mot · H3023403 · 2016-05-02 00:00:00 — För att fortsätta stimulera framväxten av allt längre arbetsliv bör det även fortsatt vara aktuellt att se över åldersgränserna i studiemedelssystemet. Liberalerna vill även öka genomströmningen i högskolan genom att öka drivkrafterna för studenter att klara sin examen . Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområde 16 omfattar skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet, vuxenutbildning och eftergymnasial yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning samt myndigheter inom utbildnings- och forskningsområdet. Kunskap är skolans huvuduppdrag. präglades svensk skola av en rädsla för att mäta elevers kunskaper med sjunkande resultat som följd. Liberalerna har lett en total omläggning av svensk skola. Bland alla reformer finns en ny läroplan med nya kursplaner med tydliga och tidiga mål, fler och tidigare nationella prov, skriftliga omdömen, betyg från årskurs 6 och ny betygsskala med fler steg. Elevers rätt till särskilt stöd har stärkts och speciallärare utbildas på nytt. Eleverna får fler matematiklektioner. Undervisningen för invandrade elever har reformerats, exempelvis genom mer undervisningstid i svenska. Genom en överenskommelse med regeringen inleds även försök med betyg från årskurs 4. Svårigheter måste upptäckas tidigt för att eleven ska få hjälp . Kunskaper i läsning, skrivning och räkning ska följas upp redan i årskurs 1. Alla elever som går ut ska ha de kunskaper med sig som de behöver för att klara fortsatta studier, med fokus på att kunna läsa, skriva och räkna. Svensk grundskola sätter in särskilt stöd relativt sent. För att höja kunskapsresultaten och likvärdigheten är det centralt att detta ändras och att elever som riskerar halka efter får stöd . Regeringen anslog 2016 för en satsning på specialpedagogik. I vårändringsbudgeten sänktes dock ambitionerna på detta område. Liberalerna menar att mer behöver göras för att fler ska få en bra start. Fler speciallärare och specialpedagoger bör anställas i lågstadiet och det specialpedagogiska arbetet måste utvecklas. Vi vill fortsatt göra ytterligare satsningar på skolan, men mer resurser är inte tillräckligt. Vi måste också förändra attityden till skolan. Lärare ska respekteras för sina kunskaper. Vi behöver fortsätta arbetet för att lyfta läraryrket och inte bryta ned det kunskapsfokus som åter växer fram. I avsnittet En miljard till skolan lägger Liberalerna fram fullt finansierade förslag till riktade resursförstärkningar till svensk skola. De fallande kunskaperna i skolan kan framförallt förklaras av att lågpresterande elever, särskilt pojkar, lär sig ännu mindre . Försämringen är särskilt tydlig i läsförståelse. Det är dessa grupper som har drabbats mest av en skola som inte varit kunskapsfokuserad. Det är oroande att skillnaden mellan pojkar och flickor ökar. Kvaliteten och valfriheten ska värnas. Därför försvarar vi det fria skolvalet. En förutsättning för friskolor är att de uppfyller kvalitetskrav och präglas av långsiktigt ägande. Skolor som inte uppfyller detta ska stängas. Vi ser nu med oro på hur regeringen bryter mot kunskapslinjen i svensk skolpolitik. Statsanslag används för kommunala uppgifter, som att bygga skolor, i stället för att prioritera elevernas kunskaper. Stora medel reserveras för oprecisa satsningar vilket Liberalerna i höstens budgetmotion motsatte sig. Vi har en annan inriktning för våra förslag. De statliga satsningar som görs på skolan ska stärka kunskapsuppdraget. Kommunaliseringen av skolan har bidragit till minskad likvärdighet, försämrade studieresultat och försämrad arbetssituation och status för lärarna. Liberalerna drev i regeringsställning igenom förändringar så att staten tagit ett allt större ansvar för skolan. Det handlar om skärpta krav på behöriga lärare, om tydligare kunskapsmål, mer statlig inspektion av skolorna och miljardsatsningar på både högre lärarlöner och fortbildning. För att ge alla elever en bra skolgång bör