mot · H4022814 · 2016-10-05 00:00:00 — om rättigheter för äldre ställer sig bakom det som anförs i motionen om en om rättigheter för äldre och tillkännager detta för regeringen. FN:s konvention om mänskliga rättigheter är förmodligen den mest betydelsefulla internationella överenskommelse man har enats om i världen. Konventionens tyngd består emellertid inte i de vackra orden och principerna den bygger på, utan hur den påverkar vardagen för människor runt om i världen. Vi föreslår att den bör arbeta för att det tas fram en om rättigheter för äldre. liksom alla andra länder genomgår en demografisk förändring. Det är ingen tillfällig förändring vi ser, utan en bestående förändring där en större andel äldre kommer leva i samhället. Förändringen sker betydligt snabbare i utvecklingsländerna än i den rika världen. WHO räknar med att dagens 700 miljoner 65-plus kommer vara upp emot 2 miljarder . En om äldres rättigheter kan bidra till att alla äldre kan leva ett bra, tryggt och innehållsrikt liv, och den kan också medverka till att äldre inte diskrimineras. presenterade regeringen ett förslag. Regeringen föreslog inrättandet av en ny, oberoende institution som ska granska hur de mänskliga rättigheterna efterlevs i . En bakgrund är att återkommande har fällts i för överträdelser gällande mänskliga rättigheter. Med en om rättigheter för äldre säkerställs ett återkommande arbete med att följa upp innehållet i konventionen, och därmed säkerställs en god efterlevnad. kan vi läsa om händelser där äldre hamnat i kläm och att man som äldre och utsatt eller som nära anhörig inte kan hävda sina anspråk på ett bra sätt. Man hamnar ofta i underläge mot en stor organisation. Även om äldre generellt sett har en hög livskvalitet i kan en tillföra ett stort mervärde också i . Mänskliga rättigheter och diskrimineringslagstiftning är relativt nya företeelser i . Vi har haft en lång tradition av stark tilltro till oväldiga myndigheter som säkerställer medborgarnas behov. Exempel på områden där rättighetsbegreppet kommit att användas är barnområdet, arbetsmarknaden och tillgänglighetsområdet. Inom dessa områden finns en barnkonvention respektive lagstiftning mot diskriminering på arbetsmarknaden respektive lagstiftning om bristande tillgänglighet som diskrimineringsgrund. antog FN en konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Konventionen antogs av riksdag . I propositionen föreslog regeringen att också skulle tillträda ett fakultativt (frivilligt) protokoll till konventionen som innebär att den som anser att hans eller hennes rättigheter är kränkta har möjlighet att klaga till en övervakningskommitté. Konventionen tillhör de centrala konventionerna om mänskliga rättigheter men skapar inte i sig några nya rättigheter utan har till syfte att undanröja hinder för personer med funktionsnedsättning att åtnjuta sina mänskliga rättigheter. För svensk del är antagandet av konventionen ett tydligt och färskt exempel på att mänskliga rättigheter blivit en del av den svenska förvaltningstraditionen. Konventionen har också antagits av EU, vilket är helt unikt. Man kan se konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som ett led i den omsvängning mot ett rättighetsperspektiv som är på gång i många länder, också i . I en uppföljning som Myndigheten för delaktighet redovisat framgår att 13 av landets 21 regionala kollektivtrafikmyndigheter använder nämnda i arbetet med att öka tillgängligheten och användbarheten i transportsystemet. Därigenom kan man se att en kan ha konkret betydelse för det dagliga arbetet i skilda samhällsverksamheter. Arhe Hamednaca (S) Lawen Redar (S)