsinfrastruktur och tillstyrker därför regeringens inriktning. Vi saknar dock besked om den långsiktiga finansieringen av tung infrastruktur, utöver , ESS och , som vilar på ett antal universitet, och det behövs en tydlighet gällande finansiering och hantering av dessa framöver. Det är viktigt att få på plats för som forskningsnation. Regeringens fördelning av forskningsanslagen innebär även att lärosätena i större utsträckning måste bidra till satsningar på forskningsinfrastrukturen eftersom budget för forskningsinfrastruktur är begränsad kommande år. Vi anser att den utvecklingen noggrant bör följas och vid behov bör lämpliga åtgärder vidtas för att trygga den långsiktiga finansieringen av tung infrastruktur och dess kvalitet. Det är avgörande för att skapa attraktiva forskningsmiljöer för både forskare och företag. Stärkt företags- och innovationsklimat Svensk ekonomi står inför stora förändringar. Vi påverkas alltmer av starka och omvälvande krafter. Globaliseringen, automatisering, digitalisering och urbanisering ställer allt högre krav på ett konkurrenskraftigt . Ekonomins utmaningar innebär att politiskt stuprörstänkande är uteslutet. Det som sker på ett politikområde påverkar och påverkas av det som sker på andra områden. Ett helhetsperspektiv är nödvändigt. Globaliseringen och dess effekter har på många sätt medfört en fantastisk utveckling, inte minst genom bidrag till global fattigdomsminskning och ökad ekonomisk tillväxt. Den teknologiska utvecklingen och automatiseringen ur ett historiskt perspektiv har varit avgörande för den tillväxt som gett oss ett ökat välstånd. Tyvärr kan det konstateras att börjar tappa mark i den allt hårdare globala konkurrensen. Det är något regeringen berör i propositionen, men det är förvånande att regeringen inte presenterar mer konkreta eller effektiva förslag i syfte att stärka det svenska företags- och innovationsklimatet. För att ska kunna hävda sig som kunskapsnation är detta centralt. De största investeringarna i svensk forskning och innovation kommer från företagen, och mätt som andel av BNP har tillhört de ledande länderna när det gäller satsningar på forskning och utveckling (FoU). har också toppat Innovation Union Scoreboard. höga rankning beror emellertid främst på att vi satsar stora resurser på forskning, inte att det egentligen resulterat i någon större output, något som brukar benämnas den svenska FoU-paradoxen. Denna blir särskilt tydlig vid en analys av delkategorin ”ekonomiska effekter” i Innovation Union Scoreboard där ligger under EU-genomsnittet. Denna kategori mäter bl.a. hur stor del av företagens försäljning som består av nya innovationer, export av medel- och högteknologiska produkter och export av kunskapsintensiva tjänster. Ett annat problem är näringslivets sjunkande satsningar på forskning och utveckling, vilket även regeringen konstaterar. Trots en, i absoluta tal mätt, ökning i investeringsvolymen har den nedåtgående trenden avseende FoU som andel av BNP fortsatt även om är ett av de som satsar mest på FoU som andel av BNP. Detta trots att har haft en god utveckling av BNP, särskilt åren efter finanskrisen – en situation som skiljer sig från flertalet . Förutom internationellt sett stora satsningar på FoU samt ett bra utbildningssystem är faktorer som skattenivåer och regelverk avgörande för om ett företag vill investera i . Villkoren för att bedriva företag måste vara lika bra som i våra konkurrentländer. är ett av EU:s främsta innovationsländer. Denna rankning är dock långt ifrån given. För att behålla och utveckla starka ställning krävs gynnsamma ramvillkor såväl för forskning och innovation som för entreprenörskap. Gynnsamma institutionella ramverk är en viktig faktor där starka position är gynnsam. För att få upp produktiviteten i svensk ekonomi behövs dock investeringar och reformer som förbättrar konkurrensen, och här spelar skatter en avgörande roll. Det är också något regeringen betonar i propositionen genom att peka på betydelsen av expertskatten och FoU-avdraget som reformer i syfte att kompensera för världens högsta marginalskatt. Vi delar regeringens syn i att höga skattetryck riskerar konkurrenskraft. Tyvärr är regeringens politik inkonsekvent eftersom insikten i forskningspropositionen inte avspeglas inom andra politikområden. En insikt att skattetrycket är för högt för forskningsintensiva och innovativa företag borde rimligen leda till reformer på skatteområdet. Tyvärr saknas denna analys i regeringens samlade politik. Inte minst delningsekonomin