staten ta tillbaka ansvaret för skolan. Staten ska vara arbetsgivare för lärarna och ansvara för att eleverna får så mycket kunskaper som möjligt med sig. Omfattande strukturreformer av detta slag måste genomföras med omsorg och föregås av gedigen analys och utredningsarbete. I ett internationellt perspektiv sker skolstarten i sent. av de europeiska länderna är skolan tioårig och börjar . Mot denna bakgrund vill Liberalerna att skolstarten ska ske även i . Därmed förlängs skolplikten till och förskoleklassen blir den första av tio årskurser. Detta tydliggör förskolans syfte och utbildningsperspektivet vilket ger fler elever förutsättningar att nå målen för . De kunskapskrav som finns för lågstadiet ska finnas kvar, men det nya lågstadiet blir fyraårigt. Mot denna bakgrund avsatte Liberalerna resurser till med målet att förbereda införandet av tioårig grundskola. Svenska elevers kunskaper i matematik har försämrats . Liberalerna ville i höstens budget öka undervisningstiden i matematik med för alla elever i högstadiet. Duktiga lärare kombinerat med utökad undervisningstid gör att fler elever får större möjligheter att klara kunskapskraven i matematik. Duktiga lärare är den avgörande faktorn för att höja resultaten i skolan. Läraryrkets status har dessvärre sjunkit , bland annat för att arbetsgivarna inte värdesatt de utbildade lärarnas kompetens. Vi vill ha högre lön åt skickliga lärare och en reformerad lärarutbildning som ska göra läraryrket attraktivt. Genom karriärtjänster premieras kompetenta och särskilt skickliga lärare vilket höjer yrkets status. Förstelärare och lektorer får löneökningar utan att ägna mindre tid åt undervisningen. Lärarlegitimation och skärpta behörighetsregler har införts och lärarutbildningen har gjorts om och fått tydliga inriktningar. I enlighet med regeringens förslag föreslog Liberalerna ökade resurser till lärarlöner samt till fler anställda lärare till lågstadiet. Lärarnas arbetsmiljö och situation på skolorna måste förbättras. upplever många lärare att allt annat än undervisningen stjäl deras tid, t.ex. administration, föräldrakontakter och rastvaktning. It-infrastrukturen på skolorna behöver byggas ut så att lärarna har modern utrusning och ett starkt datorstöd både för sin undervisning, men också för administrationen. För att minska lärarnas arbetsbörda bör en ny yrkeskategori införas, lärarassistenter. Assistenterna ska kunna ta över administrativa och praktiska uppgifter för att frigöra tid åt lärarna och rektorerna så att de kan ägna sig åt sina kärnuppgifter i skolan. För elever i skolor i utanförskapsområden – områden där arbetslösheten är hög och utbildningsnivån låg – är utmaningarna extra stora. De elever som har de sämsta förutsättningarna ska ha mer ekonomiska resurser, men också möta de skickligaste lärarna och rektorerna. För att uppmuntra lärare och rektorer att söka sig till tjänster i skolor i utanförskapsområden ska dessa ges bättre löne- och arbetsvillkor. För att göra läraryrket mer attraktivt och möjligheter att utvecklas i yrket införde alliansregeringen ett särskilt statsbidrag som ger en löneökning på till särskilt skickliga lärare med en karriärtjänst som förstelärare. Den nuvarande regeringen har sänkt ambitionen och valt att inte fortsätta att bygga ut karriärtjänstreformen. Liberalerna vill nu höja ambitionsnivån och gå tillbaka till den utbyggnadstakt som gällde under alliansregeringen och vi vill därutöver göra en särskild satsning på särskilda karriärtjänster i utanförskapsområdena. Liberalerna vill satsa på en särskild kompletterande pedagogisk utbildning av den modell som i går under namnet Teach for . Studenter med en tidigare examen med goda resultat får läsa en kompletterande pedagogisk utbildning för att nå en ämneslärarexamen som de arbetar i skolan. Organisationen for och ett antal universitet och högskolor har tagit initiativ till att arbeta på detta sätt. Liberalerna anser att studenterna främst bör ha ämneskunskaper i naturorienterande