ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H402500 · 2016-09-30 00:00:00 — Fartygsrutter genom skyddsvärda områden ställer sig bakom det som anförs i motionen om fartygsrutter och oljeutsläpp i och tillkännager detta för regeringen. är en av viktigaste transportleder. Fartygstrafiken är intensiv och förväntas öka . är cirka 2 000 fraktfartyg, utöver färjor och fiskebåtar, i rörelse i . Mer än 50 000 fartyg passerar centrala ost och väst om , till och från hamnar i norra och . Fartygstransporter är ur ett klimatperspektiv ett bra transportsätt för stora volymer gods och har därför en given roll i mixen av transportmedel som kommer att behövas även . Sjöfartens samlade utsläpp av svaveloxider (SOx) och kväveoxider (NOx) till luft, liksom det stora antal oljeutsläpp som fortfarande sker i , är dock ett betydande miljöproblem. Utsläpp av olja från fartyg är förbjudet i alla delar av men mellan registrerade 1 510 oljeutsläpp enbart i svenska vatten. Därtill tillkommer ej ännu upptäckta utsläpp. Endast i ett fåtal fall leder registrering av ett utsläpp till straff eller föroreningsavgift för fartyget som begått utsläppet. Oljeutsläpp kan generellt indelas i tre kategorier: Stora utsläpp från oljetankers lastrum vid kollisioner, grundstötningar eller andra olyckor. Stora utsläpp av fartygsbränsle, bunkerolja från större lastfartyg vid kollisioner, grundstötningar eller andra olyckor. Utsläpp av olika typer av olja eller oljeblandat vatten från maskinrum, mindre tankar m.m. Huvuddelen av de registrerade oljeutsläppen i är utsläpp av kategori 3. korsar några av de mest trafikerade rutterna rakt genom 2000-områden samt andra skyddsvärda områden. Även små utsläpp av olja och andra kemikalier kan få stora konsekvenser för havsmiljön om de sker i känsliga områden. För att minska skadliga effekter på havsmiljön av sjöfartens utsläpp till luft och vatten bör därför de mest trafikerade fartygsrutterna ledas bort från mest känsliga områden. Under det gånga året har vissa framsteg gjorts, och kartläggningar påbörjats. Det är dock tydligt att mer behöver göras. är fortfarande ett av världens sjukaste innanhav – och gemensamt med andra bör öka sina ansträngningar för att vända den negativa utvecklingen vi ser i vårt nära vattenområde.
mot · H402501 · 2016-09-30 00:00:00 — Insatser för minskat försörjningsstöd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka kommunernas redskap för att minska försörjningsstödet och tillkännager detta för regeringen. Utanförskapet i växer. Enligt regeringens egna beräkningar kommer utanförskapet att uppgå till närmare en miljon människor. Antalet helårsförsörjda av ekonomiskt bistånd förväntas öka . Det är uppenbart att har ett stort reformbehov, allrahelst om full sysselsättning ska vara möjlig. Finns det en ambition att komma tillrätta med den utmaningen är det centralt att försörjningsstöd inte förminskas till att bli ett bidrag den sökande enbart hämtar ut . Då cementeras utanförskap och stödet blir en fattigdomsfälla. Tvärtom måste försörjningsstödet kompletteras med redskap och insatser som i varje steg gör det mer lönsamt att gå från stöd till arbete. Här behöver regeringen ge kommunerna fler verktyg som möjliggör god kontroll och tillsyn. Kommuner som framgångsrikt lyckats pressa tillbaka utanförskapet och minska försörjningsstödet är exempelvis , och . Lärdomarna från dessa kommuner kan med fördel beaktas när en översyn av socialtjänstlagen är aktuell, och omfattar att: Skärpa aktivitetskraven, så att varje kommun blir skyldig att kräva en motprestation som kan föra en person närmare arbete. är det upp till varje kommun att själv kräva en motprestation, vilket gör att utanförskapet på sina håll tillåts eskalera. Aktivitetskraven bör breddas till att kunna omfatta fler. Exempelvis bör personer som söker ekonomiskt bistånd på grund av missbruk kunna förväntas delta i vård eller motivationsinsatser. Möjliggöra för hembesök vid misstanke om felaktigt erhållande av stöd, vilket blir avslagsgrundande om personen i fråga vägrar. En sådant tillsynsförfarande säkerställer att de människor som har störst behov också får den hjälp de har rätt