mot · H3023404 · 2016-05-02 00:00:00 — Fördelarna med höghastighetsbanor behöver vägas noggrant mot kostnaderna, samt behoven av drift och underhåll, nyinvesteringar och andra transportinfrastrukturinvesteringar i hela landet. är positiva till höghastighetsbanornas förmåga att binda samman , bidra med mer miljövänliga transporter och ge kommunerna incitament att öka sitt bostadsbyggande. krävs att reformer av den aktuella storleken finansieras på ett ansvarsfullt sätt. Alternativa finansieringslösningar för infrastrukturåtgärder finansieras den absolut största delen av all infrastruktur över statsbudgeten. Eftersom statens reformutrymme är begränsat är det nödvändigt att hitta nya finansieringslösningar för infrastruktur för att kunna genomföra nödvändiga åtgärder i drift och underhåll samt nya investeringar. Både svenska och utländska investerare, bland annat pensionsfonder, har visat intresse för långsiktiga investeringar i . I många med jämförbara länder finansieras viktiga samhälleliga infrastrukturprojekt i offentlig-privat samverkan (OPS). Staten kan då identifiera projekt som lämpar sig för en OPS-lösning. Det kan röra sig om en järnväg, en bro, en motorvägssträcka eller en del av en trafiklösning, som till exempel mer robust elförsörjning eller ett signalsystem för järnväg. OPS-finansiering öppnar för nya projekt som annars skulle skjutas eller möjligen aldrig bli av. I är det fortfarande sällsynt med projekt finansierade via OPS. Det är beklagligt eftersom OPS ofta innebär flera fördelar. De offentliga anslagen till investeringar i infrastruktur är inte tillräckliga för att genomföra alla de projekt som är samhällsekonomiskt nyttiga. OPS möjliggör tidigareläggning av sådana projekt utan att på kort sikt ta budgetutrymme i anspråk. Projektets kostnad återbetalas istället , som motsvarar anläggningens livslängd. OPS medför även potentiella effektivitetsvinster. [145] När den privata parten är ansvarig för både projektering, byggande, drift och underhåll skapas starka incitament att hålla nere kostnaderna och bygga med kvalitet. När OPS används är det viktigt att ställa rätt krav på entreprenören så att sådana projekt verkligen minskar kostnaderna, stärker effektiviteten och ökar tillgången på kapital. Det krävs också enklare och tydligare lagar och regler för att skapa möjligheter att samfinansiera utbyggd kollektivtrafik med privata aktörer. anser att möjligheten till OPS-lösning borde utnyttjas mer. Det finns ett flertal infrastrukturprojekt där samhället skulle tjäna på en tidigareläggning. bör ges i uppdrag att identifiera och driva 10–15 av de objekt som finns angivna i nationell plan i form av OPS, i syfte att skaffa kunskap och erfarenhet samt öka effektiviteten. Höjda banavgifter, brukaravgifter och trängselskatter är andra användbara finansieringsalternativ för infrastrukturåtgärder. Det är den enskilda vägen, i en samhällighetsförening med statsbidrag, som gör att en miljon människor kan påbörja och avsluta sin dagliga resa. Därför måste också förutsättningar ges för att upprätthålla och utveckla dessa vägars kvalitet. Vägarna är en viktig förutsättning för råvarutransporter och ger människor tillgång till såväl friluftsliv som till stora delar av den svenska besöksnäringen. Denna inställning ska gälla för såväl enskilda vägar som för allmänna vägar på landsbygden. verkar för ett implementerande av den ”Finska modellen” vid förrättningsarbete i vägsamfälligheter. Den finska modellen innebär ett väsentligt förenklat förfaringssätt till lägre kostnad, samt att vägsamfälligheter betydligt snabbare och till en väsentligt lägre kostnad, men fortfarande rättssäkert, kan åtgärdas. Globalisering och digitalisering för människor närmare varandra och den digitala infrastrukturen är nödvändig för att det ska gå att arbeta och bo i hela landet. En fungerande informationsteknologi i form av tillgänglig bredbandsuppkoppling med hög kapacitet i hela landet innebär enorma möjligheter för nya mötesplatser, kunskap, frihet och