ämnen och matematik. Det behövs en bred satsning på att få fler att vilja bli lärare. Som ett led däri bör ämneslärarutbildningen av högstadie- och gymnasielärare slås ihop. Det är för få studenter som vill bli enbart högstadielärare. Därtill anser vi att en ämneslärarexamen ska motsvara nivån för en masterexamen, vilket den poängmässigt gör . En mastersexamen är internationellt gångbar och höjer statusen på yrket. Lärarutbildningen behöver centraliseras till färre orter för att nå högre kvalitet och effektivitet. Valmöjligheterna för studenterna ökar genom fler ämnesinstitutioner på ett minskat antal utbildningsorter eftersom ett större lärosäte kan erbjuda fler ämnen än mindre lärosäten. De internationella undersökningar som visar på att kunskapsresultaten i svensk skola sjunkit visar också att vi har stora ordningsproblem. Vi vill därför fortsatt införa ett ordningsomdöme och ett stöd till skolor att arbeta förebyggande. Vuxna i skolan måste ha befogenheter och ta ansvar för att skapa ordning, studiero och trygghet. Skollagen ska förändras så att det tydligt framgår att lärarna har ansvar för undervisningens innehåll. När det saknas studiero i klassrummet är de som behöver skolan allra mest de stora förlorarna. Därför vill Liberalerna införa ett stöd till utsatta skolor som kan sökas av huvudmännen för att långsiktigt verka för studiero. Skolorna kan själva utforma förslag till satsningar, till exempel på nya arbetsmetoder, fler vuxna i skolan, få föräldrar att ta ökat ansvar eller ta in organisationer som kan arbeta förebyggande. Det finns flera goda exempel i andra länder i att lära av. Antalet anmälningar om våld i skolan som ser som allvarliga har ökar rejält . Regeringen bör därför utöver att anslå resurser för att förebygga skolans ordningsproblem inrätta en kommission som får i uppdrag att fördela bidragen och aktivt arbeta för ordning och reda i skolan. Att snabbt lära sig svenska är grunden för att klara skolan och därför vill vi att alla nyanlända ska få extra undervisning i svenska och att den ska anpassas efter varje elevs förkunskaper. De nyanlända som kommer till klarar sig ofta förhållandevis bra och bör ha goda förutsättningar att uppnå kunskapsmål. För de nyanlända som kommer till är förutsättningarna betydligt sämre. De får en alltför i skolan och hinner därmed kanske inte nå kunskapsmålen i . Många av dem har en besvärlig skolgång bakom sig i hemlandet eller i flyktingläger. Några har aldrig gått i skolan och är analfabeter. För elever i upphör skolplikten vid vårterminens slut det nionde året efter skolstarten, vilket vanligtvis sker när eleven fyllt eller tidigare om de uppnått kunskapsmålen. För att ge nyanlända elever samma chans att nå kunskapsmålen är det rimligt att förlänga skolplikten för dessa eftersom tiden är en så betydelsefull inlärningsfaktor. För nyanlända elever i tonåren blir den totala skolgången ofta för kort för att hinna uppnå målen i alla sjutton ämnen. Rektor ska därför ges långtgående befogenheter att för dessa elever prioritera om i timplanen så att målen i första hand nås i de viktigaste basämnena. De nyanlända elever som kommer till i sen ålder och precis startat sina studier i svenska i riskerar att få svårt att upprätthålla sina svenskkunskaper under ett långt sommarlov utan kontakt med skolan och kamrater i skolan. Det kan därför finnas skäl att utreda vad en halvering av sommarlovet för nyanlända elever skulle innebära för att ge dem tid att fortsätta sin undervisning i svenska . Alla gymnasieelever skulle tidigare bli behöriga för högskolestudier. Högre utbildning av bra kvalitet är viktigt men lika viktiga är yrkes- och lärlingsutbildningar. Vid sidan av de traditionella gymnasieprogrammen vill Liberalerna därför ha en lärlingsutbildning, så kallade branschlärlingar. Därtill anser Liberalerna att alla ska ha rätt till komvux. behöver en stark vuxenutbildning för dem som vill förbättra sina grundkunskaper, specialisera sig inom ett yrke eller