till. Restriktivitetsnormen, som inte ska understigas – men får överstigas – bör bli norm i biståndsbedömningen. Att göra restriktivitetsnormen definitiv stärker drivkrafterna till arbete. Krav på motprestation för bidrag, restriktivitet i biståndsprövningen och förebyggande insatser mot utanförskap bör känneteckna politiken för att minska försörjningsstödet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H402502 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka matematikundervisningen i och tillkännager detta för regeringen. Svenska skolelevers resultat har halkat efter i en omvärld där kunskapsutvecklingen skjutit i höjden. Från en tätposition en generation tillbaka växer nu luckan mellan skolkunskaperna i och i många snabbt utvecklande länder. Ett av de områden där rasat snabbast är kunskaperna i matematik. Resultaten inom matematik sjunker. Många elever vittnar om att man just finner matematiken som en bidragande orsak till besvär i skolarbetet, och en av tio grundskoleelever missar behörigheten till gymnasiet just på grund av bristande kunskaper i matematik. som man konstaterar de allt mer växande bristerna i matematikkunskap kan man även konstatera att svenska elever får mindre undervisning i matematik än vad elever i andra jämförbara länder får. Mot bakgrund av detta beslutade den tidigare alliansregeringen att utöka matematikundervisning i de lägre åldrarna med . Den reformen följdes sedan upp av ett beslut i om att även utöka matematikundervisningen i högstadiet med . Trots dessa åtgärder ligger fortfarande efter jämförbara länder. Mot bakgrund av vad som framförs i motionen föreslår jag besluta att tillkännage för regeringen att en utökning av matematikundervisningen i bör övervägas.
mot · H402503 · 2016-09-30 00:00:00 — Ungdomsförbundens plats i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka ungdomsförbundens möjlighet att få möta och samtala med elever i skolan och tillkännager detta för regeringen. Skolan är en viktig arena när unga ska forma sin världsbild och lära sig om det demokratiska samhället. har skolan också varit en naturlig tummelplats för politiska idéer, och inte sällan är det i skolan ett intresse för politik och påverkan väcks. Det är viktigt – inte bara för de politiska partiernas återväxt och medlemstal, utan ytterst för den representativa demokratin. ser vi tyvärr en trend där allt färre unga kommer i kontakt med de politiska partierna och deras ungdomsförbund. Detta till följd av att många skolor, efter beslut av rektor, tillämpar kampanjförbud. Därigenom förlorar elever möjligheten att debattera, ställa frågor och granska de politiska partiernas politik. Kort sagt ett hårt slag mot det demokratiarbete skolan har som uppdrag att värna. En vanlig förevändning när det gäller just kampanjförbud rör de odemokratiska organisationer som på vissa orter försöker kapa det politiska samtalet och sprida hatbudskap i skolan. Att tillåta sådana arrangemang är varken önskvärt ur samhällets perspektiv eller enkelt för en enskild rektor att värja sig mot. Det är däremot ett problem regeringen bör kunna lösa genom nationella riktlinjer efter diskussion med berörda myndigheter. Det är också tydligt att uteblivna politiska samtal i skolan leder till att diskussionerna tas i andra forum. är det främst internet som avses, där desinformation och hårt vinklade budskap riskerar ta över när de står oemotsagda. Sådan likriktning, som kan kallas propaganda, bör inte vara den enda kontakt unga får med det politiska livet. Skolan skall vara en plats för kunskap och bildning. Då krävs det att det politiska samtalet får praktiseras – och att elever får stöta och blöta idéer mot partier och varandra. Det är viktigt, för att motverka okunskap och distansen mellan unga och demokratin. Kort sagt är det att ta bort välmenande men missriktade krokben mot det demokratiska samtalet. Detta sker bäst genom att se över hur politiska ungdomsförbund kan välkomnas till skolan. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H402504 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över smittskyddslagen i syfte att avskaffa informationsplikten och tillkännager detta för regeringen. Sedan hiv inkluderades i den svenska smittskyddslagstiftningen 1985 har kunskapen om överföringsriskerna ökat drastiskt. har forskningen gjort flera stora framsteg, men tyvärr har inte svensk lagstiftning gått i takt med den utvecklingen. Detta manifesteras tydligt i att den så kallade informationsplikten är en del i smittskyddslagen – trots att den på flera sätt är otidsenlig och kontraproduktiv. Enligt informationsplikten ska den som lever med hiv alltid informera sina sexpartner om sin hiv, vilket är en förhållningsregel som tillkom när man var övertygad om att en storskalig epidemi var förestående. Men redan när hiv skrevs in i smittskyddslagstiftningen nämndes att informationsplikten bör upphöra om botemedel upptäcks eller synen på smittsamhet förändras. Att så har skett blev tydligt bl.a. när slog fast att risken att överföra hiv genom sexuell kontakt vid välfungerande behandling, när kondom används, är närmast obefintlig. Och att även när kondom inte används bedöms risken som mycket liten. Det är välkommet, eftersom att 9 av 10 svenskar med hiv – genom de stora och viktiga framsteg som gjorts med bromsmediciner – får just en välfungerande behandling. Men att en människa med hiv, som bär på omätbara virusnivåer, då ska stigmatiseras borde förstås ifrågasättas. Här är det viktigt att slå fast två saker. För det första är det enligt straffbart att försöka överföra och att faktiskt överföra hiv om man vet att man bär på viruset. Att det är så är självklart. För det andra är det främst de som inte vet att de bär på smittan, och därmed har en högre virusmängd i blodet, som har störst smittrisk. Att styra insatserna mot dessa människor, snarare än de som genomgår välfungerande behandling, borde därför vara prioriterat. får fler än 9 av 10 svenskar med hiv en välfungerande behandling, och har därför närmast obefintlig smittrisk och omätbara virusnivåer. Ändå finns det fortfarande en informationsplikt – som utöver ovan nämnda också leder till falsk trygghet när ansvaret för att skydda sig inte delas mellan alla. För det skall sägas: den som inte säger något kan bära på smittan utan att veta om det, och vid överföring av viruset gå fri eftersom informationsplikten inte gäller den som är ovetande. Kort sagt finns det flera goda skäl att se över om den informationsplikt som omger hiv i smittskyddslagstiftningen är tidsenlig och förankrad i nu känd vetenskap. Det finns flera indikationer på att den inte är det. Tvärtom finns goda skäl att istället för en informationsplikt se över hur man kan stärka insatserna mot de människor som ovetandes bär på hiv och en förhöjd smittrisk. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H402505 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om särskilda behov av konkurrenskraftig flygtrafik och tillkännager detta för regeringen. är ett avlångt land där människor och företag är beroende av goda kommunikationer, i såväl glesbygd som stad. Det är med goda kommunikationer vi för städer och människor närmare varandra – som vi skapar förutsättningar för långvarig tillväxt och fler jobb. Tillsammans med bil- och tågtrafiken är inrikesflyget en viktig komponent i mixen av transportmedel. Allra viktigast är flyget för län som , där ingen möjlighet finns att ta tåg till övriga delar av landet. Inom inrikesflyget är det tydligt att är ett nav för kommunikationerna med övriga landet. Flygplatsen har destinationer som , , och . Lägg därtill att en stor del av dessa resenärer reser i arbetet och inte har möjlighet att ersätta sitt flygande med som destination. Att frågan om berör hela landet råder det alltså inget tvivel om, men det står också klart att med sitt öläge har särskilda förutsättningar och behov. Effekten av att stänga är väl dokumenterad. Enligt beräkningar gjorda av skulle en stängning resultera i att uppemot 24 000 jobb går om intet. Procentuellt skulle effekten slå hårdast mot län som där affärsresandet skadeskjuts så påtagligt. Inrikesflyget är av stor betydelse för och landet i övrigt. Därför bör flygplatsen, hellre än läggas ned, värnas och utvecklas vilket bidrar till konkurrenskraftig flygtrafik. Det skulle hela tjäna på.
