mot · H4023279 · 2016-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 1.1 Sänk sjuktalen långsiktigt – stärk det förebyggande arbetet 2.1 Återinför den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen 2.3 En som stöd för den enskilda 2.4 Individanpassa ersättningen i sjukförsäkringen – slopa de fasta stegen 2.5 Pilotprojekt med arbetsplatsrådgivare 2.6 Förbättringar för företagare 2.7 Sjuk- och aktivitetsersättningen 3 Återinför kömiljarden – korta köerna till vården 4 Familjeliv, arbetsliv och sjukskrivningar 4.1 Det gränslösa arbetslivet och familjens gräns 4.2 Fördelningen av arbete och omsorg i familjen har betydelse för hälsan 4.3 VAF-dagar för vård av anhöriga 5 Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 5.1 De arbetsintegrerande sociala företagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utformningen av socialförsäkringssystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det förebyggande arbetet för att minska antalet sjukskrivningar måste ses i ett bredare perspektiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om målet med sjukförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rehabiliteringskedjan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en som stöd för den enskilde i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa de fasta stegen i sjukpenningen, sjuk- och aktivitetsersättningen och rehabiliteringspenningen med en individanpassad procentsats mellan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett pilotprojekt med arbetsplatsrådgivare som stöd för arbetsgivaren i rehabiliteringsfrågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättringar för småföretagare i socialförsäkringssystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de som har haft sjuk- och aktivitetsersättning länge också ska få möjlighet till stöd om de vill eller kan arbeta, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja garantiersättningen och bostadstillägget för dem med sjuk- och aktivitetsersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förslaget om att sänka åldersgränsen för beviljande av sjukersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra kömiljarden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av forskning om det moderna arbetslivets villkor och hur det påverkar familjeliv, personlig hälsa och barns välbefinnande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om hur ett system med vård-av-förälder-dagar (VAF) skulle kunna utformas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om de arbetsintegrerande sociala företagen och tillkännager detta för regeringen. anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor). Avvikelse från regeringen (KD) Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Ersättning för höga sjuklönekostnader förslag till anslag till 2020 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (). Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Socialförsäkringarna har stor betydelse för såväl människors trygghet som beteende och drivkrafter för att arbeta. förespråkar trygghetssystem som ger ekonomisk trygghet under livets olika skeden. Försäkringarna ska vara obligatoriska och solidariskt finansierade via det offentliga, men utrymme ska även ges för kompletterande lösningar och personligt ansvarstagande. Självrisker ska kombineras med högkostnadsskydd och nivåerna på ersättningarna ska utformas så att den enskilde stimuleras till att delta i åtgärder som leder till en så god hälsa som möjligt och till snabb återgång till arbetslivet efter eventuell sjukdom eller skada. För det senare behöver den som har eller kan återfå en arbetsförmåga få hjälp och gott stöd. Insatserna för rehabilitering behöver stärkas ytterligare och det behövs en större individanpassning så att den som har möjlighet att komma tillbaka till arbete får det stöd som behövs. Hög sjukfrånvaro innebär stora samhällskostnader, men får också oerhört allvarliga konsekvenser för de enskilda som drabbas. Det glöms ibland bort att det är människor som döljer sig bakom siffrorna. Det är misshushållning med både mänskliga och samhälleliga resurser då människor är sjukskrivna längre än nödvändigt. 