och den allt snabbare digitaliseringen illustrerar tydligt vikten av en bred och genomtänkt strategi för att möjliggöra för företag att kommersialisera forskningsresultat och innovationer. Den globala konkurrensen ställer stora krav på gynnsamma villkor för att entreprenörer ska våga ta steget att sätta sin innovation på marknaden eller för att stora forskningsintensiva företag ska våga genomföra de kostsamma investeringar som krävs för långa FoU-processer. Regeringen har sedan den tillträdde i huvudsak fört en politik som riskerar ett försämrat entreprenörskap. Regeringen höjer skatterna på bred front. Trots en färdig utredning om personaloptioner saknas förslag från regeringen. Förändrade direktiv för 3:12-utredningen så att syftet blev skattehöjningar snarare än bättre regler. Detta är några exempel på hur regeringens politik riskerar att försämra ramvillkoren för företagande och entreprenörskap. En forskningsproposition är inte isolerad från övriga politikområden. Alla områden måste samspela, och det har blivit allt tydligare att behöver moderniserade regelverk och samhällsstrukturer. Särskilt tydligt blir detta på skatteområdet. För små innovativa företag, framförallt i start-up-fasen, är kombinationen av världens högsta marginalskatt samt avsaknad av skattegynnade personaloptioner en akut fråga. En forsknings- och innovationspolitik med ambition att fortsatt ska befinna sig i den absoluta världstoppen kräver ett skattesystem som gör landet attraktivt och för att skapa en grogrund för tillväxtföretag med globala ambitioner. 15.1 Kompetens och samverkan Enligt Tillväxtanalys är samverkan mellan näringsliv och akademin bland de viktigaste insatser staten kan bidra med för att de internationella koncernernas satsningar på FoU-verksamhet i ska öka eller bibehållas. Alltför få går mellan näringsliv och akademi. blir tillgång på kompetens en alltmer viktig faktor för var företag väljer att förlägga sina investeringar. Bristen på rörlighet mellan akademi och näringsliv och på geografisk mobilitet ses av svenska storföretag som en stor svaghet för , och bristen på näringslivserfarenhet hos många seniora forskare försvårar möjligheterna för ett givande samarbete mellan akademi och näringsliv. Vi behöver därför starkare incitament för ökad mobilitet. Exempelvis kan rörlighet och erfarenhet av samverkan påverka lärosätenas meriteringssystem och fördelning av forskningsmedel. Även kom fram till liknande slutsatser. Exempelvis föreslår den att ekonomiska incitament bör införas för samverkansuppgifter, att meriteringssystemet för tjänster på svenska lärosäten bör ändras och också omfattas av relevant erfarenhet från näringslivet och att en ny och lägre beskattning av personaloptioner ska införas. Vi välkomnar utredningens förslag men beklagar att de inte, förutom att ekonomiska incitament bör införas för samverkans uppgifter, tydligare finns med i regeringens forskningsproposition. Regeringen väljer i sin proposition att prioritera traditionell forskning vid universitet och högskolor och stöd till den näringslivsnära forskningen utifrån de stora varuproducerande företagens behov. Regeringen missar då att tjänsteutveckling är motorn i svenskt näringsliv. av alla nya jobb som skapats har skapats inom den kunskapsintensiva tjänstesektorn. Enligt SCB arbetar av alla högutbildade i tjänsteproducerande näringsgrenar medan verkar i varuproducerande verksamheter. ökar antalet forskarutbildade i tjänsteföretagen snabbt. En politisk åtgärd som visat sig ha bra effekt för att främja forskning och utveckling i små och medelstora tjänsteföretag är FoU-avdraget. får arbetsgivare göra avdrag om på arbetsgivaravgiften för en medarbetare som arbetar med forskning eller utveckling upp till ett tak på maximalt för samtliga anställda. Siffror från visar att 2014 hade knappt 2 000 arbetsgivare redovisat avdrag för arbetsgivaravgifter. Merparten av dessa är små och medelstora företag inom exempelvis it, bioteknik, organisationsutveckling, arkitektur och design. utnyttjar inte potentialen i den kunskapsintensiva tjänstesektorn, och det är därför olyckligt att regeringen inte väljer att satsa på tjänsteinnovationer i propositionen. För fler arbetstillfällen och stärkt konkurrenskraft behöver de kunskapsintensiva tjänsteföretagen få förutsättningar att spela en viktigare roll för svensk forskning och innovation. För att stärka position på den internationella marknaden behöver vi nyttja de svenska näringarna och bättre positionera oss på områden där vi redan är starka