mot · H4023282 · 2016-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av en kostnadsersättning på per mjölkko och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ersättningarna för viltskador och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning på nya jordbruksgrödor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning på nya trädslag och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor) Tabell 2 förslag till anslag till 2020 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Bidrag till veterinär fältverksamhet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Kostnadsersättning för svensk mjölkproduktion Mjölkkrisen i är så pass akut att flera åtgärder behöver vidtas. har varit drivande för politiska insatser på detta område och bland annat arrangerat Mjölkens Dag i både 2015 och 2016, där lantbrukare, politiker och myndigheter möttes för att diskutera lösningar på den akuta krisen. Som ett led i arbetet för bättre konkurrensvillkor för svenska mjölkbönder föreslår vi ett förstärkt stöd för ökad konkurrenskraft i mjölksektorn. Vi föreslår en kostnadsersättning som kan utgå per djur och som kan väga upp för de fördyrande regler som finns i i jämförelse med grannländerna i . Förslaget finansieras delvis av en omfördelning inom landsbygdsprogrammet och innebär en kostnadsersättning till mjölkbönderna på . Med förslaget får mjölkbönderna per ko i kostnadsersättning för de merkostnader som kommer med svensk mjölkproduktion i jämförelse med de europeiska länderna. Nej till att ta från landsbygden och ge till myndigheten avvisar regeringens förslag om att ta pengar från landsbygdsprogrammet för att ge till administration. Det är i budgetpropositionen oklart från vilken eller vilka insatser inom landsbygdsprogrammet som regeringen avser att ta pengarna ifrån, inte heller konkretiseras administrativa behov. Från sida är vi dock angelägna om att utnyttja de möjligheter som står till buds för att avvärja mjölkkrisen. Därför föreslår vi att pengarna används till nationell medfinansiering av EU:s krisinsatser för att stärka likviditeten inom mjölksektorn. Rovdjursangrepp på tamboskap och husdjur kan orsaka stor ekonomisk skada för lantbrukare och leder till stor otrygghet bland många som lever i rovdjurstäta områden. Dagens ersättningsnivåer till dem som får sina tamdjur rivna och dödade av rovdjur behöver ses över. Rennäringen ska värnas eftersom den är en betydelsefull del av samisk kultur samt viktig för sysselsättning och boende i norra inland och fjällvärld. Ett stort problem är att vildsvinen plöjer upp vallodlingar med stora skador som följd. I kampen mot vildsvinen är den enskilde bonden rättslös. Bonden får inget stöd för förlorad skörd, inga pengar för stängsel eller ersättning för tid som måste läggas på avskjutning. Det behövs därför generösare regler för ersättning för de skador som vildsvinen åsamkar. har skador orsakade av vildsvin ökat kraftigt. fanns möjlighet att få statlig ersättning för dessa skador enligt viltskadeförordningen som upphörde . föreslår att markägare ska kunna få ersättning för skador orsakade av klövvilt. föreslår ytterligare för anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador. Forskning på nya grödor och trädslag Tyvärr finns det otillräcklig forskning på grödor som kan vara funktionella i . Här vill vi se en riktad forskningssatsning. Jordbruksforskningen behöver i samverkan med näringen satsa på att utveckla förädlingstekniken för att kunna ta fram nya grödor med förutsättningar att klara framtidens förändrade klimat och minska behovet av bekämpningsmedel. Det behövs även fortsatt arbete för att minska övergödningen av åar, vattendrag och hav genom ett mera hållbart brukande, bland annat via insatser som ”Greppa Näringen”. Hållbara gödningsmetoder behöver utvecklas, inte bara utifrån självförsörjningssynpunkt utan också ur miljösynpunkt. Vid , , bedrivs intressant forskning bl.a. om hur energigrödor kan användas vid framställning av kvävegödsel. Klimatförändringarna påverkar också den svenska skogen. Det är därför angeläget att fortsätta att stimulera forskning och utveckling av olika plantslag för att dra nytta av den möjlighet till ökad produktivitet inom skogsbruket som klimatförändringen kan medföra. anvisar därför vardera till forskning om nya grödor och nya trädslag genom att anvisa ytterligare till anslag 1:24 Formas: forskning och samfinansierad forskning. Avvisande av regeringens förslag budgetförslag innebär en avveckling av de i BP 2015/16 introducerade reformerna, samt av de i BP 2016/17 aviserade reformer som ej efterfrågats av . bedömer att det finns utrymme för en justering av anslagen till de myndigheter som tillämpar pris- och löneomräkning (PLO). Lönekostnader svarar för en betydande del av myndigheternas utgifter. En nedjustering av PLO skulle bidra till effektivisering av myndigheterna, som det finansierar prioriterade satsningar. Justeringen är beräknad som en 30-procentig minskning av PLO-uppräkningen –2020.