mot · H3023403 · 2016-05-02 00:00:00 — Marginalskatten vid medelhöga och höga inkomster ska bli lägre. Därför ska värnskatten avskaffas, brytpunkten tydligt höjas och nivån på det första steget i den statliga skatten sänkas. De högsta marginalskatterna bör närma sig snittet i . Sänkt skatt för en breddad arbetsmarknad Sänkt skatt på arbete är ett led i att bryta den svenska arbetslöshetens struktur, med betydande sysselsättningsproblem för ungdomar med låg utbildning, utlandsfödda och personer med funktionsnedsättning. Höga arbetskraftskostnader begränsar särskilt den del av tjänstesektorn som skulle kunna fungera som en språngbräda in på arbetsmarknaden för dessa grupper. Vi bör bygga ut sådana avdrag och riktade skattesänkningar som breddar arbetsmarknaden med fler lågtröskeljobb. Inkomstskatten och den totala beskattningen av de lägsta inkomsterna ska sjunka för att möjliggöra högre sysselsättning. Ytterligare skattesänkningar som breddar arbetsmarknaden ska genomföras. Bolagsbeskattningen behöver sänkas jämfört med Bolagsskatten är en central skatt för svensk konkurrenskraft och för tillväxten hos företag i vårt land. Bolagsskatten är också en av de faktorer som avgör var globala företag väljer att etablera verksamhet. har stegvis sänkt den formella bolagsskattesatsen, men så har också våra konkurrentländer gjort. Medan vi hade en bolagsskattesats som var tydligt lägre än snittet i EU och är vår bolagsskattesats nu på en genomsnittsnivå jämfört med vår omvärld. Det ökar risken för att företag väljer att investera i andra länder än . En lägre bolagsskatt bör bidra till bland annat högre sysselsättning, högre kapitalstock, högre utländska direktinvesteringar och högre BNP. Detta prioriteras högre än sänkt kapitalinkomstskatt. Kapitalinkomstskatten bör däremot ta steg mot ökad enhetlighet. Bolagsskatten ska, i syfte att säkra den svenska konkurrenskraften, fortsätta att sänkas. Enhetligheten i kapitalinkomstbeskattningen ska öka. Sänkta flyttskatter för ökad rörlighet på bostadsmarknaden Den svenska fastighetsbeskattningen präglas av mycket höga skatter vid försäljning och inköp av bostäder. har sannolikt de högsta sammanlagda beskattningen på reavinster från bostadsförsäljningar i hela . Det bidrar bland annat till lägre rörlighet på bostadsmarknaden och en större bostadsbrist än vad som annars vore fallet. Flyttskatterna, särskilt i form av uppskovsbegränsning och räntebeläggning på uppskovsbelopp, ska sänkas. Flyttskatten, reavinstbeskattningen, vid fastighetsförsäljningar ska sänkas för att öka rörligheten på bostadsmarknaden. Sänkta skatter behöver finansieras Prioriterade skattesänkningar behöver finansieras fullt ut. En relativt hög konsumtionsbeskattning var en central del i den senaste skattereformen. Därefter har flera sänkningar genomförts, vilket har urholkat beskattningen av skattebasen. Generella konsumtionsskatter har lägre negativa effekter på BNP-nivå och sysselsättning än andra större typer av skatter. Därför kan det totala uttaget av konsumtionsskatter bli högre när flera andra skattebaser nu framöver bör beskattas lägre. har vidare inte högre miljöskatter än vår omvärld, och deras storlek i relation till BNP har sjunkit något . Även om man måste väga enskilda skattehöjningar mot deras effekt på konkurrenskraft och levnadsbetingelser, finns det möjlighet att både höja flertalet miljöskatter och bredda miljöskatteunderlaget. Både bland annat och , liksom och , rekommenderar att sänka eller helt fasa ut ränteavdragen. Hushållens skuldsättning är på en nivå som medför risker för både enskilda och samhället. Därför kan långsiktigt utfasade ränteavdrag vara en del av finansieringen i en samlad skattereform. En längre utfasning av ränteavdragen bör kopplas till successiva sänkningar av den statliga inkomstskatten. Att sänka skatten på jobb och företagande kräver finansiering genom motsvarande skattehöjningar. Mervärdesskatten kan därför öka. Det kan åstadkommas genom att de olika momsnivåerna justeras något