förbereda sig för högskolestudier. ska ha höga ambitioner när det gäller andelen personer som går vidare till högre studier, men utbyggnaden av antalet platser får inte ske på bekostnad av kvaliteten. Därför föreslog Liberalerna extra resurser till en kvalitetssatsning på hum/sam-utbildningar som har låg andel lärarledda timmar. Liberalerna och alliansregeringen höjde de statliga forskningsanslagen kraftigt, och vi vill fortsätta prioritera forskningen. Stora investeringar i forskning och innovation är avgörande för framtid. Alliansregeringen genomförde flera reformer som ökade de formella möjligheterna till vidare studier för unga som gått i gymnasiesärskolan. I praktiken finns dock få utbildningar för denna målgrupp. Våra förslag för att stärka folkbildningens möjligheter på detta område beskrivs närmare i avsnittet Ytterligare prioriterade insatser. Prioriteringarna i budgetmotionen ligger i huvudsak fast och utgör ett underlag i Liberalernas pågående ekonomisk-politiska utvecklingsarbete. Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområde 17 består av sammanlagt femton delområden, förutom kultur, medier, trossamfund och fritid även bland annat ungdomspolitik, civilsamhällesfrågor samt folkbildning. I höstens budget avsatte Liberalerna resurser för att införa ett sökbart bidrag för att möjliggöra fri entré vid samtliga museer som får stöd av staten samt läns- och regionmuseerna. Vi föreslog även en satsning på de lokala och regionala scenerna, som ett första steg mot en ny liberal kulturpolitik för hela landet. I samband med ovanstående prioriteringar avvisades regeringens föreslagna stöd till landsbygdsbiografer och sänkt avgift till den kommunala kultur-och . Även den föreslagna satsningen på kultur i vissa förorter avstyrktes eftersom Liberalerna anser att det är en angelägenhet. Förslaget om ett särskilt stöd till idrotten för verksamhet för nyanlända avvisades, eftersom risken med ett öronmärkt stöd är att det leder till verksamhet i grupper som hålls åtskilda från den ordinarie verksamheten. Prioriteringarna i budgetmotionen ligger i huvudsak fast och utgör ett underlag i det pågående utvecklingsarbetet på området. Kulturen är intellektets infrastruktur. Ett vitalt kulturliv är viktigt för vårt demokratiska samhälle. Det är ett klassiskt liberalt uppdrag att stärka individens förmåga att ta makt över sitt eget liv. Kulturen i dess olika uttrycksformer innebär att man lär känna såväl sig själv, andra som samhället. Därför är kultur en demokratisk rättighet. Det räcker inte med att veta var man kan hitta information, man måste också ha kunskap som gör att man kan orientera sig i en värld av påståenden: bildning, helt enkelt. Ett öppet samhälle behöver litteratur, konst och andra kulturella uttryck som provocerar och utmanar. Den liberala kulturpolitikens uppgift är inte att styra kulturen, utan att förbättra förutsättningarna för det konstnärliga skapandet och för individens bildning. Kvalitet är nyckelordet i Liberalernas kulturpolitik. Principen om armslängds avstånd ska gälla, det vill säga att det är kulturskapare och experter som fattar de konstnärliga besluten och inte politiker. Kulturpolitiken ska värna kulturens eget värde gentemot rena nyttoändamål. Offentliga bidrag och anslag ska vara kvalitetsdrivande. Kulturpolitiken ska slå vakt om såväl bredd som spets. Liberalerna vill att det erbjuds kulturupplevelser av högsta kvalitet och vill även stimulera enskilda människors eget deltagande och skapande i kulturaktiviteter i hela landet. behöver en kulturpolitik för hela landet. Det är dags att väva samman kulturpolitik med landsbygdspolitik. På så sätt kan det skapas reella förutsättningar för utveckling i hela landet. I detta har kultursamverkansmodellen en nyckelroll. När modellen infördes tillfördes inga extra statliga medel, och den del som i praktiken fördelas till regionerna har heller inte ökat i samma takt som den regionala finansieringen. Av en rapport från kulturutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp (2015/16:RFR4) framgår att detta har bidragit till att det varit svårt att få den förnyelse av kulturpolitiken som var ett av syftena med kultursamverkansmodellen. Vi avser att återkomma i framtida budgetmotioner med förslag för att utveckla och stärka kultursamverkansmodellen. Läsning och litteratur bör ha hög prioritet i kulturpolitiken. Det handlar om kultur, demokrati och jämställdhet. har av tradition en hög läskunnighet och ett stort intresse för den goda berättelsen men det finns stora klyftor i läsvanorna. Klyftorna får effekt på skolresultat, samhällsdeltagande och därmed den enskildes egenmakt. ska vara öppet, välkomnande, intresserat av omvärlden och söka sig utåt. Detta är särskilt viktigt på kulturens område där de internationella impulserna alltid varit avgörande. Denna öppenhet och mångfald är avgörande för välstånd, men också för vår kreativitet och kulturella kraft. Det vi känner som svenskt kulturarv har skapats i ett intimt samtal och utbyte med omvärlden. ska öka sitt engagemang i det internationella kultursamarbetet. Attraktiva förutsättningar för etablering och upprätthållande av konstnärliga miljöer på hög internationell nivå ska skapas. När de svenska folkrörelserna växte fram betonade de alla mycket starkt behovet av folkbildning. Det var genom litteratur och studier som individen skulle skaffa sig verktyg att ta ökat ansvar för sig själv och i samhället. Folkbildningen har allt genom sin särart spelat en viktig roll för att höja kunskapsnivån i samhället. Genom att vara fri och frivillig når och lyfter den människor som kanske inte kommit till sin rätt i det formella utbildningssystemet. Ett exempel på hur folkbildningen framgångsrikt förbereder unga med intellektuell funktionsnedsättning för arbete eller studier är kulturcollegemodellen. Folkbildningens möjligheter att erbjuda eftergymnasial utbildning för unga med intellektuell funktionsnedsättning bör öka. Våra förslag för detta beskrivs närmare i avsnittet Ytterligare prioriterade områden. Utgiftsområde 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik I utgiftsområde 18 ingår samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet samt konsumentpolitik. bostadsmarknad är i obalans. Det byggs för lite och människor rör sig mellan bostäder i för låg grad. Bristen på bostäder är ett stort hinder för människors frihet, och skadar också den svenska ekonomin. En uppskattning gör gällande att bara inlåsningarna på svensk bostadsmarknad ökar den svenska arbetslösheten med . Förklaringarna till den låga rörligheten är flera. har konstaterat att sättet vi i sätter hyror på fungerar allt sämre i takt med att bostadsmarknaden blir allt mer överhettad. De långa köerna till hyresbostäder är ett tydligt tecken på en icke fungerade marknad. För personer som äger sitt boende konstaterar samma myndighet att kostnaderna för att flytta och byta bostad sannolikt är de högsta i hela . Anledningarna till att det byggs för lite är ännu mer mångfasetterade. Det handlar om det totala utbudet av mark och den takt som detaljplanelagd mark bebyggs. Fler detaljplaner måste upprättas och fler bygglov måste vinna laga kraft. Inte minst handlar det om att minska de kostnader som är förknippade med överklaganden och långa ledtider. Liberalernas bostadspolitik syftar till att få en bostadsmarknad präglad av mer rörlighet och mer byggande. Det är en bostadsmarknad där fler människor kan bo utifrån egna önskemål och förutsättningar. Det behövs en fungerande blandning av både hyresrätter, bostadsrätter, ägarlägenheter och villor i olika lägen och prisklasser. Vi föreslår reformer som gör vägen till det första spadtaget kortare för byggföretagen och vägen till den första, andra eller tredje egna nyckeln kortare för den individ som inte kommer in eller kommer vidare på en bostadsmarknad som inte fungerar. Det är en bostadsmarknad där priserna på att bygga har sjunkit, priserna för att hyra bättre speglar