1.1 Sänk sjuktalen långsiktigt – stärk det förebyggande arbetet För att kunna minska sjukskrivningstalen reellt och långsiktigt är det förebyggande arbetet centralt. vill betona att detta förebyggande arbete måste ses i ett brett perspektiv, där det inte räcker med att bara fokusera på arbetsplatsen och de problem som kan uppstå där. Det behövs en politik som bidrar till att minska stressen och till att skapa goda förutsättningar för en förbättrad folkhälsa. Möjligheterna för var och en att få ihop sitt livspussel påverkas av den förda politiken inom olika områden. Har politiken fokus på att styra och ställa över människors liv eller är den inriktad på att kontinuerligt skapa bättre förutsättningar för enskilda och familjer att få ihop vardagen? ser det som viktigt att öka människors valfrihet. Inte minst gäller det att ge småbarnsföräldrar ansvar och ekonomiska förutsättningar att själva kunna välja hur föräldraledigheten och barnomsorgen ska utformas. På så sätt kan dagens stressade föräldrar och barn få mer tid med varandra, som kombinerandet av föräldraskap och arbetsliv underlättas. En stor andel av befolkningen är också stressade över det egna hushållets privatekonomi. Som ett svar på det kan politiken öka vanligt folks ekonomiska handlingsutrymme genom sänkta skatter med fokus på låg- och medelinkomsttagare. ser vi tyvärr hur regeringen går åt motsatt håll och både styr mer i barnfamiljers vardag och minskar de flesta familjers ekonomiska handlingsutrymme. Sjukskrivningar på medicinsk grund ska kortas genom kortare vårdköer där människor får vård snabbare. Ett viktigt steg i denna riktning är att förstärka tillgängligheten inom sjukvården genom återinförande av kömiljarden, en vassare vårdgaranti och fler vårdplatser. Inom offentlig sektor anser att främjandet av en mångfald av vårdgivare – privata, kooperativa och ideellt drivna – är positivt när det gäller att verka förebyggande mot sjukskrivningar. För de anställda inom välfärden leder en sådan mångfald till fler arbetsgivare att välja mellan och därigenom ökade karriärvägar, skärpt lönekonkurrens och nya möjligheter till utveckling i arbetet. Detta påverkar särskilt kvinnor inom offentlig sektor, som är sjukskrivna i högre utsträckning än andra grupper. Det finns tydliga risker med lång sjukfrånvaro. Det gäller dels en ökad risk för följdsjukdomar men även social isolering och psykisk ohälsa. Tidsgränserna i sjukförsäkringsreformen har bidragit till en sjukskrivningsprocess som präglas av mer aktivitet, tidigare insatser och tydligare regler. och andra aktörer bedöms i större utsträckning bidra till den ökade aktiviteten i sjukskrivningsprocessen. mål är att sjukförsäkringen ska vara trygg för den som saknar arbetsförmåga på grund av sjukdom. Den som har eller kan återfå en arbetsförmåga ska få hjälp och gott stöd för att komma åter i arbete. Något annat vore ett slöseri med både mänskliga och samhälleliga resurser. 2.1 Återinför den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen När senast gick in i regeringsställning , inom ramen för alliansregeringen, var över 200 000 personer sjukskrivna och drygt 550 000 personer förtidspensionerade. Enligt flera undersökningar hade en betydande andel av dessa personer en kvarstående arbetsförmåga. Det fanns också stora regionala skillnader i antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Detta var bakgrunden till varför sjukförsäkringen reformerades under den tidigare alliansregeringen. Alliansens sjukförsäkringsreform strävade aktivt efter att hjälpa människor tillbaka till arbete. Den som var sjuk eller skadad och inte kunde arbeta skulle ha rätt till ersättning, vård och rehabilitering. Den som hade arbetsförmåga skulle få stöd och hjälp att komma tillbaka i arbete. När Alliansen lämnade regeringsmakten var 230 000 personer färre sjukfrånvarande jämfört med . En genomsnittlig person i arbetsför ålder var också borta från arbetet på grund av sjukdom färre. Alla dessa framsteg håller nu på att raderas ut av regeringens politik. Enligt senaste rapport om sjukfrånvarons utveckling fortsätter inflödet i sjukförsäkringen att öka. Antalet startade sjukfall ökar i samtliga åldersgrupper, liksom sjukfallen. Det är alltså fler som blir sjukfrånvarande och de är det . har beräknat att kostnaderna för sjukpenning och rehabilitering fortsätter att öka från till . Även antalet med aktivitetsersättning ökar. Sjukförsäkringen måste ha inbyggda drivkrafter för att den enskildas arbetsförmåga ska tas tillvara, och fler vägar tillbaka till arbete behöver erbjudas. Sjukförsäkringens tidsgränser innebär att arbetsgivare, hälso- och sjukvården, och Arbetsförmedlingen får ett tydligt och tidssatt ansvar för när olika åtgärder ska vidtas för att hjälpa människor tillbaka till arbete. Inför att regeringen slopade den bortre tidsgränsen och den arbetslivsinriktade introduktionen () var flera runga remissinstanser kritiska. Bland andra , utvärdering (IFAU), Arbetsförmedlingen och påtalade att förändringarna riskerade leda till ännu fler långa sjukfall. Regeringens egna beräkningar pekade på cirka 7 000 fler pågående sjukfall, men Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) ansåg att ökningen av sjukskrivningstalet skulle komma att bli större än det som var regeringens bedömning och ansåg att ökningen av sjukfallens längd troligen skulle komma att bli större än beräknat. Utöver detta påpekade bland andra IFAU och ISF att regeländringarna skulle minska incitamenten för både myndigheter och enskilda att sätta in kraftfulla resurser för att möjliggöra återgång till arbete. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () skrev följande om den bortre tidsgränsen i rapporten ”Sjukskrivningarnas anatomi – en om drivkrafterna i sjukförsäkringssystemet”: ”För en långsiktigt stabil sjukfrånvaro är en bortre tidsgräns en central komponent. Genom den skickas en signal om att en sjukskrivning inte kan pågå för evigt vilket skapar drivkrafter för alla inblandade aktörer att agera för att hitta en lösning innan den bortre tidsgränsen nås. Forskningen inom såväl sjuk- som den angränsande arbetslöshetsförsäkringen är tydlig såtillvida att tidsgränser (kontroll i vidare mening) minskar användandet av försäkringen både direkt, via tidsgränsen i sig, och indirekt via ökade drivkrafter att avsluta ersättningsperioden innan tidsgränsen.” Inspektionen för socialförsäkringen har gjort i huvudsak liknande bedömning. Myndigheten har också funnit att införandet av tidsgränser inte haft någon negativ inverkan på hälsan. Tidsgränserna i sjukförsäkringsreformen har bidragit till en sjukskrivningsprocess som präglas av mer aktivitet, tidigare insatser och tydligare regler. Effekten av 90- och 180-dagarsgränserna har utvärderats och slutsatsen är att de har haft signifikant effekt på sannolikheten att sjukfall avslutas i anslutning till tidsgränserna. En betydande andel av dem som nådde den bortre gränsen kom i arbete eller fortsatte i arbetsmarknadspolitiska insatser. Ungefär hälften återkom till sjukförsäkringen , vilket ska jämföras med situationen före reformen då mindre än en procent av de med sjuk- och aktivitetsersättning återkom till arbete. Regeringen har med andra ord bestämt sig för att driva en politik som de själva vet kommer att öka sjukskrivningarna, och de gör det när kostnaderna redan ökar kraftigt och beräknas fortsätta göra det . har stora skattehöjningar på arbete införts och presenterats i flera omgångar, vilket ytterligare höjer trösklarna till arbetsmarknaden. Regeringens avskaffande av den bortre tidsgränsen var ett misstag som riskerar att förvärra en redan allvarlig situation. anser därför att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen bör återinföras. Rehabiliteringskedjan säkerställer att sjukskrivna får en kontinuerlig kontakt med och ett tidigt individuellt stöd. De regelbundna avstämningstidpunkterna finns för att underlätta planeringen av rehabiliteringsåtgärder och för att säkerställa att en individuell bedömning av arbetsförmågan görs regelbundet. Allt detta är mycket viktigt för den enskilde och dennes möjligheter att så snabbt som möjligt kunna återgå till arbete. Utvärderingar av rehabiliteringskedjan visar att den har haft effekt på sjukskrivningarna. 2.3 En som stöd för den enskilda En förutsättning för lyckad rehabilitering är individens engagemang och medverkan. Samhället ska givetvis kunna kräva av individen att delta i aktiv rehabilitering. Detta kan dock endast göras genom att samhället i sin tur ställer upp med rehabiliteringsstöd. Det är denna balans mellan individens rättigheter och skyldigheter som måste finnas. Alliansregeringen har under sin regeringstid genomfört avsevärda förbättringar för att uppnå denna balans. De flesta som blir sjukskrivna återgår till sitt arbete utan att det behöver vidtas några arbetslivsinriktade rehabiliteringsåtgärder. I de flesta fall klarar många också att själva ta tillvara sitt intresse i en rehabiliteringsprocess. Men det finns också de som kanske befinner sig i en utsatt livssituation eller som av andra skäl inte förmår att tillgodogöra sig rehabiliteringsprocessen. I utredningen ”Rehabilitering till arbete – en reform med individen i centrum” (2000:78) föreslogs det att dessa individer skulle kunna få rätt till ett eget personligt stöd, en . Syftet med en är att förstärka och effektivisera rehabiliteringsprocessen. Ett uppmuntrande stöd från en kan i vissa fall hjälpa personer över tröskeln till att börja ta tillvara de möjligheter som finns. Det skulle kunna vara ett sätt att stärka