och har spetskompetens. Genom ökat fokus på bl.a. Life science, bioenergi, skog och produktprocesser inom stål och järn kan kvaliteten på svensk forskning höjas ytterligare. Klimatfrågan är en av vår tids största utmaningar. Hur vi hanterar frågan är avgörande för vår framtid. Orsakerna och effekterna av klimatförändringarna är globala, och för att hindra den globala medeltemperaturen från att stiga till oacceptabla nivåer behöver vi verka på alla politiska nivåer, globalt, i EU, nationellt och kommunalt. ser vi redan effekterna av ett förändrat klimat. Även om vi lyckas hejda och minska utsläppen kommer samhället behöva hantera och anpassa sig till konsekvenserna av klimatförändringarna. Övergången från en fossilbaserad ekonomi till ett förnybart och biobaserat samhälle innebär också stora möjligheter för jobb, tillväxt och utveckling inte minst i . Det är därför av stor vikt att skapa rätt förutsättningar och innovationsvänligt samhällsklimat för minskad klimatpåverkan. Forskning, innovation och teknikutveckling behövs i en rad sektorer från produktion, distribution och lagring av energi, för smarta fossilberoende transporter, till jordbruk, hälsa och ekonomi. Inte minst finns stort behov av sektorsövergripande arbete så att ny kunskap och teknik kombineras med politik och ekonomi där tekniken kan samspela och förstärka med nya affärsmodeller, investeringar och beteenden. 16.1.1 Hälsa och klimat Klimatförändringarna innebär hot mot människors hälsa lokalt och globalt, både direkt och indirekt. De direkta effekterna inkluderar värmeböljor, torka, översvämningar och extremt väder. Indirekta effekter som hotar människors hälsa är t.ex. sjukdomsspridande vektorer, bl.a. myggor, och luftföroreningar, osäker livsmedelsförsörjning och undernäring, miljömigration och psykisk ohälsa. uppskattas årliga dödsfall från klimatförändringar uppgå till 150 000. –2050 uppskattas klimatförändringarna orsaka 250 000 dödsfall och beräknas kostnaderna för klimatrelaterad ohälsa uppgå till 2–. I dagens forskning om omställnings- och anpassningsåtgärder i samhället berörs hälsofrågor inom i stort sett alla sektorer, men hälsofrågor är oftast inte explicit adresserade utan nämns ofta bara i förbigående. På så sätt utelämnas viktiga hälso- och samhällsutmaningar. Ett exempel kan hämtas från jordbruks- och vattensektorn där kopplingen till folkhälsa ofta utelämnas, såsom undernäring samt infektionssjukdomar till följd av bristande vattenkvalitet. För att få bukt med detta måste lösningar tas fram med ett helhetsperspektiv och alla sektorer representeras i arbetet. Exempelvis bör inte omställningsåtgärder göras i transportsektorn utan att hälsokonsekvenser lyfts in, och inte heller i jordbruk, vatten, natur eller inom andra sektorer utan att koppla dessa till hälsokonsekvenser. Att utelämna hälsokonsekvenser och hälsosektorn i klimatomställnings- och klimatanpassningsarbetet framöver riskerar att försämra folkhälsan , bl.a. ur ett jämlikhetsperspektiv. anser därför att hälsokonsekvenser bör vara en del av regeringens föreslagna tioåriga nationella forskningsprogram om klimat, och bättre integreras i klimatforskningen. För att den svenska livsmedelsproduktionen ska öka behöver den ges förutsättningar att växa. Det finns därför behov av en bred strategi för hur vi stärker den svenska livsmedelsindustrin och den svenska livsmedelskonsumenten, en strategi som har ett brett stöd och som blir ett konkret verktyg för att stärka konkurrenskraften. Det är därför anmärkningsvärt att regeringen inte nämner livsmedelsstrategin i propositionen eller kommer med några direkt konkreta förslag på hur den svenska livsmedelsindustrin kan stärkas via forskning och innovation. vill inom ramen för en nationell livsmedelsstrategi främja svensk livsmedelsinnovation. Strategin bör involvera forskning och innovation för att möjliggöra ökat förädlingsvärde och utveckling av lantbrukets odlingsmetoder. Framtiden ställer krav på alternativa livsmedel, och har god potential att leda arbetet inom livsmedelsinnovation i och med sitt goda renommé, miljöarbete och med framgångsrika företag som specialiserar sig på innovativa matprodukter. För att stärka livsmedelsinnovationen i vill vi förbättra företagens villkor och främja inkubatorverksamheten. Även förnybara bränslen, logistik, effektiva transporter och mer säsongsvarierad konsumtion av livsmedel är viktiga delar för att öka hållbarheten i livsmedelskedjan. Detta kan stödjas av en offentlig upphandling som ställer tydliga miljö- och