mot · H402506 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla kommuner bör ges möjlighet att erbjuda trygghetsboende eller särskilt boende utan biståndsbedömning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en äldreboendegaranti och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa ett krav på kommunerna att erbjuda valfrihet för äldre och tillkännager detta för regeringen. är ett av världens bästa länder att åldras i. Så ska det vara även i fortsättningen. ska vara ett land där alla blir sedda och hörda oavsett ålder och bakgrund. Att bli äldre ska inte behöva innebära att man plötsligt ingår i ett kollektiv där alla ses som lika – med precis samma behov och intressen. Många äldre vill fortsätta bo kvar hemma. De vill inte plötsligt ingå i ett kollektiv där individuella behov och önskemål är mindre viktiga. Därför behövs alternativa boendeformer som utgår ifrån självständiga individers önskemål, intressen och behov. Ett boende representerar omsorg, trygghet och självständighet. Och för de allra flesta människor påverkar detta livskvaliteten i väldigt stor utsträckning. Det är tydligt att önskemålen ser väldigt olika ut och förändras även . För att stärka valfrihet och trygghet för äldre bör tre reformer som rör äldres boendesituation prioriteras. För det första: tillåt kommuner att erbjuda trygghetsboende eller särskilt boende utan biståndsprövning. kommuner har testat en rad olika modeller för att göra en förenklad biståndsbedömning. Däremot är rättsläget oklart och har riktat kritik mot hur modellerna fungerat. En enklare och mer framkomlig väg är att se över och ta bort de lagliga hinder som gör att kommuner inte på frivillig väg kan bevilja dessa insatser. Det skulle göra övergången från boende i en kommun till en annan enklare, och minska oron för de äldre. bör också införa en äldreboendegaranti som säger att alla kommuner blir skyldiga att erbjuda plats i trygghetsboende för de som är och har beviljats hemtjänst. Genom en sådan reform minskar otryggheten för de äldre som undrar och oroar sig över om det kommer att finnas plats för dem, den dag de behöver flytta hemifrån. Slutligen bör staten ställa krav på kommunerna att erbjuda valfrihet för äldre. Ökade valmöjligheter är viktigt eftersom äldre inte är en homogen grupp där alla har samma behov och intressen. Det är också viktigt eftersom det säkerställer att man kan välja bort utövare som har otillräcklig kvalitet. En sådan kravställning kan ske genom LOV, upphandling eller ramavtal. Kort sagt är det orimligt att kommuner tillåts neka äldre sin valfrihet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H402507 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att unga förbrytare som angripit blåljuspersonal bör kunna dömas till samhällstjänst i dessa verksamheter och tillkännager detta för regeringen. ska vara ett tryggt och säkert land att leva i. Tyvärr ser vi nu ett nytt utanförskap växa fram i delar av landet med en ökad otrygghet och sociala problem som följd. Det är en utveckling som måste brytas. Det är oacceptabelt att tryggheten inte kommer alla till del. I vissa delar av är situationen ohållbar. Attackerna mot blåljuspersonal har tyvärr blivit allt vanligare under bara . Det kan tyckas vara enskilda händelser – men den som kastar sten på en polisbil eller skär upp däcken på en ambulans attackerar hela rättssamhället. För många av dessa attacker finns redan kännbara straff. Det är inte otänkbart att de kan komma att behöva skärpas ytterligare. Men för en särskild grupp, unga , är straffen inte ändamålsenliga. En skarp tillrättavisning är inte tillräckligt för unga människor som begått attacker mot blåljuspersonal. En lösning för att på ett verkningsfullt sätt komma tillrätta med unga förbrytare som angripit blåljuspersonal är att de ska kunna dömas till samhällstjänst i den verksamhet de attackerat. Så kan en grundmurad förståelse för dessa viktiga samhällsfunktioner byggas, även för den som tidigare på ett orimligt sätt sett dem som motståndare. Med anledning av ovanstående yrkar jag att ställer sig bakom det som anförts i motionen om att unga förbrytare, , som angripit blåljuspersonal, ska kunna dömas till samhällstjänst i dessa verksamheter. Detta bör regeringen se över på lämpligt sätt – genom utredning eller andra lösningar.
