mot · H4023566 · 2016-12-14 00:00:00 — För att möjliggöra detta krävs kompetenta högskolelärare och forskare, en stimulerande arbetsmiljö samt studiesocial trygghet. Kristdemokratisk högskolepolitik har därför sin grund i kunskap, kvalitet, valfrihet och trygghet. Studenten ska stå i centrum för utbildning – och bildning. Eftersom är en kunskapsnation är utveckling av ny kunskap central för att ska vara konkurrenskraftigt. Det säkerställer välfärden på . Den högre utbildningen och forskningen måste tillvarata intresserade talanger för att hålla konkurrenskraftigt. Därför behöver det finnas möjligheter att studera eller forska oavsett om man är nybliven student eller ensamstående tvåbarnsförälder. vill att anslagen till tillväxtfrämjande forskning och innovation prioriteras. Genom en tydlig nyttogörandeaspekt kring anslagen för forskning kommer att kunna återta förlorad mark och bli världsledande inom forskning som traditionellt sett varit ledande inom. Därigenom kan vi också bibehålla den kvalitet som kännetecknar stora delar av svenskt deltagande inom det europeiska forskningssamarbetet. Det är viktigt att harmonisera med de ramprogram som utformas inom det europeiska samarbetet, där stor vikt läggs på att förvandla vetenskapliga framgångar och genombrott till nya produkter och tjänster som i sin tur leder till ökad tillväxt för och EU. värnar akademins autonomi. Forskning kräver integritet och möjlighet att tänka både nytt och fritt och obekvämt. anser att universiteten ska ha ett brett utbildningsutbud och huvuddelen av forskningsmiljöerna. Högskolorna ska ha ett smalare och vassare utbud av grundutbildning, en bra forskningsanknytning i samarbete med universitet samt bedriva statsfinansierad forskning där man är nationellt eller till och med internationellt ledande. är ett av världens bästa länder på innovation men bland de sämsta på att kommersialisera dessa. vill stärka samverkan mellan universitet, forskningsinstitut och näringsliv och se nya gemensamma forskningsprogram som återspeglar näringslivets behov och där staten deltar som betydande finansiär. Men hela det totala innovationssystemet omsätter mycket offentliga medel, och det behövs en genomgång av aktörer på alla nivåer för att göra systemet lättillgängligt, begripligt och adekvat. För att en innovation ska komma till stånd behövs det kunskap, ett företag eller en entreprenör som kan omsätta kunskapen och idéerna till produkter, tjänster eller förbättringar samt en marknad där en kund köper produkterna och tjänsterna. Att ha ett tillåtande klimat i samhället där idéer uppskattas, tas om hand till uppfinningar och kan vidareutvecklas är en del av syn på personlig utveckling som medverkar till ett medskapande , där allas unika och lika värde är grunden för samhällsbygget. anser att en översyn av innovationssystemet är nödvändigt då mycket offentliga medel läggs på alla nivåer. Statliga medel fördelas genom myndigheter som t.ex. och , andra typer av stöd genom forskningsinstitut och företagsrådgivarorganisationer. Det är viktigt att dessa myndigheter har frihet att fördela medlen utan statlig inverkan. Vidare fördelas regionala och kommunala medel till inkubatorer, science centers, utvecklingscenter och samverkan genom kommunalförbund och andra organisationer. Det måste kunna utvecklas en metod för att mäta inte bara antal företag som startar eller växer i omsättning ekonomiskt eller antal anställda; det bör finnas en metod där innovationer och samhällsnytta kan mätas och utvärderas. Life science – eller livsvetenskaperna, som det kallas på svenska – är en benämning på verksamheter som sträcker sig från idéer, forskning och utveckling, kliniska prövningar, kommersialisering av produkter och tjänster och införande av ny teknik till läkemedel i vårdens olika stadier och områden. Stiftelsen , , Swedish Medtech och med flera organisationer har gjort många olika förslag för att komma framåt i frågan om utveckling av den svenska life science-branschen. har varit pådrivande i frågan om en nationell strategi för att de företag som finns i ska finna det mödan värt att ha verksamhet i landet, hitta kompetent personal och få utväxling av satsade medel för forskning och kommersialisering av produkter. En nationell samordnare utsågs av alliansregeringen och avgav rapport med förslag på åtgärder, som en ny samordnare tillsammans med ett råd nu arbetar med. eller företag med högt teknik- och kunskapsinnehåll har en annorlunda utvecklingsprocess jämfört med andra företag. Tiden för utveckling av nya produkter och företag ser olika ut för olika sektorer och branscher. När det gäller life science; ett brett område som bland annat omfattar utveckling av läkemedel, diagnostik och medicinteknik, är utvecklingsprocessen ibland mycket lång. Det gäller i synnerhet för utvecklingen av nya läkemedel. life science-inkubatorer, , har i en rapport lyft fram de särskilda utmaningar som möter utvecklingsprocesser och finansiering inom life science i . Snabbare processer för nya produkter har en stolt tradition inom såväl medicinsk forskning som tekniska innovationer inom vården, vilket har skapat såväl jobb som god hälsa och . Dock har andra länder flyttat fram sina positioner som i stället tappat innovationskraft inom life science-sektorn. Det tar innan nya mediciner får användas i . Det är ett problem både för svårt sjuka patienter och för de forskande företagen. riskerar detta leda till minskade incitament att satsa på forskning och utveckling i . Det skulle betyda färre jobb, minskad innovationskraft och i förlängningen en allt sämre kvalitet i vården. En myndighetsprövning på nationell nivå ska gälla i alla landsting. vill också se ett nationellt åtagande för att komma till rätta med den ojämlika