utveckling. har i alliansregeringen stärkt investeringarna i bredbandsutbyggnad och öppnat för mer en mer tillgänglig data- och telekommunikation, inte minst i glesbygden. Alla ska kunna vara en del av det digitala samhället och vill därför se en digital allemansrätt som garanterar stabil och snabb uppkoppling i hela landet. mål är att av alla hushåll och företag ska kunna få snabbt bredband . långsiktiga målsättning går längre: alla hushåll i hela landet ska ha tillgång till bredband. Som ett steg på vägen mot detta mål har sett till att satsas på bredbandsutbyggnad på landsbygden . Vi har därtill öppnat för den allra modernaste och snabbaste mobiltelefonin, 4G, på landsbygden och tagit fram en bredbandsstrategi och inrättat ett bredbandsforum tillsammans med operatörerna. För att få så stor utväxling som möjligt för pengarna till bredband inom landsbygdsprogrammet införde regionala bredbandskoordinatorer, som är etablerade runt om i hela landet. För är it ”det femte transportslaget”, som vid sidan av vägar, järnvägar, sjöfart och flyg möjliggör liv, arbete och boende i hela landet. Över tiden måste därför it-lösningar göras till ett valbart alternativ vid de åtgärdsvalstudier (ÅVS) gör, i syfte att öka tillgängligheten för människor i hela landet och bli en del i årliga anslag för nyinvesteringar och underhåll av transportinfrastrukturen. vill att ska ha världens modernaste landsbygd. För att uppnå detta är tillgång till bredband på landsbygden helt avgörande. Inom landsbygdsprogrammet avsattes för en ökad utbyggnad av bredband på landsbygden. Dessa pengar skulle satsas . Så kallade byalagslösningar har, med stor ideell kraft, drivit på och inneburit en kostnadseffektiv utbyggnad. Intresset för dessa pengar har varit stort, vilket resulterat i att avsatta medel inte räcker till mer än cirka två tredjedelar av ansökningarna. Regeringen har visat sig vara ointresserad av att ytterligare stötta de krafter som arbetar för bättre digital infrastruktur i hela landet. I stället för att förstärka det arbete som sker har regeringen förhållit sig passiv till varningssignalerna om att resurserna inte räcker till. Det är mycket olyckligt och riskerar att leda till att framtidstro byts till misstro. För att den pågående digitaliseringen av hela ska kunna fortsätta föreslår att ytterligare avsätts för en förbättrad bredbandsinfrastruktur i hela landet. 8.2 Världens modernaste landsbygd De gröna näringarna är viktiga för hela växtkraft. De producerar klimatsmart energi, högklassiga livsmedel och råvaror, öppna landskap samt jobb och tillväxt i såväl den egna som kringliggande branscher. Därför är det viktigt att värna om de gröna näringarnas konkurrenskraft och allmänna förutsättningar. Bra företagspolitik, särskilt anpassad till små företag, med minskat krångel och lägre kostnader, är den viktigaste politiska åtgärden även för företagen i de gröna näringarna. Ska bevara och utveckla den svenska matproduktionen krävs en tydlig målsättning om långsiktigt stärkt konkurrenskraft. Perspektivet bör genomsyra hela politikområdet och både regelbördan och kostnaderna minska. Nya reformer bör värderas utifrån dess bidrag till konkurrenskraften. Regeringen har valt att genomföra skattehöjningar på arbete, framförallt på ungas arbete, och inskränkningar av möjligheten till visstidsanställningar. Därtill har regeringen aviserat att man ämnar återinföra någon form av handelsgödselskatt och en helt ny kilometerskatt. Dessutom beskattar regeringen förnybara drivmedel från svensk råvara till en nivå där de inte kan konkurrera med fossila alternativ. Samlat utgör detta allvarliga hot mot den utveckling av landsbygden och de gröna näringarna som vill se. Menar regeringen allvar med att stärka konkurrenskraften duger inte de förslag och bristen på ledarskap man visat prov på. För är det självklart att målet är att kostnaderna för bönder ska sänkas, särskilt kostnaden för att anställa. Egenavgifter, arbetsgivaravgifter och andra skatter på arbete måste således