djurskyddskrav. Jorden och skogen är viktiga resurser för och leder till klimat- och miljönytta i hela världen. Därför måste landsbygden ha rätt verktyg för att bedriva ett modernt jord- och skogsbruk. För att ta ett samlat grepp kring de affärsmöjligheter som en övergång till ett biobaserat samhälle ger, anser att en nationell strategi för en biobaserad samhällsekonomi bör tas fram. Strategin ska bidra till att öka användningen av biobaserade material . har både råvarubasen och det industriella kunnandet samt är världsledande inom forskningen på området. För ett förverkligande av strategin är det samverkan mellan näringsliv och stat som behövs. har en bättre utgångspunkt än resten av och världen i att utvecklas mot en cirkulär ekonomi. I återvinner vi betydligt mer, har en nästan fossilfri elproduktion, en hög grad av cirkulära materialflöden och högproduktiva värdekedjor i industrin. Det finns ändå potential att öka resurseffektiviteten av material- och energianvändning i ekonomin. Studier har visat att det kan leda till minskade utsläpp av växthusgaser, som vi kan skapa jobbtillfällen och öka tillväxten. anser därför att vi behöver verka för en utveckling mot en cirkulär ekonomi för att främja tillväxt och lägre klimatpåverkan. För att nå Miljömålsberedningens förslag till mål för transportsektorn om att utsläppen från inrikes transporter ska minska jämfört med nivå behövs ny teknik, nya beteenden och ett helhetsgrepp om hela transportsektorn. Elektrifiering ska ses som en viktig möjliggörare mot en fossilfri framtid. Elektrifiering av transporter kan även bidra till måluppfyllelse inom andra samhällsproblem, t.ex. trängsel, buller och en förbättrad luftkvalitet. Tekniken finns redan. Utmaningarna ligger snarare i affärsmodellerna och systemintegrationen. har en etablerad industri kring systemlösningar genom exempelvis ABB, och har på området möjlighet att bli världsledande. Med hjälp av tvärvetenskapliga forskningsteam från bl.a. elsystem, affärsmodeller och elmarknad behöver forskningen inriktas mot skärningen mellan tekniken och affären. Frågor som behöver besvaras är bl.a. hur och var nya former av tjänster kan skapas som gör nytta för elsystemet och som tillvaratar både ny och redan befintlig teknik. Även om vi ser en stark trend mot elektrifiering kommer vi ha kvar förbränningsmotorer i fordonsflottan . Det är därför extra viktigt att fortsätta – och utöka satsningarna på biobränslen som kan användas i dagens motorer. ligger i framkant med biobränslen i världsklass. har både kunnandet och råvarorna, men det behövs mer forskning och politiska insatser för att få fart på utvecklingen. Potentialen i biodrivmedel är stor, men det behövs forskningsinsatser, främst kring processtekniker för att nyttja råvaran mer effektivt och därmed bli mer konkurrenskraftigt mot fossila alternativ. Forskningen behöver även fokusera på hur fler avfallsströmmar kan nyttjas och affärsmodeller utvecklas för att fördela de ekonomiska nyttor som uppstår. Vidare behövs mer forskning om hur uppfyllandet av olika miljömål påverkar vartannat inom den cirkulära bioekonomin som helhet. För att framtidens fordonsflotta ska dra mindre bränsle och förlänga räckvidden är lätta material en nyckel. har flera framgångsrika aktörer som jobbar med att ta fram framtidens lätta material, både viktminskning av traditionella svetsade strukturer och olika fiberkompositer och biobaserade kompositer. Ett problem med kompositmaterial har varit det höga priset, vilket har inneburit begränsade användningsområden. Forskningen behöver därför bidra till nya kostnadseffektiva produktionssätt och nya billiga men hållbara råmaterial som möjliggör för kommersiella användningsområden. Det är därför olyckligt att regeringen valt att lägga ned riskkapitalsatsningen Fouriertransform som alliansregeringen lanserade och som framgångsrikt lyft svenska innovationer och teknikutveckling för fordonsbranschen. 