mot · H4023279 · 2016-10-05 00:00:00 — 4.2 Fördelningen av arbete och omsorg i familjen har betydelse för hälsan I en fördjupad studie studerade hur sjukfrånvaron ser ut för föräldrar 4–efter det att det första barnet föddes, i relation till föräldrarnas fördelning av föräldrapenning, vab och inkomst. En slutsats i studien – den som får anses vara minst anmärkningsvärd – är att pappor som arbetar lika mycket som mammor, men tar huvudansvaret för hemmet, också löper större risk för sjukskrivning. Två mer oväntade slutsatser är dels att föräldrapar som har en lika fördelning av föräldrapenning och inkomst – och enligt den gängse definitionen är mest ”jämställda” – löper högre risk för sjukskrivning. Dels att de föräldrapar där kvinnan använder en större andel av föräldrapenningen och vab som mannen har den högre inkomsten – och enligt den gängse definitionen är mest ”traditionella” – löper lägre risk för sjukskrivning. I föräldrapar där det omvända gäller var dock risken för sjukskrivning högre. Dessa resultat ska förstås inte tas som intäkt för att jämställdhet är något som ska överges vare sig som en grundläggande värdering i samhället eller som en viktig målsättning. Men de visar konkret på hur lagstiftning och tvång är ett mycket trubbigt redskap, eller till och med kontraproduktivt, när det kommer till att lösa det som familjerna bäst kan och bör bestämma. Något som är påtvingat, oavsett om det är att leva på det ena eller det andra sättet, är sällan bra. Det är viktigt att bredda perspektivet när man som regering föreslår nya åtgärder. Har regeringen exempelvis gjort någon analys kring hur den ökade kvoteringen av föräldraförsäkringen kommer att påverka sjukskrivningarna framöver? 4.3 VAF-dagar för vård av anhöriga finns en lagstadgad rätt till tjänstledighet för vård av svårt sjuka närstående personer. Det finns också en lagstadgad rätt till ledighet från arbetet på grund av trängande familjeskäl som har samband med sjukdom eller olycksfall, och som gör arbetstagarens omedelbara närvaro absolut nödvändig. Dessa rättigheter täcker dock inte de vanligare behoven av att finnas till hands för en anhörig som inte är lika svårt, eller akut, sjuk. I dessa fall tar den anhörige vanligtvis ut semester från sitt arbete. För den anhörige innebär detta, förutom oron för den sjuka anhöriga, bekymmer med att kunna ta ledigt från arbetet för att vara den äldre personen i familjen till hjälp. har fört fram förslag om att utreda frågan om VAF-dagar. VAF (vård av förälder) skulle gälla då en äldre anhörig, närstående eller vän är i behov av hjälp, exempelvis för att ha sällskap till läkare, tandläkare eller vid något annat viktigt besök. Antalet VAF-dagar skulle vara begränsat. De skulle vara behovsprövade, ge rätt till tjänstledighet och kunna beräknas på samma sätt som tillfällig föräldrapenning. anser att frågan om VAF-dagar bör utredas. 5 Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning Även om stått sig bra genom de internationella krisåren, och har en relativt låg arbetslöshet i jämförelse med många andra länder, finns det grupper som ofta inte kommer i beaktande när nyanställningar ska göras. Det kan handla om personer med olika former av arbetshinder – psykiska, neuropsykiatriska och fysiska funktionsnedsättningar, sociala skäl eller med en lång tids sjukskrivning i bagaget. Det finns ett flertal olika typer av statligt stöd vid anställning av personer med nedsatt arbetsförmåga. De största formerna är lönebidrag och trygghetsanställning. Med lönestödet kan en arbetsgivare anställa en person med nedsatt funktionsförmåga och för det motta en ersättning som finansierar delar av lönekostnaden. Det gemensamma syftet med de olika lönestöden är att kompensera arbetstagarens grad av nedsatt arbetsförmåga. Cirka 76 000 personer har en anställning med någon form av