kontinuerligt ses över och sänkas när möjlighet ges. Svenska livsmedelsproducenter är världsledande på djurhälsa, har en restriktiv användning av antibiotika i djurhållningen och producerar mat på ett klimatsmart sätt. Betande djur ger även öppna landskap och stärkt biologisk mångfald. Detta är exempel på kollektiva nyttigheter som är värda att försvara. De försvaras dock inte bäst av en massiv regelbörda som bidrar till byråkrati och kostnader för lantbruket. Bäst värnas de genom att se till att det svenska lantbruket kan fortsätta att verka i . Att med ökade kostnader och regelkrångel slå ut svensk primärproduktion innebär samlat en högre miljöbelastning och färre jobb. Därför menar att vi behöver en , som bland annat ser över hur djurskyddskrav och andra regler kan reformeras så att det inte är byråkratin, utan syftet med reglerna, som står i fokus. Det är viktigt att se över regelverk kring exempelvis beteslagstiftningen, för att minska den byråkratiska belastningen och öka rättssäkerheten och förutsägbarheten, utan att det svenska djurskyddet försämras. vill också fortsätta och intensifiera arbetet med att se över miljö- och djurvälfärdsersättningarna inom landsbygdsprogrammet. får bönderna inte betalt fullt ut för de miljö- och ekosystemtjänster som de utför. Dessutom får man inte ersättning för de extra hårda regelverk som finns i . I detta arbete vill bland annat se över huruvida det är möjligt att tidigare, men senast vid halvtidsutvärderingen av landsbygdsprogrammet, utöka miljö- och djurvälfärdsersättningarna. Bland annat bör möjligheten att exempelvis införa en betesersättning undersökas. Många som verkar inom de gröna näringarna är småföretagare med små marginaler och pressad likviditet. Det är därför avgörande att myndigheters agerande, exempelvis när det gäller stödutbetalningar, är förutsägbart. Mot bakgrund av detta ser allvarligt på att misslyckats med att betala ut de ersättningar som bönderna har rätt till . En stor del av ansvaret faller på regeringen, som inte gett förutsättningar för ansvarig myndighet att sköta sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. En livsmedelsstrategi för ökad konkurrenskraft välkomnar arbetet med en svensk livsmedelsstrategi. är det viktigt att ha i åtanke att det är slutresultatet som kommer avgöra huruvida det kommer att vara en strategi som vi kommer att kunna ställa oss bakom eller inte. Regeringen har sagt sig vilja se en bred förankring för en långsiktig strategi, men ser med oro på att regeringen, trots arbete med strategin, inte presenterat hur man tänker sig att förankringen av strategin ska gå till för att säkra ett brett stöd i den svenska . De gröna näringarna behöver långsiktiga spelregler för att man ska våga satsa på sitt företagande. Därför är det viktigt att det arbete som sker leder till konkreta förslag och konkreta reformer som kan stärka de gröna näringarna. Livsmedelsstrategin måste bli ett kraftfullt verktyg för att stärka primärproduktionen, bonden och de gröna näringarna. , som tillsatte tillsammans med alliansregeringen, hade utgjort ett bra underlag för en livsmedelsstrategi som fokuserar på primärproduktionen. Alliansregeringens Matlandet har bidragit till att skapa 9 000 jobb inom de berörda näringarna och tagit bort skatter och avgifter för bönder motsvarande nästan . Regeringen har dock valt att lägga ner denna satsning. På grund av detta minskar möjligheterna att skapa en kraftfull livsmedelsstrategi. En viktig och avgörande utmaning är att stärka lantbrukets möjligheter att ta betalt för de svenska mervärdena, något som inte fungerar fullt ut . Målsättningen måste vara att stärka konkurrenskraften i de gröna näringarna så att man i högre grad har likvärdiga förutsättningar jämfört med viktiga konkurrentländer. är det viktigt att regelförenklingsarbetet inte leder till att djurvälfärden eller säkerheten gällande livsmedel försämras. Ambitionen måste vara att andra länder anpassar sina regelverk i svensk riktning, snarare än att