mot · H4023389 · 2016-10-05 00:00:00 — Förskolans uppgift att lägga grunden inför skolstarten spelar särskilt stor roll för barn som kommer från studieovana hem. En samstämmig internationell forskning talar för att en brett tillgänglig förskola med god kvalitet och höga pedagogiska ambitioner är en mycket bra grund för fortsatt lärande. Alla barn i ska ha tillgång till en bra förskola oavsett var i landet man bor. Förskolan är också betydelsefull för att motverka det nya utanförskapet som växer fram, som ofta börjar med att unga tidigt halkat efter i skolan. vill därför skapa ökade förutsättningar för en bättre och mer tillgänglig förskola. Vi vill att den allmänna förskolan ska utökas till att gälla i stället för dagens . Det skulle innebära att familjer får möjlighet till avgiftsfri förskola för sina barn redan från det att barnet är . Det ger också fler familjer, särskilt de som har små inkomster, ännu bättre möjligheter att kombinera familjeliv med arbete. Förskolans uppgift att lägga grunden inför skolstarten spelar särskilt stor roll för barn som kommer från studieovana hem. Därför bör barn till föräldrar som står utanför arbetsmarknaden få mer tid i förskolan. Medel avsätts därför för att ge alla barn, vars föräldrar har fått försörjningsstöd mer än året innan, på förskolan. Alliansen tog ett viktigt steg genom att 2010 göra förskolan till en egen skolform, att lyfta fram förskollärarens viktiga roll och förskolechefens betydelse för den pedagogiska utvecklingen. Karriärtjänstreformen omfattade dock inte förskolan och den obligatoriska rektorsutbildningen omfattade inte förskolans chefer. Vi vill nu gå vidare så att utreder möjligheterna att inrätta förstelärare i förskolan. Vi vill att ges i uppdrag att titta på hur befattningsutbildningen ska kunna bli obligatorisk för skolledare i förskolan, precis som för skolledare i grund- och gymnasieskolan. har söktrycket till förskollärarutbildningen ökat. Alliansen byggde kraftigt ut utbildningsplatserna till förskollärarutbildningen. som vi fortsätter bygga ut förskollärarutbildningen bör vi säkerställa att utbyggnaden inte sker på bekostnad av utbildningens kvalitet. Vi vill förlänga förskolelyftet, en viktig satsning för förskollärares fortbildning. Vi vill också utreda hur vi kan förbättra implementeringen av förskolans läroplan för att stärka likvärdigheten i förskolan. Att utbildningssystemet hänger ihop måste genomsyra utbildningspolitiken. En del i att förstärka den sammanhållna skolan är en mer likvärdig överlämning från förskola till förskoleklass. Det behöver ses över hur vi kan säkerställa att alla förskolor lämnar över kunskaper om barnens utveckling genom en kvalificerad överlämning mellan förskolan och förskoleklassen. Jämfört med andra länder missar en svensk elev nästan i undervisningstid under grundskoleåren. Snittet i för den obligatoriska delen av skolan är i undervisningstid medan svenska elever bara har undervisningstid. Målsättningen bör vara att alla elever i svensk skola bör utöka sin skoldag med ytterligare undervisningstid. Internationella studier ger stöd för sambandet mellan utökad undervisningstid och kunskapsresultat. Utökad undervisningstid har exempelvis visat ge tydliga positiva effekter för elevernas resultat i matematik i såväl lägre som högre årskurser. Som ett första steg i att ge svenska elever mer undervisningstid bör skoldagarna utökas med per dag i lågstadiet. Internationell forskning visar att tidiga insatser har störst effekt och därför bör utökningen av undervisningstiden börja i så tidiga år som möjligt. Svenska elevers matematikresultat i PISA-testet har trendmässigt försämrats sedan undersökningen genomfördes , . För att stärka svenska elevers matematikkunskaper behöver matematikundervisningen förstärkas. vill därför utöka undervisningen med en extra timme matematik på högstadiet. Vi vill införa en tioårig grundskola, där förskoleklassen blir nya årskurs ett, för att stärka skolans kunskapsfokus. har fattat beslut att regeringen bör arbeta fram ett förslag om tioårig grundskola och vidareutbildning av förskollärare så att de kan bli behöriga att undervisa i den nya tioåriga . Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag . Fritidsverksamheten har länge hamnat i skymundan. Fritidshemmen är allt sämre bemannade och utbildningsnivån hos personalen har sjunkit. Ny statistik från visar att den genomsnittliga elevgruppen har växt från 31 till 41 elever . Därför vill vi att ser över barngruppernas storlek och utreder hur fritidshemmen kan inkluderas i de nationella skolsatsningarna. Vi vill också se över möjligheterna att ge fritidshemmen en egen läroplan och genomföra ett aktivitetslyft för mer idrott och rörelse i verksamheten. Utökad lovskola och obligatorisk läxhjälp För elever i högstadiet kan extra undervisningstid eller läxhjälp vara avgörande för att komma ikapp studierna i något eller några ämnen. vill utöka satsningen på lovskola och införa en skyldighet för kommunerna att erbjuda lovskola från årskurs sex för alla