den enskilde i den utsatthet som en del känner att de befinner sig i. Utredningen föreslog att behovet av en kunde variera alltifrån en enkel stödkontakt till regelbunden kontakt . Mentorn kan fungera som stöd genom att vara samtalspartner, bollplank och rådgivare inför olika val och beslut. Huvuduppgiften är att tjäna som stöd och underlätta samspelet mellan den som är sjukskriven, arbetsplatsen och andra aktörer. I övergången mellan och Arbetsförmedlingen kan en ha en viktig uppgift, särskilt för personer med psykiska sjukdomar. För dem kan nämligen denna övergång skapa större oro än för andra grupper. kanske det behövs ett mer aktivt stöd från mentorn, som individens talesperson. En hög grad av flexibilitet, samarbetsförmåga och allmänkunskap om hur sjukvård, socialtjänst, arbetsmarknad m.m. fungerar i det lokala perspektivet är viktiga tillgångar i mentorsrollen. 2.4 Individanpassa ersättningen i sjukförsäkringen – slopa de fasta stegen anser att den enskildes arbetsförmåga ska betonas snarare än dennes arbetsoförmåga. Utifrån denna utgångspunkt behövs en möjlighet till större flexibilitet vad gäller deltidssjukskrivningar. De fasta stegen i sjukpenningen, sjukersättningen och rehabiliteringspenningen – vilka är 25, 50, – bör slopas helt. kan en person som arbetar till och får ersättning till inte öka sin arbetsinsats , även om detta skulle vara möjligt enligt vederbörandes läkare. anser att detta är ett system som inte tillvaratar den enskilda människans fulla förmåga och att det inte heller uppmuntrar till en ökad arbetsinsats om denna inte ryms inom ramen för de fasta stegen. Detta är inte rimligt. förespråkar istället största möjliga flexibilitet genom att möjliggöra sjukersättning med en personanpassad procentsats mellan . 2.5 Pilotprojekt med arbetsplatsrådgivare Många arbetsgivare, framför allt mindre företag, har svårt att leva upp till de skyldigheter och förväntningar som ställs på dem enligt nuvarande regler. Inte sällan saknas tillgång till adekvat professionell rådgivning i rehabiliteringsfrågor, eller så är tillgången ojämn och bristfällig. Denna brist försvårar för förebyggande insatser på arbetsplatserna, tidig upptäckt och en effektiv planering av rehabiliteringsinsatserna. Vi anser att arbetsgivarna bör erbjudas en personlig arbetsplatsrådgivare som ett stöd i såväl arbetsgivarens rehabiliteringsverksamhet generellt, som i enskilda rehabiliteringsfall. Genom detta stöd skulle arbetsgivarnas kunskap om arbetsmiljölagens krav på arbetsanpassning och rehabilitering öka, liksom deras kunskaper om hur rehabilitering går till i praktiken. Då skulle den arbetslivsinriktade rehabiliteringen kunna integreras med det förebyggande arbetsmiljöarbetet på arbetsplatsen. avsätter i budgeten för ett treårigt pilotprojekt med arbetsplatsrådgivare i enlighet med ovanstående. Resultatet av projektet bör följas upp och utvärderas noggrant. Om slutsatserna i en sådan utvärdering är positiva bör initiativen utvidgas till hela landet. 2.6 Förbättringar för företagare föreslog i sitt betänkande flera förbättringar för företagare när det gäller trygghetssystemen, bland annat i uppstartsskedet. Utredningen föreslog också att möjligheten för egenföretagare att få SGI motsvarande minst skälig avlöning för liknande arbete förlängs från dagens 24 månader . Vi ser positivt på förslag som förbättrar förutsättningarna för småföretagare och anser att regeringen på dessa områden bör återkomma till med lagstiftning baserad på socialförsäkringsutredningens förslag. 2.7 Sjuk- och aktivitetsersättningen utökade inom ramen för alliansregeringen möjligheterna för personer med sjuk- och aktivitetsersättning att prova förvärvsarbete, studier eller ideellt arbete. Vi anser dock att mer kan göras för att fler med aktivitets- eller sjukersättning ska få möjlighet att få komma ut i arbete. saknas det möjlighet för dem som har haft sjukersättning att få sådan hjälp. Vi anser att de som vill och kan arbeta ska erbjudas den möjligheten genom Arbetsförmedlingen och i första hand genom det som var arbetslivsinriktad introduktion. Många med sjuk- och aktivitetsersättning har en ekonomisk utsatthet som är mycket svår att påverka. välkomnar därför den föreslagna höjningen av garantiersättningen samt bostadstillägget för dem med sjuk- och aktivitetsersättning. I promemorian ”Mer tydlighet och aktivitet i sjuk- och aktivitetsersättningen” som kom från föreslås bland annat att åldersgränsen för när hel sjukersättning – alltså det som tidigare hette förtidspension – tidigast kan beviljas sänks från till . Detta