ställer lägre krav. är det faktiskt miljöarbete och den verkliga djurvälfärden som ska värnas, inte regelverkets utformning och formuleringar. Vi måste vara öppna för att se över regelverk för att säkerställa att de bidrar till den goda djurvälfärd och det ambitiösa miljöarbete som präglar de svenska gröna näringarna, och inte bidrar till ökat krångel och onödiga kostnader. Därtill är det prioriterat att stärka efterfrågan på svenska livsmedel både i och internationellt. Satsningar på export och projekt som stärker svensk livsmedelsproduktion är därför fortsatt viktiga. Att stärka innovations- och utvecklingstakten i livsmedelskedjan är också av stor vikt för att den svenska livsmedelsförsörjningen ska kunna säkras. Där ingår bland annat att stärka förädlingsvärdet genom hela kedjan så att produktutveckling i alla led blir mer av en självklar del i företagandet. Åtgärder för att möta den akuta krisen för mjölkbönder Mjölkbranschen befinner sig i en akut kris. Det är inte bara en svensk kris, utan en kris för hela den europeiska mjölksektorn. Det ryska importstoppet, som pågått , har bidragit till att mjölkpriserna i fallit kraftigt. Den svenska mjölkproduktionen är en av världens mest miljövänliga och den produktion som har en av de bästa djurvälfärder. Mjölkproduktionen bidrar också till att uppfylla miljömålen om ett öppet landskap och biologisk mångfald. Mjölkproduktionen är också kärnan hos de gröna näringarna, där många andra verksamheter är beroende av en fungerande mjölkproduktion för att behålla och utveckla jobb och verksamheter på den svenska landsbygden. I det läge som branschen befinner sig i krävs det politiskt ledarskap och en seriös politik för konkreta och genomförbara krisåtgärder, men också en politik för att stärka konkurrenskraften även på . Här har den rödgröna regeringen misslyckats. I det akuta läget har man konsekvent sagt nej till de förslag som lagt fram om bland annat höjda interventionspriser och anstånd på skatten. I EU väljer regeringen att förhålla sig passiv och låta andra bestämma vad som ska bli EU:s svar på den rådande krisen. Regeringens svar på krisen har bestått dels av kreditgarantier som såväl lantbrukare som banker dömt ut och dels av en marginell nedsättning av dieselskatten som alla intressenter anser vara för liten. har föreslagit att återbetalningen av dieselskatten höjs med mer än regeringen och ämnar återkomma med detta förslag i kommande budgetmotioner. har beslutat om riktade stöd till mjölkbranschen med anledning av den rådande krisen. För svensk del har tilldelats från . Dessutom ger kommissionen medlemsstaterna möjligheten att lägga till egna nationella medel. För del rör det sig om ytterligare . har föreslagit att möjligheten att lägga till mer nationella pengar utnyttjas fullt ut. Detta för att kompensera för importstopp av livsmedel. Ett effektivt och ändamålsenligt djurskydd har stor betydelse. Utöver att det säkerställer god djurvälfärd kan det, rätt utformat, bidra till ökad konkurrenskraft och till att stärka de svenska mervärdena i livsmedelsproduktionen. Alliansregeringen effektiviserade och gjorde tillsynen enhetlig i hela landet och tillförde pengar för fler djurskyddskontroller. Detta extra anslag, som gav fler inspektörer och veterinärer på länsstyrelserna och därmed fler och bättre kontroller, avskaffades dock av regeringen . prioriterar ett effektivt djurskydd och kommer därför i kommande budgetmotioner att återkomma med förslag om finansiering av djurskyddskontroller. Grön omställning i de gröna näringarna Det är viktigt att den gröna omställning som pågår inom lantbruket går fortare. görs stora framsteg inom den gröna omställningen, genom bland annat förnyelsebara drivmedel och projekt med omställningspremier för arbetsmaskiner. Tyvärr har den omställning som påbörjats stannat av på grund av avsaknad av långsiktiga spelregler för svenska biodrivmedel. Det är därför en prioriterad fråga för att arbeta med de betydande hinder som finns för att den riktigt stora