uppåt eller genom ökad enhetlighet. Den kommunala fastighetsavgiften kan höjas och ränteavdraget fasas ut . Det totala uttaget av miljö- och klimatskatter kan också öka jämfört med . Bland de skattebaser som kan beskattas hårdare finns exempelvis fordon och kemikalier. Alla behöver bidra och alla behöver se fördelarna behöver en skattereform för att skapa grund för högre sysselsättning och mer företagande. Det är dock avgörande för legitimiteten i en samlad reform att alla både bidrar till finansieringen och får del av fördelarna. Därför är det bland annat centralt att skillnaden i beskattning mellan löntagare och pensionärer inte ökar. Skatteavdrag för barnfamiljer och höjda bostadstillägg kan vidare övervägas för att stärka vissa grupper i ljuset av bland annat höjda konsumtionsskatter. En samlad reform ska inte innebära att skillnaden i beskattningen mellan löntagare och pensionärer ökar. Exempel på förändringar som därutöver kan övervägas är skatteavdrag för barnfamiljer, höjda bostadstillägg och höjda bostadsbidrag. kommer att prövas när en alltför oreformerad arbetsmarknad fortsätter att ställas inför en hårdnande internationell konkurrens. Därtill präglas den ekonomiska utvecklingen i vårt närområde av fortsatt osäkerhet med risk för svag utveckling på för viktiga exportmarknader. Liberalerna avser att möta de utmaningar ekonomi står inför med fortsatta strukturreformer. Vi föreslår i denna budget sänkta skatter på arbete, reformer för att företag ska kunna växa, liberaliserad arbetsrätt och nya vägar till riktiga yrkeskunskaper. Vi föreslår reformer för att öka byggandet och öka rörligheten på bostadsmarknad. Styrande för den ekonomiska politiken ska vara de mål som sätts upp för den. Vid sidan av de mål som framgår av det finanspolitiska ramverket har målen för sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken en särskilt avgörande roll. Därför är det allvarligt att den nuvarande regeringen i stället för ett mål för sysselsättningen valt att använda ett arbetslöshetsmål som sitt huvudsakliga riktmärke. Mål som fokuserar på delmängder av dem som inte är sysselsatta i stället för att öka antalet sysselsatta har varit ett återkommande inslag i socialdemokratiska regeringars ekonomiska politik. tar detta sig uttryck i att regeringen i den ekonomiska vårpropositionen fastställt att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att når lägst arbetslöshet i EU . Denna typ av mål har flera inbyggda brister. Exempelvis har regeringen fått kritik både för att de inte meddelat vilka ålderskategorier som avses och för att målet är formulerat i förhållande till andra länder. Om resten av skulle få kraftigt ökad arbetslöshet skulle målet kunna nås även om den svenska arbetslösheten ökar i stället för att minska. En ekonomisk politik som ensidigt formuleras med sikte på arbetslöshetsstatistiken riskerar särskilt att missa avgörande delar i att identifiera och bekämpa utanförskap. Även om sysselsättningen inte skulle växa nämnvärt, sjukskrivningarna skulle öka och fler skulle få förtidspension (sjuk- eller aktivitetsersättning) kommer en regering vägledd av nuvarande mål att kunna hävda att deras politik för närmare målet att arbetslösheten blir lägre. Att människor slutar söka ett arbete, erbjuds en förtidspensionering eller övergår i sjukskrivning, och därmed träder ut ur arbetskraften, ska inte kunna registreras som en framgång. Som bland andra har påtalat riskerar detta att leda till felslut där arbetslöshetsstatistiken förbättras genom politiska reformer som flyttar människor ur arbetskraften. har bedömt att regeringens politik minskar den varaktiga sysselsättningen med 15 000–20 000 personer. leder åtgärderna till att arbetsutbudet minskar med minst 15 000 personer. Politiken måste i stället ha som mål att så många arbetsföra som möjligt ska få bidra och komma i arbete. Därför föreslog Liberalerna i budgetmotionen 2016 ett nytt sysselsättningsmål för . Det är ett ambitiöst mål som kommer att vägleda oss i vårt