föreslås gälla i fall när personen sannolikt aldrig någonsin kommer att kunna arbeta till någon del. För innebär förslaget att varningsklockor börjar ringa. Vi får inte gå tillbaka till den situation som rådde då låg i världstoppen vad gäller sjukfrånvaro som det genomfördes något som bäst kan beskrivas som rutinmässiga förtidspensioneringar. Som mest var en halv miljon människor förtidspensionerade i . ser det som viktigt att sjuk- och aktivitetsersättningen präglas av aktivitet och att yngre ersättningsberättigade personer kan och stimuleras att ägna sig åt habiliterande och rehabiliterande aktiviteter av olika slag. Det ska säkerställas att omfattande insatser har gjorts för att så långt det är möjligt ta tillvara den enskildas kapacitet och utvecklingsmöjligheter. Varje gång en person – särskilt en ung sådan – förtidspensioneras trots att vederbörande med hjälp och stöd kan återfå eller få arbetsförmåga innebär det ett slag mot både den enskilda människan och mot samhällets resurser. vill därför inte ta ställning till förslaget förrän en proposition presenteras där samtliga remissinstansers synpunkter har tagits i beaktande. 3 Återinför kömiljarden – korta köerna till vården Regeringen avvecklade kömiljarden trots att och flera andra varnade för konsekvenserna av detta. Enligt SKL:s öppna jämförelser har köerna ökat sedan kömiljardens avskaffande och även vårdgarantin har påverkats i negativ bemärkelse. Den tidigare kömiljarden var en prestationsrelaterad ersättning till de landsting som kortade vårdköerna ännu mer än vårdgarantin krävde. Den bidrog till ökat fokus på tillgänglighet ute i landstingen. vill att den kömiljard som regeringen har avvecklat, återinförs. En kömiljard är central för att fortsätta att korta köerna och öka huvudmännens förutsättningar och drivkrafter att skapa mer sammanhållna vårdkedjor och öka vårdgivarnas helhetsansvar för patienten. Patienter ska inte behöva vänta på vård mer än absolut nödvändigt. Frågan om att korta vårdköerna är viktig dels för att minska lidandet för den enskilde, dels för att förhindra att tillståndet förvärras och dels för att undvika långa sjukskrivningstider. Därför är frågan om att korta vårdköer och att öka tillgängligheten en viktig samhällsekonomisk fråga liksom en anständighetsfråga. 4 Familjeliv, arbetsliv och sjukskrivningar 4.1 Det gränslösa arbetslivet och familjens gräns För många yrkeskategorier är de tydliga ramar som tidigare präglade arbetslivet borta. Gränserna för när och var arbetet ska utföras och när man ska förväntas vara tillgänglig för arbetsgivare, kollegor, kunder och uppdragsgivare på mobil och mejl är otydligare . Arbetsförhållandena präglas av gränslöshet och flexibilitet. Detta skapar förutsättningar till flexibla lösningar som gynnar den anställde. Men det finns också förutsättningar att vara tillgänglig och utföra arbete , , under semestern och när barnen är sjuka, något som kan vara svårt att säga nej till om det etableras som norm. Ett sådant exempel är det som Unionens undersökningar visar, att en del föräldrar är hemma med sjuka barn men jobbar istället för att ta ut tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn. Föräldrar försöker vara både närvarande med sitt sjuka barn och jobba. Den flexibilitet som ny teknik möjliggör uppskattas av många. Unionens undersökningar bland föräldrar som har flexibel arbetstid visar också på detta. Det ökar friheten och skapar större möjligheter att själv påverka och styra det egna arbetet, vilket i sin tur gör det enklare att förena familj och arbetsliv. Men det finns också risk för ökad stress och mindre tid för återhämtning och då kan även familjelivet påverkas. Politik och lagstiftning är ett alltför trubbigt verktyg för att komma åt de problem och den stress som det gränslösa arbetslivet kan ge upphov till för familjer och enskilda. Regleringar skulle sannolikt försvåra för både företagande som familjeliv. Men anser att det behövs mer kunskap om det moderna arbetslivets villkor och hur det påverkar familjeliv, personlig hälsa och barns välbefinnande. För att minska den belastning på välfärdssystemen som det moderna arbetslivet kan innebära behöver fler arbeta längre upp i åldrarna. För att uppnå detta behöver vi verka för ett arbetsliv som präglas av en god arbetsmiljö där man kan uppnå balans i tillvaron och få tid för livets olika delar. Lite drygt en fjärdedel av arbetskraften i är sysselsatt inom den offentliga sektorn. Det är viktigt att offentliga arbetsgivare, som är direkt eller indirekt politiskt styrda, går före i aktivt arbetsmiljöarbete.