16.1.6 Grön industri – stål och järn har en vision om en grön och hållbar industri. Det är viktigt för att nå vårt mål om ett hållbart och fossilfritt samhälle. har mest högkvalitativa järnmalm och en specialiserad och innovativ stålindustri. Det är viktigt att värna och utveckla. är stålindustrin en av de branscher som släpper ut mest koldioxid. har stora fördelar i produktionen av material inte minst stål och järn; vi har goda förutsättningar att vara världsledande. Utmaningen ligger i att hitta bästa tillgängliga teknik, minska miljöpåverkan och bidra till ett hållbart samhälle. För att ligga i framkant krävs bl.a. satsningar på forskning och innovationer när det gäller produktionsprocesser inom stål och järn samt materialutveckling. Det är inte minst viktigt för att minska koldioxidutsläppen och bidra till industrins gröna omställning. Flyget och sjöfarten ska bära sina miljökostnader och på så sätt stimuleras till energieffektivisering och framställning av förnybara bränslen. kom flygsektorn internationellt överens om ett tak för flygens utsläpp. En internationell CO2-skatt för flyg utesluter dock inte behovet av fortsatt arbete för energieffektivisering och framtagande av förnybara bränslen. Åtgärder för internationella lösningar kan inkludera utvecklandet av strategier för hållbara bränslen inom flyget. vill därför främja forskning och utveckling av biodrivmedel för flygindustrin. har stor tilltro till den nya tekniken och inser vikten av den energieffektivisering som sker genom eldrift. Eldrivna flyg har länge setts som en utopi men stora framsteg har skett på området. räknar flygtillverkare med att ha delvis eldrivna passagerarplan i drift. Vi vill främja och påskynda en sådan utveckling och ser potential för svenska aktörer att fortsatt vara internationella spelare att räkna med. Historiskt är redan en viktig tillverkare av traditionella flygmotorer genom svenskgrundade GKN Aerospace , baserade i . För fortsatta framsteg behöver forskning och innovationer mot effektivare flygmotorer stimuleras. Viktigt i närtid är utveckling av effektivare flygmotorer för biobränslen och på forskning och framtagning av eldrivna flygmotorer där hybridmotorer är en milstolpe. Tillgången på rent vatten och livskraftiga ekosystem är en mycket angelägen framtidsfråga. Haven täcker en stor del av jordens yta, och det är viktigt att havsmiljön är bra. Utmaningarna är stora med bl.a. övergödning och överfiske. I bedrivs det mycket forskning på området, och har ett aktivt deltagande internationellt. vill att den maritima forskningen i stärks och att det tas ett större nationellt ansvar på området. Det sker stora och omvälvande förändringar på energimarknaden. Teknikutvecklingen och fallande priser leder till nya möjligheter där nya system och affärsmodeller måste till. Förnybara energislag som ofta har nära noll i marginalkostnad leder till ett nytt sätt att se på energi. På grund av den utveckling vi ser globalt och en trolig utveckling i där ingen ny kärnkraft byggs behöver elmarknaden ses över. För är det viktigt att möjliggöra demonstrationer av nya affärsmodeller för att kunna utreda och forska kring deras potential. Även energimarknaden och elsystemtjänster är områden som ännu är relativt outforskade ur ett systemperspektiv. tror på ett förnybart elsystem och ser därför behovet av forskning kring energimarknaden som en möjliggörare. återkommer därför i och med regeringens energiforskningsproposition. står inför en utmaning med ökande vårdkostnader och försämrad jämlikhet i vården, inte minst kopplat till en åldrande befolkning. En annan utmaning är ökade sjuktal, vilket ofta kan härledas till psykisk ohälsa. Den medicinska forskningen har här en avgörande roll. Strategiska satsningar på forskning och innovation möter inte bara samhällsutmaningen hälsa utan leder även till ökat välstånd i hela landet. Alliansen gjorde historiskt stora satsningar i förra forskningspropositionen, däribland en särskild satsning på life science-området för att långsiktigt stärka ställning som en framstående forskningsnation. I den tidigare forskningspropositionen fanns satsningar på bl.a. strategiska innovationsområden (SIO) som genomförs genom uppdrag till och Formas. SIO lade grunden för nya, långsiktiga och fördjupade samverkansprojekt mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut, näringsliv, offentlig sektor, civilsamhälle och andra aktörer. Alliansen tillförde även nya resurser för att stärka test- och demonstrationsanläggningar för att göra dem mer tillgängliga för inte minst små och medelstora företag. Vidare gjordes satsningar på svenskt deltagande i partnerskapsprogram inom Horisont 2020 och en nationell EU-samordningsfunktion hos . För att ska kunna vara en konkurrenskraftig kunskapsnation där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till hög tillväxt, stark innovationskraft och högkvalificerade jobb behöver vi fortsatta satsningar på området. välkomnar därför att regeringen väljer att prioritera frågan. Vi anser även att det är viktigt att snabba på processen med standardisering både nationellt och internationellt.