eget ekonomisk-politiska utvecklingsarbete och som vi föreslår bör vägleda de nödvändiga reformerna av arbetsmarknad. Liberalernas förslag innebär att regeringens arbetslöshetsmål överges och ersätts med ett sysselsättningsmål. Särskilda delmål för hur många som jobbar bland unga, utrikes födda och äldre ska sättas upp. Detta leder politiken rätt och skapar ytterligare drivkrafter för nödvändiga reformer. Liberalerna föreslår att målet formuleras enligt följande: Sysselsättningen bland hela befolkningen (15–) ska till 2025 öka till . ska vi ha nått halvvägs till . Sysselsättningen bland unga (15–) ska till 2025 öka till . ska vi ha nått halvvägs. Sysselsättningen bland utrikes födda ska till 2025 öka till . ska vi ha nått halvvägs. Sysselsättningen för äldre (65–) ska till 2025 öka till . ska vi ha nått halvvägs. Liberalernas jobbmål innebär att 350 000 jobb behöver skapas redan till 2020 för att 5,2 miljoner människor då ska vara sysselsatta. Till 2025 krävs det att 600 000 nya jobb skapas för att målet ska nås, och av dem behöver cirka 200 000 skapas genom höjd potentiell sysselsättningsgrad, dvs. genom reformer som gör att arbetsmarknaden fungerar bättre. Vårt sysselsättningsmål är mer ambitiöst och täcker in större delar av befolkningen än det mål som har gällt rörande sysselsättningen i åldersgruppen 20–. Det målet nåddes redan under alliansregeringen. Genom att utforma politiken utifrån ett sysselsättningsmål och dela upp det i delmål för unga, utrikes födda och äldre kommer vi att leda politiken rätt. Det är unga och utrikes födda som har störst problem på den svenska arbetsmarknaden, och ska vi klara välfärden måste vi se till att fler människor arbetar längre upp i åldrarna. Ett mål som innebär att cirka 200 000 fler jobb strukturellt måste komma till innebär att en reformagenda av samma mått som genomfördes under alliansregeringens första två mandatperioder behöver genomföras ytterligare en gång. Det visar den höga ambitionen i vårt mål, men är också en signal om att vi bedömer att Alliansen ändå inte kom tillräckligt långt. Alliansen styrde i två mandatperioder mot högre sysselsättning, men det krävs ytterligare och omfattande förändringar av arbetsmarknadens funktionssätt om den svenska sysselsättningen märkbart ska stiga och utanförskapet tryckas tillbaka. pekar ut det svenska anställningsskyddet och de kollektivavtalade minimilönerna som områden där arbetsmarknaden fungerar dåligt. beskriver den svenska arbetsmarknaden som tudelad där höga lägstalöner gör att unga och andra grupper med svag förankring inte kommer i anställning. Vår utgångspunkt i de reformer vi redan föreslagit, föreslår i denna motion och kommer att föreslå i senare motioner ska möta dessa utmaningar på allvar. Det handlar om att stärka övergången mellan skola och arbete och öppna upp en svår och stängd arbetsmarknad genom fler enkla arbeten. har i praktiken bland de högsta ingångslönerna i hela EU. Vi har den lägsta lönespridningen i hela , både mätt som de lägsta lönerna i relation till de höga lönerna och de lägsta lönerna i relation till medianlönen. Därutöver är den samlade beskattningen, trots sänkningar, fortfarande alltför hög på jobb med lägre lön. Detta får konsekvenser för hur bred arbetsmarknaden blir. När lönen måste vara hög blir jobben med lägre produktivitet färre. Ett mått på detta är att har lägst andel jobb som inte kräver någon särskild utbildning eller enbart grundläggande sådan av alla länder i EU. Andelen enkla jobb i är mot EU-snittet på . Detta är en delförklaring både till att vi har EU:s största sysselsättningsgap mellan inrikes och utrikes födda och en lägre sysselsättningsgrad än snittet i för personer med de lägsta kunskapsnivåerna. Liberalerna har därför presenterat en modell med startjobb med lägre lön, låg skatt och avskaffade arbetsgivaravgifter. I första hand vill Liberalerna att modellen ska komma på plats genom avtal mellan arbetsmarknadens parter. Det gör att startjobben i denna motion inte föreslås