introduktionsprocessen. Utveckling av kompetensområden inom vården Svensk vård och omsorg har ett stort behov av att dra nytta av forskning och utveckling inom många områden även på lokal och regional nivå, i praktisk verksamhet. Läkare och sjuksköterskor bör uppmuntras att delta i såväl kliniska studier som verksamhetsutveckling vad gäller rehabilitering för t.ex. strokedrabbade klienter på äldreboenden eller kroniskt cancersjuka i hemsjukvården. En annan fråga som berör hela samhället är digitalisering av vårdens olika delar, men där även personalens behov av kompetensutveckling på området måste följa med. Det är en prioriterad fråga för många som arbetar i vården att kunna hantera de informationsflöden och den nya teknik som finns för vårdtagarnas skull. har pekat på stora kompetens- och rekryteringsbrister inom områdena geriatrik och gerontologi. Det krävs att geriatriken ges möjlighet att fungera inom de ramar som specialiteten är tänkt. Geriatrik är heller inte uteslutande en fråga för specialistutbildade läkare – det är många olika typer av vårdpersonal som behöver dessa kunskaper. har i en annan motion föreslagit ett statligt stöd till upprättandet av geriatriska centrum i tre regioner i . Uppgiften för dessa centrum bör vara att ge förutsättningar för klinisk forskning, utbildning, vård och rehabilitering och samarbete mellan kommun, primärvård och slutenvård. De delar som berör praktisk vård- och omsorgsverksamhet vid dessa centrum förutsätter överenskommelser och intresse från berörda huvudmän. Vi avsätter för vartdera –2020 för detta ändamål. Frågan om hur vi kan få utbildningssystemet att främja innovation är viktig att ta upp i sammanhanget. Det kan göras genom att företagare och forskare kommer ut till skolor och berättar om vad de gör samt att forum skapas där företag koordineras ihop med skolor. Arbete med attityder till företagande och forskning är också viktigt, där elever och forskare kopplas ihop, där man skapar mötesplatser, skapar tävlingar, fritidsaktiviteter med fokus på forskning och företagande samt där man bjuder in ungdomar till att lösa reella samhällsutmaningar om exempelvis hur man skapar fler jobb. I detta arbete kan offentliga sektorn spela en viktig roll. Sammansättningen av lärosätenas styrelser Universitet och högskolor är inte vilka myndigheter som helst. De har att tillhandahålla utbildning och forskning på hög nivå och därmed är den akademiska kompetensen, liksom det kritiska tänkandet, faktorer som måste tillmätas avgörande betydelse. Det är därför viktigt att säkerställa att styrelserna vid alla lärosäten får en majoritet utsedd av professionen. De bör representera olika discipliner med förankring i det omgivande samhället och antingen vara lokala eller externa ledamöter men tillsammans aldrig utgöra en minoritet. Fastställ kriterier för universitetsstatus aviserade regeringen att den avsåg att ge status som universitet, vilka statsfinansiella och strategiska överväganden som har legat till grund för beslutet har regeringen dock inte meddelat. Det stämmer att ”regeringen äger denna fråga fullt ut”, som man ibland uttrycker det. Men i tidigare underlag framkommer dock ”att en sådan bedömning bör vara en del av en långsiktig utbildnings- och forskningspolitisk bedömning”. För att undvika diskussioner om godtycklighet eller regionalpolitik anser vi att det är viktigt att utarbeta och fastställa vilka kriterier som ska gälla för universitetsstatus. De statligt hel- och delfinansierade forskningsinstituten är många till sitt antal, och inte alltid väl kända av de målgrupper som skulle kunna dra nytta av deras verksamheter, t.ex. när det handlar om befintliga företags eller organisationers behov av att forska om och utveckla sina verksamheter. , t.ex., som är en grupp av institut där bland annat Swerea ingår, har inriktning mot näringslivet medan andra, som , har flera olika inriktningar, mot såväl vetenskapshistoria som ekonomi, matematik och fysik. Institutens roll att samverka för att bidra till nyttiggörande och spridande av kunskap är viktig. Instituten tar den tidiga akademiska kunskapen vidare till tillämpning i projekt initierade av företagen. Även test och demonstration av nya varor, processer och tjänster, där kommersiella aktörer saknar intresse, är en viktig funktion som instituten har. Men mot bakgrund av näringslivets strukturomvandling måste instituten dels vidga sina intressegrupper för verksamheterna, till att även inkludera nya eller omdanade branscher, dels med vilket sätt de närmar sig företagen. Ofta står företagen, oavsett branschtillhörighet, inför komplexa, tvärvetenskapliga utmaningar, där kompetens inom såväl it och tjänsteforskning (affärsmodeller, cirkulär ekonomi, betalningsmodeller, innovationsledarskap, immateriella rättigheter m.m.) som produktion fordras för att finna lösningar. Därför måste instituten kunna möta upp med ett helhetsperspektiv. Förutom dessa ovan nämnda offentligt hel- eller halvägda institut finns även forskningsinstitut knutna till olika lärosäten. Att instituten har en viktig roll att fylla i innovations- och utbildningssystemet råder det ingen tvekan om. Däremot är det viktigt att se över resultaten från deras verksamhet och hur dessa sprids samt hur man når nya målgrupper. inrättade för att samla det viktiga Att regeringen som de sätter upp ett konkret och ambitiöst mål om att ska bli världsledande tar beslutet att flytta myndigheten till är kontraproduktivt. Arbetet på myndigheten har som en konsekvens av beslutet tappat fart. Att av personalen slutar som en följd av flytten och enbart fyra personer blir kvar kommer att medföra menliga effekter på myndighetens arbete och därmed för såväl forskning och utbildning inom hela verksamhetsfältet och för svensk hälso- och sjukvård.