mot · H4022446 · 2016-10-05 00:00:00 — En stor kostnad för gödsel är lagringen, eftersom produktionen är ganska , medan spridningen bara sker vissa tider . Därför är det angeläget att hitta vägar att lätta upp regelverket för när gödseln tillåts att spridas. anser att lantbrukarna bör ges ett större förtroende att sprida gödsel efter förnuft. Därför behöver det ske en översyn och lättnad kring tider för spridning och hantering av stallgödsel. Slam och återföring av växtnäring När det gäller slam och återföring av växtnäring så måste man ta hänsyn till två viktiga faktorer: säkerhet och växttillgänglighet. När det gäller säkerhet så gäller det främst hälsa, miljö och konsumenternas förtroende. Här kan det konstateras att både lantbrukare och konsumenter är tveksamma till livsmedel producerade på jordbruksmark där slam har tillförts. Majoriteten av allt slam används som marktäcke för olika deponier och inom kommer denna möjlighet att upphöra då de flesta deponierna kommer att vara färdigtäckta. Efter detta kommer i stort sett användningen av slam som marktäcke inte längre vara möjlig. Därför behöver det utvecklas bättre metoder för att möjliggöra en återcirkulation av växtnäring i en renare och attraktivare form som både producenter och konsumenter kan acceptera. Avseende växttillgänglighet så har slam, avseende fosfor, en växttillgänglighet på ca 20–vilket i praktiken innebär förrådsgödsling och över på 3–är växttillgängligheten . Vid en förbränning är växttillgängligheten ca 90–, det vill säga askan är användbar som mineralgödsel och fullt utbytbar samt lämplig i precisionsgödsling. Inom växtodlingsrådgivningen ligger fokus på att ge exakta givor och nå balanser mellan giva och bortförsel av skörd. Förrådsgödsling är något som man i de flesta fall undviker. I projektet ”Slambränsleblandningar – förbränning och fosforutvinning” medfinansierat av studerades fullskalig slamförbränning och efterföljande fosforutvinning ur askan. Ur den bildade askan utvanns mono-ammonium-fosfat (MAP). Genom att samförbränna rötslam kan näringen bättre återcirkuleras i ett kretslopp. Dessutom kan eventuella organiska föreningar och läkemedelsrester destrueras som fosforn kan återföras. Den nya teknologin skapar även en möjlighet att bättre återvinna fosfor även ur slam av sämre kvalitet. Om det föreslagna åtgärdsprogrammet för att uppfylla vattendirektivet skulle genomföras fullt ut skulle det få långtgående konsekvenser för svensk livsmedelsproduktion. har valt en egen modell där direktivets alla olika mål och krav har fått status som miljökvalitetsnormer. Regleringen är oklar och risken är stor att de svenska kraven kommer att medföra långtgående rättsliga konsekvenser för enskilda fastighetsägare och försämra lantbruksföretagens konkurrenskraft. Vattendirektivet är i grunden ett sunt åtgärdspaket, men det lägger en alldeles för stor ekonomisk börda på lantbruket, som kan tvingas ta avsevärda arealer ur produktion. anser att åtgärdsprogrammens förslag till åtgärder måste präglas av kostnadseffektiva åtgärder och en balans mellan god vattenmiljö och ett hållbart och konkurrenskraftigt svenskt jord- och skogsbruk. Det svenska lantbruket bygger mycket av sin animalieproduktion på importerade proteinfodermedel. Att vi har en import av fodermedel är naturligt i en internationell marknadsekonomi, men problemet är att en stor del av importen utgörs av produkter som kan ha en stor miljöbelastning i ett globalt perspektiv. Importen av dessa ur miljösynpunkt tveksamma fodermedel sker som vi i har goda förutsättningar att öka såväl produktion som användningen av närproducerade och hållbara proteinfodermedel. Genom ett mer effektivt utnyttjande av jordbruksmarken och framför allt ökad odling av oljeväxt- och proteingrödor som raps, oljelin, ärtor och åkerbönor kan vi få fram fullgoda ersättningsprodukter till importerade soja- och palmoljeprodukter. En ökad odling av proteingrödor och användning av närproducerat foder ger en minskad miljöpåverkan från produktionen av mjölk, kött och fjäderfäprodukter. Det ökar också den biologiska mångfalden och markens bördighet i genom att det bidrar till mer varierade växtföljder. För att öka andelen närproducerat proteinfoder krävs bland annat mer resurser och forskning för odling, bekämpningsmedel, skörd och tillverkning av proteinfoder. meddelade Kemikalieinspektionen (KemI) att den inte beviljade dispens för ogräsmedlet Stomp i lök-, purjolöks-, palsternacks- och bönodling. Från och med kommer ogräsmedlet Fenix som använts i nästan all svensk grönsaksodling endast att kunna användas i mycket låga doser eftersom tillämpar en annan typ av riskbedömning än andra EU-länder. Det är oklart huruvida de låga doserna kommer att fungera tillfredsställande och det finns en uppenbar risk att andelen resistenta ogräs ökar. Dessutom försvinner ogräsmedlet Totril . Den ersätts av ett annat bekämpningsmedel som KemI ännu inte godkänt för användning i . har konstaterat att har tillgång till betydligt färre växtskyddsmedel av betydelse för produktionen än övriga europeiska konkurrentländer. Tillgången till lämpliga växtskyddsmedel har en betydelse för att vi ska kunna bibehålla och utveckla det svenska lantbruket. anser därför att det är av stor vikt att tillämpar ett ömsesidigt erkännande och accepterar andra medlemsländers godkännandeprocesser. Kemikalieinspektionen behöver ges i uppdrag att förenkla handläggningen kring godkännande av växtskyddsmedel. Dessutom bör KemI ha ett ansvar för att säkra tillgången på växtskyddsmedel för grödor som odlas i liten omfattning och för begränsade användningsområden. Den svenska bekämpningsmedelsskatten har funnits . Skattesatsen är per kg verksamt ämne och har kritiserats för att inte ha märkbar effekt på vare sig användning eller riskindex. Flera statliga utredningar har pekat på behovet av att differentiera bekämpningsmedelsskatten till preparatens olika miljö- och hälsorisker. Flera länder har infört differentierade skatter på bekämpningsmedel. Det finns också flera exempel på teknik för icke kemiskt växtskydd där användningen skulle stimuleras av en differentierad bekämpningsmedelsskatt. Det ska även konstateras att de bekämpningsmedel som används i genomgår ett omfattande regelverk för godkännande, hantering och miljöövervakning. Produkter som inte är säkra för människor, djur och för miljön blir inte godkända medan de produkter som godkänns ändå måste anses vara säkra. Ett eventuellt införande av en riskdifferentierad skatt får heller inte innebära en kostnadsökning för lantbruks- och trädgårdsproduktionen, något som annars riskerar att försämra det svenska lantbrukets konkurrenskraft. En ökad lönsamhet i lantbruket är centralt för såväl miljömålens uppfyllnad som målen om en levande landsbygd. Med detta sagt så kan tänka sig att utreda hur en differentierad bekämpningsmedelsskatt kan utformas.