som en skarp och siffersatt åtgärd. Vi avser att återkomma i senare budgetmotioner, under förutsättning att arbetsmarknadens parter inte kommer att ta sitt ansvar, till hur startjobben kan förverkligas för att bidra till att bredda den svenska arbetsmarknaden. Bakgrund: forskningsstöd för att lägstalönerna är ett problem Flera organisationer och expertmyndigheter menar att de svenska ingångslönerna är ett problem för arbetslösheten eller integrationen. Bland dessa kan nämnas , , , och . menar explicit att nya typer av jobb med lägre löner måste till. Forskningsläget om effekterna av höjda lägstalöner i är inte, som ibland påstås, blandat. Samtliga sex studier på svenska data visar att höjda lägstalöner har negativa effekter på den sammantagna sysselsättningen eller på sysselsättningen i redan utsatta grupper. Internationellt, där många studier mäter effekten på höjningar av mycket låga lägstalöner, är bilden mer blandad. Sammantaget finns dock en tydlig övervikt av studier som visar på en negativ, om ibland liten, sysselsättningseffekt av höjda lägstalöner. Bakgrund: Dagens insatser är otillräckliga Det finns flera insatser för att hjälpa unga och utrikes födda in på arbetsmarknaden. I debatten hänvisas ofta till instegsjobben som ger en betydande lönesubvention om . Det är dock en stödform som är förknippad med mycket administration. Den kan bara ges efter att personen fått uppehållstillstånd, den kräver att personen är inskriven som arbetssökande via Arbetsförmedlingen och att hen läser sfi samt att avtal sluts med det lokala facket. Det innebär också att kollektivavtalade försäkringar ska betalas. Mindre än 5 000 personer omfattas av instegsjobb, och en anställning på heltid kan maximalt vara . Det är sammantaget en åtgärd som visat sig mindre framgångsrik. Yrkesintroduktionsanställning (YA) är på samma sätt en stödform som vänder sig till unga . Arbetsgivaren får där stöd motsvarande arbetsgivaravgiften samt för handledning. Lönen motsvarar den kollektivavtalade nivån, men en del av arbetstiden kan avsättas till en ej betald utbildning. Arbetsgivaren kan bara få stöd . Runt 1 000 personer väntas ha ett YA-jobb . Nyanlända, liksom långtidsarbetslösa, omfattas i landet också av de så kallade nystartsjobben. Ersättningen här motsvarar mellan hela eller två gånger hela arbetsgivaravgiften beroende på hur länge personen varit frånvarande från arbetsmarknaden. Dessa och motsvarande subventioner har varierande framgång. Medan volymen på nystartsjobben har växt, mycket tack vare deras relativa enkelhet, är antalet personer i YA-jobben och instegsjobben få. Återkommande kommentarer från företagen är att anställningsformerna upplevs som komplicerade och att långsiktigheten är begränsad. Det handlar exempelvis om krav på hur handledningen ska vara utformad, hur utbildningsplaner ska läggas upp och att krav finns på att gå via Arbetsförmedlingen. Ytterligare kritik riktas mot att det i flera fall ställs krav på kollektivtal eller kollektivavtalade försäkringar, vilket ökar kostnaderna och begränsar antalet företag som kan använda sig av anställningsformerna. En ny anställningsform: startjobb Om inte arbetsmarknadens parter kommer överens om avtal som tydligt breddar arbetsmarknaden kommer Liberalerna att ta det ansvar parterna inte vill bära. Vårt förslag är att i så fall införa en ny anställningsform där lönen är lägre, inkomstskatten låg och arbetsgivaravgifterna avskaffade. Vi väljer att kalla det för vad det är: ett startjobb. Den nya anställningsformen ska vara enkel och rättighetsstyrd. Den ska inte kräva godkännande av Arbetsförmedlingen eller arbetsmarknadens parter. Av det följer att kollektivavtal inte behövs. Vi avser att i lag reglera att arbetstagarens och arbetsgivarens rätt att använda sig av anställningsformen inte går förhandla bort genom kollektivavtal. Startjobbet ska vara en väg in på den svenska arbetsmarknaden. Den nya anställningsformen ska omfatta personer eller efter det första beslutet om uppehållstillstånd. I