utbud och efterfrågan och skattepolitiken har lagts om för att minska risken för både snabba prisstegringar och prisfall på ägarmarknaden. På en sådan bostadsmarknad får fler plats – till gagn för friheten och tryggheten för den enskilde, och för jobben och tillväxten i . Regeringen håller fast vid en politik som syftar till att subventionera fram fler bostäder. Detta är i grunden feltänkt. Subventionssystem snedvrider konkurrensen mellan byggprojekt och minskar snarare än ökar incitamenten för bostadsbyggande. Vi noterar med oro att regeringen i de pågående bostadspolitiska samtalen håller fast vid subventionslinjen. Redan i höstens budgetmotion avfärdade Liberalerna regeringens investeringsstöd till byggindustrin i sin helhet. Vi avvisade därtill regeringens förslag om energieffektivisering och renovering av privata och kommunala fastigheter, samt ett nytt statsbidrag till kommuner för att ”stimulera till ökat bostadsbyggande” och ”premiera ett förändrat arbetssätt”. Liberalerna vill i stället gå vidare med ytterligare systemförändringar för att förenkla och korta ledtiderna i planprocessen, förenkla regelsystem och möjliggöra fler enkla bostäder. Vi har också föreslagit en snabbhetspremie i form av en ekonomisk stimulans till de kommuner som har korta handläggningstider eller framgångsrikt förkortar sina handläggningstider för plan- och bygglovsärenden. Dessa våra prioriteringar i budgetmotionen ligger i huvudsak fast och utgör ett underlag i vårt politiska utvecklingsarbete. Liberalerna vill öka konkurrensen och göra det möjligt att bygga billigare. Typgodkända hustyper som redan är prövade mot byggnormen och gemensamma nordiska och europeiska byggregler bör prövas. bör ges uppdraget att genomlysa byggsektorn. Byggherrar ska ges rätten att utarbeta detaljplaner. Dessa ska sedan kunna prövas av kommunen. Vi vill även ta ytterligare steg mot färre överklaganden och en snabbare överklagandeprocess. Vi har drivit på för den reform som beslutats och som innebär att beslut om detaljplaner ska överklagas direkt till mark- och miljödomstolen, i stället för att ska vara första instans. Vi vill att länsstyrelsernas roll renodlas till att vara samrådsaktör och inte part i denna typ av ärenden. Det bör även övervägas om det går att begränsa den sakägarkrets som har rätt att överklaga bygglovs- och detaljplanebeslut. Fler smärre åtgärder ska omfattas av enbart bygganmälan. För att öka rörligheten på bostadsmarknaden behöver flyttskatten sänkas. Den effektiva skatten sänks genom att taket på uppskovet tas bort och räntebeläggningen på uppskovsbeloppet avskaffas. I budgetmotionen lade Liberalerna fram ett finansierat förslag till denna reform, som vi står fast vid även framgent. Bruksvärdessystemet ska reformeras för ökad rörlighet. Inom det befintliga beståndet bör hyressättningen framöver i större utsträckning avspegla konsumenternas efterfrågan och individuella val. Inom bruksvärdessystemet behöver läge samt till- och frånval få större genomslag så att hyresnivåerna närmare speglar utbud och efterfrågan. Vad gäller nybyggnation ska fri hyressättning tillåtas. Inom ramen för presumtionshyressystemet ska också hyror kunna avtalas fritt mellan hyresvärd och hyrestagare. Presumtionshyrorna ska gälla utan bortre tidsgräns. Den fria hyressättningen ska kombineras med ett starkt besittningsskydd och en förutsägbar indexreglering hyresgästen väljer att bo kvar. Liberalerna vill stärka de boendes ställning på bostadsmarknaden genom att stärka ekonomin för de mest utsatta hushållen. Som redovisas i denna motion lägger vi fram eller står fast vid redan framlagda och fullt finansierade förslag för att höja bostadsbidraget för barnfamiljer och bostadstillägget för pensionärer. Vi förespråkar också utvecklandet av en offentlig hyresstatistik för att stärka hyresgästernas konsumentmakt. För att motverka segregationen i områden helt dominerade av hyresrätter vill vi att ägarlägenheter ska kunna nybildas i befintligt bestånd.