mot · H402508 · 2016-09-30 00:00:00 — Möjligheter till utökad kameraövervakning i vissa områden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över utökade möjligheter till kameraövervakning i vissa områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förkortade handläggningstider vid tillståndsgivning för kameraövervakning och tillkännager detta för regeringen. gäller en ny lag för kameraövervakning i offentliga miljöer. Enligt lagen ska allmän kameraövervakning ske med tillbörlig hänsyn till enskildas personliga integritet. Utgångspunkten är att kameraövervakning alltid innebär ett intrång i de övervakades personliga integritet och för att tillstånd ska beviljas får intrånget inte vara kränkande. För att kameraövervakningen inte ska anses vara kränkande måste ändamålet med och behovet av åtgärden väga tyngre än de övervakades intresse av skydd för den personliga integriteten. För tillåtelse att kameraövervaka en allmän plats krävs därmed starka skäl för att intrånget i den privata sfären ska vara motiverat. Lagen om allmän kameraövervakning är rimlig i sak. Kameraövervakningen av offentliga miljöer får aldrig användas som en standardåtgärd och ska inte ersätta andra insatser. I praktiken leder dock avvägning mellan skyddet av den personliga integriteten och behovet av övervakningen till komplicerade bedömningar, som i vissa fall får ett tveksamt utfall. Vid bedömningen av behovet av kameraövervakning ska ett flertal faktorer beaktas. I förhållande till tidigare lagstiftning är lagen om allmän kameraövervakning tänkt att vara mindre restriktiv när ändamålet är att förebygga brott och förhindra olyckor. Ett smidigare förfarande är särskilt angeläget då personrelaterade våldsbrott såsom rån och våldtäkter ökar. Även en i hela landet växande problematik med skadegörelse och anlagda bränder på exempelvis skolor understryker behovet av utökad övervakning i vissa fall. i länsrätter, kammarrätter och Regeringsrätten visar dock på att tillstånd om kameraövervakning i brottsförebyggande syfte ofta avvisas med motiveringen att polisen bör kunna uppfylla övervakningens avsikt. Men i utsatta miljöer, såsom i parker, där vi vill att människor ska kunna passera och känna sig trygga, kan rimligtvis inte polisen stå positionerad dygnets alla timmar. Lagstiftningens goda intentioner verkar således tyvärr ofta inte uppfyllas i den praktiska hanteringen av dessa frågor. Det finns därmed anledning att se över utökade möjligheter till kameraövervakning i vissa utsatta områden med dokumenterat hög brottslighet och där ändamålet är att skapa en tryggare miljö. Det är också angeläget att handläggningstiderna för dessa ärenden avsevärt kortas, för att möjliggöra snabba insatser när så krävs. Signalerna från riksdag och regering till de olika instanser som hanterar dessa frågor måste vara mycket tydliga; det ska vara enklare att få tillstånd och hanteringen av tillståndsgivningen måste gå snabbare.
mot · H402511 · 2016-09-30 00:00:00 — Gårdsförsäljning av lokalproducerade alkoholhaltiga drycker ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gårdsförsäljning av lokalproducerade alkoholhaltiga drycker bör tillåtas och tillkännager detta för regeringen. Antalet vingårdar, bryggerier och destillerier på den svenska landsbygden har ökat kraftigt , vilket sannolikt hänger samman med ett växande intresse för småskalig och lokal produktion i allmänhet och för närproducerat i synnerhet. Många producenter öppnar gärna upp sin verksamhet och välkomnar besökare för att visa hur tillverkningen går till. Det borde vara naturligt att den som besöker exempelvis en vingård eller ett litet bryggeri också har möjlighet köpa produkter direkt vid besöket, men det är inte tillåtet i . hittar kreativa producenter vägar runt det ologiska svenska förbudet[1], men det vore naturligtvis rimligare att göra försäljningen laglig. Ett påstått problem som ofta lyfts när gårdsförsäljning diskuteras är hur det svenska alkoholmonopolet ska kunna behållas som man gör det tillåtet att sälja lokalproducerade alkoholhaltiga drycker. Ofta påstås också att folkhälsan skulle hotas. Ett exempel där man har infört gårdsförsäljning, utan att det hotar alkoholmonopolet, är . Det har visat sig att försäljningen handlar om små volymer och att det dessutom är relativt dyra produkter, vilket inte har haft några mätbara negativa effekter på folkhälsan. Frågan om gårdsförsäljning har utretts . De utredningar som har genomförts har dock landat i olyckliga slutsatser. Gårdsförsäljning skulle medföra positiva effekter för turismen och ge svenska producenter liknande möjligheter som deras motsvarigheter i andra länder har. Därför bör så kallad gårdsförsäljning av lokalproducerade alkoholhaltiga drycker tillåtas i .
mot · H402513 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att ge polisen befogenheter att besluta om bortforsling av bilar även om de inte hindrar trafik, och detta tillkännager för regeringen. utsätts markägare för att någon, utan lov, lämnar en bil på dennes mark. Polisen kan besluta om bortforsling av fordon som hindrar trafik, men i många fall handlar det inte om det utan bara olovligt utnyttjande av annans mark. Det blir då mycket komplicerat för markägaren att bli av med det som lämnats. Privata fastighetsägare ska inte behöva ha andras egendom på sin mark mot sin vilja bara för att någon behagat lämna den där. Det rimliga vore att markägaren kontaktade polisen, som utreder vem som äger bilen och därefter ålägger vederbörande att forsla eller köra bort bilen. Om det inte görs inom fastställd tid kan kommunen forsla bort bilen och fakturera ägaren för kostnaden.