ett startjobb ska månadslönen vara . Inga arbetsgivaravgifter ska utgå och kollektivavtalade försäkringar ska inte behöva betalas. Detta innebär att arbetsgivarnas kostnad i startjobben kan halveras jämfört med en motsvarande anställning på den reguljära arbetsmarknaden. En vanlig ingångslön motsvarar en total kostnad inklusive arbetsgivaravgifter och kollektivavtalade försäkringar på . Det lönespann som föreslås i startjobben är högre än eller motsvarar minimilönen i länder vi ofta jämför oss med. De är exempelvis högre än de lägsta tillåtna lönerna i , och . För den enskilde innebär lönenivån en månadslön efter skatt på ca med dagens beskattning. Vi är beredda att ytterligare sänka beskattningen vid dessa inkomstnivåer inom ramen för en samlad skattereform. Inkomsten är pensionsgrundande då staten täcker upp inbetalningarna. Sammanhållningen i samhället stärks när fler kommer i jobb. Enligt motsvarar startjobbens nettolön en högre månadsinkomst än vad 2,1 miljoner svenskar har . Lönen i startjobben är alltså betydligt högre än de inkomster som studenter, många pensionärer och andra har. Lönen är relativt låg, men den går att leva på. Startjobben ska innebära ett minimum av regleringar och administrativ börda. Däremot ska inte nya startjobbsanställningar få ingås på arbetsplatser som sagt upp personer på grund av arbetsbrist . Det ska alltså inte vara möjligt att ersätta befintliga jobb med startjobb. Nya prioriteringar i den ekonomiska vårmotionen Stärk försvaret i en orolig tid Nya medel till försvaret utöver tidigare satsning Vi lever i en säkerhetspolitiskt orolig tid. Den ryska militära aktiviteten i ökar och det ryska tonläget mot och våra grannländer blir allt högre. Under ett årtionde har satsat stort på att rusta upp sin krigsmakt. Den ökande ryska militära förmågan och brutaliseringen av det ryska ledarskapet är, i kombination med nedmonteringen av demokratiska strukturer inklusive de drastiskt försämrade möjligheterna för medier att verka fritt och repressionen mot det civila samhället och kränkningarna av hbt-personers rättigheter, en klar riskfaktor. Den ryska aggressiviteten nådde en ny gräns då gick in med militär i och annekterade . Ända har aktivt bistått separatiststyrkor i östra . Det ryska agerandet förklarades med behovet att försvara den ryska minoritetens rättigheter. I själva verket handlade det om att säkra strategiska land- och kustområden och förhindra integration med väst. Det ryska agerandet strider mot såväl internationell rätt som avtal ingångna av vilket kommer att få följder för säkerhetspolitik . De skäl som angav för inmarschen i och skulle lika väl kunna åberopas mot de baltiska länderna. Trots ingångna avtal om eldupphör har konflikten i utvecklats till en krigssituation. Detta sker i ett av EU:s grannländer, i närhet. Den ryska militära kapaciteten har blivit mer offensiv också i vårt närområde och den ryska militära aktiviteten i och runt har ökat. har upplevt en bedömd ubåtskränkning. Vårt land, liksom våra nordiska grannländer, har utsatts för upprepade ryska kränkningar i luften och till sjöss. Av beskrivs som det största underrättelsehotet mot och spionaget har ökat i samband med Ukrainakrisen. Säkerheten i vårt närområde, i synnerhet i , har kraftigt försämrats. Svensk försvarspolitik måste ställas om. Den nationella dimensionen ska prioriteras. Försvaret av måste vara Försvarsmaktens huvuduppgift. För Liberalerna är det givet att försvarsförmågan måste öka för att möta en ny och mer bister verklighet. I budgetmotionen presenterade vi en tydlig förstärkning av försvarsanslaget om 1 000 miljoner 2016 samt 2 000 miljoner åren därefter. Vi betonade att de ekonomiska anslagen sammantaget, inklusive en kompensation för ökade ungdomsarbetsgivaravgifter och hyreshöjningar för Försvarsmakten och , måste höjas. Vi gör bedömningen att ytterligare medel behöver tillföras. Utöver tidigare avsatta medel föreslår vi att ytterligare 1 000 miljoner avsätts för . Totalt avsätts därmed tio