omställningen ska kunna komma igång. vill förstärka och påskynda den gröna omställningen och kommer i framtida budgetmotioner att återkomma med förslag kring ytterligare medel till , i syfte att möjliggöra för myndigheten att finansiera fler projekt kring omställning av arbetsmaskiner inom jordbruket. Målsättningen är att öka möjligheterna för lantbruket att ställa om, i syfte att fasa ut subventionerna av fossila drivmedel. Dessutom vill se än bättre och mer långsiktiga spelregler för de förnyelsebara bränslena och se över möjligheten att helt skattebefria de förnybara drivmedlen i de gröna näringarna. Vi vill också driva frågan om ändrade i samband med den översyn av EU:s klimatpolitik till 2030 som kommer . För är det självklart att vi ska bruka våra naturresurser utan att förbruka dem. har vi fått fler vilda djur i våra skogar. Detta ställer krav på en aktiv och bra viltförvaltning som är regionalt förankrad. Det skapar dessutom fler och nya möjligheter för nya verksamheter och jobb kring jakt och viltförvaltning. För att säkerställa en närvarande och effektiv viltförvaltning har föreslagit att en ny viltmyndighet inrättas. kommer i kommande budgetmotioner att återkomma med förslag som stärker viltförvaltningen. Tillgång till kommersiell service Tillgången till kommersiell service är en nödvändig förutsättning för livskraftiga samhällen. landsbygdsprogrammet har därför sett till att satsningar på kommersiell service på landsbygden om genomförs. Det handlar om att ge den lokala lanthandlaren eller bensinmacken i byn stöd för att kunna finnas kvar och ge bra service. Just den lokala servicen är ofta en förutsättning för att en mindre ort på landsbygden ska kunna fungera. är därför stolta över att i regeringsställning ha medverkat till att öka stödet till kommersiell service. I regeringsställning tillsatte också en utredning för att analysera hur den kommersiella servicen ska kunna garanteras i hela landet. Utredningen presenterade sitt betänkande . [147] avsatte i budgetmotionen för genomförande av utredningens förslag. För att erbjuda invånare och besökare en attraktiv livsmiljö måste det bli enklare för företagare och privatpersoner att omvandla idéer till verklighet. På samma sätt som vi måste underlätta för gårdsförsäljning av alkoholdrycker och annan verksamhet på landsbygden måste det även bli enklare att ordna kulturevenemang, försäljning av mat och dryck och annan verksamhet som bidrar till ett mer dynamiskt gatuliv i staden. En levande besöksnäring kräver att det är lätt att starta och driva företag. Många verksamheter startar på deltid eller . Att tid och energi kan läggas på att utveckla affärsidén, snarare än att fylla i blanketter, är centralt. förslag om ingångsföretag fyller här en mycket viktig funktion. vill också att företagslokaler på landsbygden ska undantas från kravet på bygglov vid uppförande av till exempel gårdsbutiker och lokaler för Bed and Breakfast. är kravet på bygglov slopat vid uppförande av byggnader kopplade till landsbygdsföretagande, men då många gårdar diversifierar sin verksamhet till flera grenar bör detta undantag utökas även till andra näringsverksamheter knutna till landsbygden. Kultur i hela landet vill se ett rikt kulturliv i hela landet där nya uttryck frodas, lyfts fram och tas tillvara. Kultur bygger på kreativitet och spelar också en viktig roll för tillväxt i hela landet. ligger mycket nationell expertis i storstäderna eller i huvudstaden. vill därför fortsätta att decentralisera svensk kulturpolitik genom att bland annat ytterligare utveckla kultursamverkansmodellen. Den momshöjning på biobiljetten regeringen tagit beslut om slår hårt mot landsbygdens befolkning och möjligheten att ta del av kultur i hela landet. vill behålla moms på biobiljetter för att bevara en viktig del av kulturutbudet i hela landet. På samma sätt som att det är självklart att människor i stor utsträckning ska få behålla frukterna av sitt eget arbete bör regioner som bidrar med värdefull produktion få