som riskerar att halka efter. Vi vill också att lovskolan ska vara obligatorisk för de elever som skolan bedömer är i behov av extra undervisning. För nyanlända elever vill vi också starta en försöksverksamhet som kombinerar lovskola med sommarkollo. Detta för att fler nyanlända barn och ungdomar ska få en god start och ha en meningsfull sysselsättning när skolorna är stängda. Vi föreslår också att obligatorisk läxhjälp införs, det vill säga en skyldighet för kommuner och fristående huvudmän att erbjuda läxhjälp till alla elever från årkurs fyra till nio, för att alla elever ska få goda förutsättningar att lyckas. Förstärkta insatser för nyanlända elever De flesta nyanlända elever börjar i en förberedelseklass innan de går vidare till en ordinarie klass. Lagstiftningen begränsar en elevs tid i förberedelseklass till maximalt . Flexibla skolor där eleverna efter sina egna förutsättningar stegvis kan gå över till vanlig undervisning är bra. Målsättningen ska vara att eleverna kommer in i den ordinarie undervisningen. Men bara om man har rätt förutsättningar. är det otydligt vilka kunskaper som krävs för att gå vidare. är övergången från förberedelseklass till ordinarie klass inte formaliserad. vill därför att tar fram underlag för vilka kunskapsmål en elev bör uppnå för att få gå vidare till en ordinarie klass. är det rektorn på en skola som beslutar om en elev som inte nått kunskapsmålen ska få gå . Föräldrar eller vårdnadshavare ska även få yttra sig innan ett sådant beslut. anser dock att lärare bör ges större inflytande över beslut om att låta en elev gå om. Vi vill därför se över Skollagen och införa större möjligheter för lärare att låta elever som inte når kunskapsmålen gå om en årskurs. För nyanlända elever i tonåren blir den totala skolgången ofta för kort för att hinna uppnå målen i alla sjutton ämnen. Rektorn bör därför ges långtgående befogenheter att för dessa elever prioritera om i timplanen så att målen i första hand nås i de viktigaste basämnena. En mer flexibel gymnasieskola Gymnasieskolan står för en viktig del av den nationella kompetensförsörjningen. Därför vill vi fortsätta underlätta ungdomars övergång till arbetsmarknaden och stärka gymnasieskolans bidrag till kompetensförsörjningen, främst inom områden där det råder brist på utbildad arbetskraft. Under alliansregeringen genomfördes flera viktiga reformer för en bättre gymnasieskola. Gymnasiet fick nya nationella program och en gymnasial lärlingsutbildning infördes. I och med den ökade flyktinginvandringen ställs dock gymnasieskolan inför nya utmaningar. Gymnasieskolan behöver därför utvecklas för att så många elever som möjligt ska kunna klara gymnasiet och öka sina möjligheter på arbetsmarknaden. Gymnasiets introduktionsprogram samlar elever som inte nått gymnasiebehörighet och behöver komplettera ämnen från . Många nyanlända elever vill börja på gymnasieprogrammet Yrkesintroduktion där de kan träna sina yrkesfärdigheter som de kompletterar sin behörighet på gymnasiets program Språkintroduktion. Dagens regler innebär dock att eleverna kan få svårt att kombinera utbildningarna. Det behöver bli möjligt att lära sig svenska, läsa in gymnasiebehörighet och lära sig ett yrke. vill därför ändra skollagen och möjliggöra ett nytt gymnasieprogram, som kombinerar innehållet i programmen Språkintroduktion och Yrkesintroduktion för att nyanlända elever snabbare ska få en utbildning som leder till jobb. Högre utbildning för bildning och konkurrenskraft För att stärka kvaliteten i den svenska högskolan vill vi utreda hur resurstilldelningssystemet skulle kunna reformeras med en bättre koppling till arbetsmarknaden och hur kvalitetsutvärderingarna hos skulle kunna stärkas. Vi vill se över hur högskolor skulle kunna specialisera sig enligt förslag. Det handlar bland annat om bättre möjligheter för högskolor och universitet att bli riktigt bra på vissa lärarutbildningar, men främst om att se till att lärarprogram som få söker till ändå blir av. Den svenska högskolan är internationaliserad, men mer kan göras för att ytterligare öppna högskolesektorn både för framstående internationella studenter och för lärare. Ett sätt är att locka utländska universitet till att etablera sig i . Vi vill därför utreda hur tillståndsgivningen för utländska lärosäten som vill upprätta filialer i kan förenklas. Vi behandlar dessa frågor mer i kommittémotion om universitet och högskolor. Forskning och innovation som utvecklar Utbildning, forskning och entreprenörskap lägger grunden för framtidens arbetsmarknad. Därför är tydliga med att ambitioner ska vara höga. Vi ska ha en internationellt sett hög kvalitet på utbildningar och den forskning som bedrivs. ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Vi vill se en bredare användning och utveckling av etablerad svensk forskningsinfrastruktur, en ökad mobilitet bland svenska forskare och en ökad samordning mellan olika forskningsfinansiärer. Vi återkommer till de viktiga forskningsfrågorna i vår kommande forsknings- och innovationsmotion.