miljarder mer än regeringen över den kommande femårsperioden. Det stod redan från början klart att de medel som regeringen anslog för att stärka svensk försvarsförmåga var långt ifrån tillräckliga för att ska kunna leva upp till de krav som fred och säkerhet ställer. Denna bild har förstärkts. Trots att det nu bara gått den så kallade försvarsöverenskommelsen träffades, är haveriet i inriktningsbeslutets försvarsekonomi redan ett faktum. Detta beror bland annat på att beställningen av nya Gripen 39 E inte valutasäkrats, och att valutarisken enligt avtalet ska tas av Försvarsmakten. Sedan beslutet om anskaffning togs har priset för en amerikansk dollar ökat från drygt sex till . Detta innebär en stor kostnadsökning eftersom bland annat motorn består av amerikanska komponenter. Priset på anskaffningen av nästa generations ubåt (NGU) har, utan godkännande, gjorts beroende av att export sker – något som framstår som osäkert. I värsta fall innebär detta stora kostnadsökningar för , eftersom vi då inte kan dela utvecklingskostnaderna med något annat land. har hävt sitt köp av de svenska artilleripjäserna . Köpare saknas och det framstår nu som oundvikligt att de tillförs och bekostas av det svenska försvaret. Det kommer att medföra omfattande och icke förutsedda merkostnader. Liberalerna har länge betonat betydelse för ett effektivt försvar av . Mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget menar vi att strategiska särställning och geopolitiska betydelse har ökat. Med långräckviddiga robotvapen på ön kan vi ingripa mot i stort sett allt som rör sig på Egentliga yta och därmed mycket tidigt möta en motståndare. kommer sannolikt att beröras i händelse av en konflikt i vårt närområde. Skulle ockuperas av främmande makt blir försvaret av och av nästintill en omöjlighet. Remilitariseringen av den mest strategiskt belägna delen av kan inte vänta. Liberalerna föreslår därför att en bataljonsstridsgrupp, vars stomme är tung kustrobot och långräckviddigt luftvärn, placeras på ön. Att placera övertaliga Robot 70 på representerar en viktig tröskelhöjning för och försvaret av . Hemvärnet på bör tillföras ytterligare eldkraft genom två kompanier med Robot 70 när vapnet avvecklas inom den övriga krigsorganisationen. Rapporterna om främmande undervattensverksamhet runt är frekventa. bör nu anskaffa Sea för att snabbt återfå förmågan att jaga och bekämpa ubåtar från luften som vi hade . Sjöminor är ett billigt, men mycket effektivt sätt att begränsa en sjögående motståndares handlingsfrihet. Med tanke på omvärldsläget måste vår förmåga till minstrid utvecklas. Det handlar om planering, övningar och materielanskaffning. En nationell, svensk försvarsförmåga måste också bygga på att hindra en motståndare från att landstiga. En angripare som skaffat sig ett brohuvud blir väsentligt svårare att handskas med. Vid en eventuell extra anskaffning av haubitsar till det svenska försvaret anser därför Liberalerna att en del av dessa bör tilldelas marinen som kustartilleri. Tillsammans med tung kustrobot kommer de att verka starkt avhållande mot försök till landstigningar på svensk kust. Med det allt mer osäkra omvärldsläget i vårt närområde ökar behovet av att ha ett trovärdigt nationellt försvar med stark tröskelförmåga. Vid ett väpnat angrepp ligger vår bästa chans i att möta en fiende tidigt och innan fienden stigit i land. Detta har fått att prioritera flygstridskrafterna. Ett flygvapen är dock inte bara flygplan, utan också vapen. Det är dock inte tillräckligt att ha många stridsflygplan om inte piloterna är väl tränade och planen tillräckligt beväpnade. Fler flygtimmar ger bättre förutsättningar att upprätthålla den samlade kompetensen i stridsflygsystemet. Situationen i vår omvärld är både orolig och oförutsägbar, med konflikter som rasar på flera kontinenter. Därför är det viktigt att även fortsättningsvis är berett att delta i internationella insatser utomlands, exempelvis inom ramen för FN, EU, Nato och särskilt bildade koalitioner.