behålla delar av detta värde. Det måste löna sig för kommuner och regioner att förbättra sitt företagsklimat, göra produktiva investeringar och upplåta mark åt viktig infrastruktur och produktion. vill därför utreda hur ett antal skatter ska kunna regionaliseras. I ett första steg är det rimligt att fastighetsskatten på elproducerande fastigheter regionaliseras för att återbörda en del av värdet från den klimatsmarta energiproduktionen till berörda regioner. Regionala skattebaser får inte urholka möjligheten till utjämning av skillnader som uppkommer till följd av att olika regioner har olika förutsättningar. Med ett ökat inslag av regionala skattebaser skulle dock bilden av vilka regioner som bidrar respektive får bidrag ändras, då det skulle synliggöra de stora värden som produceras i många av kommuner och regioner men som beskattas nationellt. Nära och kostnadseffektiva myndigheter har präglats av en smygcentralisering av myndigheter och offentlig service. Värt att notera är att offentliga jobb centraliserats i högre takt än privata företag och att centraliseringen inte verkar kunna förklaras av att befolkningen flyttat. [148] Det offentliga är alltså drivande i centraliseringen. Denna centralisering är problematisk av främst tre skäl. För det första innebär en retirerande offentlig service att den kommersiella servicen riskerar att försvinna. För det andra får personer på mindre orter och landsbygden inte del av den service de är med och finansierar. Och för det tredje innebär en centralisering till centrala lägen i storstäderna att utgifterna för den statliga förvaltningen i allmänhet, och för lokalkostnaderna i synnerhet, ökar kraftigt. Omlokalisering för ökad effektivitet De totala lokalkostnaderna för de statliga myndigheterna uppgick till . [149] Det är fyra miljarder, eller , mer än 2006. Hyran per kvadratmeter har ökat med och står för majoriteten av kostnadsökningen. Lokalarean har ökat i och , men minskat i övriga landet. Kvadratmeterhyran är högre i än i övriga landet. För myndighetsgruppen Central förvaltning är kostnaden ungefär dubbelt så hög i som i övriga landet. Den regionala fördelningen av myndigheternas lokalisering är skev. , där av befolkningen bor, står för av lokalarean och av kostnaderna. [150] Myndigheterna i övriga landet utanför storstäderna, där av befolkningen bor, står för av lokalarean och av kostnaderna. Regeringen har låtit utreda myndigheternas lokalisering. [151] Utredningen bekräftar att offentliga jobb har centraliserats, men tyvärr presenteras inga konkreta förslag på åtgärder för att vända utvecklingen. anser att myndigheter i huvudsak ska finnas där verksamheten kan bedrivas på det bästa och mest kostnadseffektiva sättet. Därutöver är myndigheternas service till medborgarna, samt möjligheten till synergieffekter när myndigheter samlokaliseras, viktiga vid lokaliseringsbeslut. En rimlig utgångspunkt är att myndigheternas lokalisering bör spegla befolkningens. I många andra tjänstebranscher med liknande profil på sina anställda är kontor belagda utanför storstäderna av kostnadsskäl. Reformerat system för pris- och löneomräkning Systemet för pris- och löneomräkning (PLO) räknar automatiskt upp anslagen till de statliga myndigheterna. Systemet är tänkt att kompensera för ökade lönekostnader, lokalkostnader samt övriga förvaltningskostnader. Vid omräkningen används separata index för prisutvecklingen inom de tre nämnda kostnadsgrupperna. Lokalhyror som inte omförhandlas under det kommande budgetåret räknas i pris- och löneomräkningen om med ett index som motsvarar av den årliga förändringen av konsumentprisindex före det aktuella budgetåret. Omräkningen för hyresavtal som kan omförhandlas bygger på hyresutvecklingen i det aktuella området från det att avtalet tecknades eller senast hade kunnat tecknas om. Systemet innebär alltså att myndigheter belägna på orter där hyrorna stiger snabbt kompenseras för detta. Det minskar myndigheternas incitament att kontinuerligt se över sin lokalisering.