lönestöd. Uppföljningar av lönestöd visar att många personer har en anställning med detta stöd trots att tanken är att bidraget endast ska vara . I den så kallade (SOU 2012:31) presenterades ett förslag om att höja lönestödsgrundande lönekostnader. När genomförde en undersökning bland företagare om vilket det viktigaste hindret var för att anställa någon med ett funktionshinder, nämndes taket för den bidragsgrundande lönekostnaden som ett viktigt sådant. Ett högre ekonomiskt stöd skulle sannolikt ge fler möjlighet till anställning. Det skulle också öka legitimiteten för de särskilda lönestöden och stärka sambandet mellan individens arbetsförmåga och lönesubventionens storlek. Insatsens effekt undergrävs och sambandet tappas när arbetsgivaren inte kompenseras. Regeringen har aviserat ökningar av lönestödet men de är otillräckliga för att gå krav till mötes. föreslår att lönestödet ökas med ytterligare . Höjningen medför att den bidragsgrundande lönekostnaden för lönestöd höjs från till . är en statligt ägd aktör som skapar meningsfulla och utvecklande arbeten åt personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. förutsättningar att introducera framförallt unga till arbetsmarknaden skulle förbättras om de gavs möjlighet att erbjuda tillfälliga anställningar. Detta givetvis under förutsättning att anställningstryggheten inte försämras för dem som är anställda i . För att fler ska kunna få jobb inom och för att arbetslösheten i målgruppen ska minska, satsar i likhet med regeringen så att anslaget ökar med 2017 och med för vartdera –2020. 5.1 De arbetsintegrerande sociala företagen De arbetsintegrerande sociala företagen, (ASF) ger ca 8 000 personer arbete, arbetsträning och rehabiliterande insatser. Förra regeringen lade fram en handlingsplan för socialt företagande 2009, med , , och – Kommuner och Landsting – för att fler ska inse potentialen i att skapa företag där människor med arbetshinder kan få möjlighet att arbeta av sin förmåga; att få börja man orkar och kan jobba. Nuvarande regering har också sjösatt en handlingsplan , men som dock inte följs upp i budgetpropositionen. Idén med arbetsintegrerande sociala företag är att ge en långsiktig plats för personer som oftast inte haft ett arbete . Många har dåliga erfarenheter av att få delta i ett projekt , sedan är det antingen ingenting som händer, eller möjligen ett nytt projekt igen . Verksamhetsidén för ASF är enkel; ju mer intäkter företaget har, desto fler går att anställa för egna medel, och därigenom kan personer gå från bidrag till egen försörjning. Men skillnaden är att organisationen kräver handledare som kan hantera situationer som mer vanligen uppstår i de arbetsintegrerande sociala företagen än på andra arbetsplatser, i och med att medarbetarna har sina unika förutsättningar, och kräver mera stöd i arbetet. För att stödja utvecklingen på arbetsmarknaden för dem i störst behov av att få jobba av sin förmåga, krävs varaktiga lönestöd för dessa nyckelpersoner i ASF. avsätter till socialt handledarstöd i sitt budgetalternativ. Till följd av att föreslår att den bortre tidsgränsen återinförs minskar de administrativa kostnaderna för och därmed kan anslaget justeras ned med . Med anledning av att vi inte höjer dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen ska även anslag 1:1 justeras ned med för vartdera –2020. bedömer att det finns utrymme för en justering av anslagen till de myndigheter som tillämpar pris- och löneomräkning (PLO) för att på så sätt effektivisera och finansiera prioriterade satsningar. Justeringen är beräknad som en 30-procentig minskning av PLO-uppräkningen –2020. samt Inspektionen för socialförsäkringens anslag justeras därför ned. [Motionärernas namn] [1] När den bortre tidsgränsen avskaffades, avskaffades även arbetslivsinriktad introduktion () som Arbetsförmedlingen ansvarade för.