mot · H4023419 · 2016-10-05 00:00:00 — Insikten om att denna ofrihet särskilt drabbar kvinnor och att dessa maktstrukturer måste brytas gör Liberalerna till ett feministiskt parti. Strävan mot jämställdhet är inte en fråga om tyckande, det är en fråga om kunskap. I dagens skiljer det i livsarbetsinkomst mellan en genomsnittlig man och en genomsnittlig kvinna, kvinnor tar ut fler föräldradagar än män, traditionellt kvinnliga yrken präglas av lägre löner än traditionellt manliga yrken och kvinnor löper långt större risk att råka ut för grovt våld i det egna hemmet. Liberalerna utgår från sådana fakta, ser hur individer drabbas, erkänner strukturerna bakom och arbetar för förändring. Det är detta som är liberal feminism. Liberalerna ser behovet av att inrätta en ny jämställdhetsmyndighet och det är glädjande att regeringen aviserat att så kommer att ske. Det behövs en myndighet för att bidra till ett effektivt genomförande av jämställdhetspolitiken. Ekonomisk ojämställdhet bidrar till fortsatt ojämställdhet på andra arenor, och ojämställdhet på andra arenor bidrar till fortsatt ekonomisk ojämställdhet. Liberalernas jämställdhetspolitisk syftar till att bryta detta mönster. Vår utgångspunkt är att jämställdhet inte kommer av sig självt utan kräver att aktörer agerar. Jämställdhet uppnås där ordinarie beslut fattas, resurser fördelas och normer skapas. Ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i alla relevanta offentliga beslut. Genom alliansregeringens ekonomiska politik fick kvinnor bättre ekonomiska förutsättningar. har den genomsnittliga arbetstiden för kvinnor ökat, och andelen kvinnor som arbetade heltid 2013 var högre än . Liberalerna vill fortsätta arbeta för att sluta inkomstgapet mellan kvinnor och män. Bland de tjugo mest välavlönade yrkena är sjutton dominerade av män. Det behövs en politik som bryter den horisontella och vertikala segregationen på svensk arbetsmarknad. Det handlar också om villkoren när kvinnor arbetar. En del i detta arbete är Liberalernas satsning på karriärlöner för skickliga lärare, som höjer lönenivån i största kvinnliga akademikeryrke. Liberalerna vill fortsätta verka för högre löner inom kvalificerade kvinnodominerade yrken i offentlig sektor. Därför har Liberalerna presenterat finansierade förslag på att införa karriärtjänster för specialistsjuksköterskor. Det offentliga har ett ansvar att verka för jämställd tillgång till makt och ska särskilt visa vägen genom jämställd karriärutveckling och rekrytering till myndigheter och offentligt ägda bolag. Att öka kvinnors företagande är ytterligare en prioritet. Mångfald inom välfärdssektorn är en viktig jämställdhetsfråga och det är olyckligt att regeringen vill försämra möjligheterna att bedriva företag inom välfärdssektorn. föräldraförsäkring har rankats som en av världens främsta. Den är generös i både längd och ersättningsgrad och den skapar reella möjligheter att kombinera föräldraskap med arbete. bidrar det fortsatta ojämställda uttaget till att konservera en könssegregerad arbetsmarknad. När föräldraförsäkringen, som infördes för att underlätta kombinationen arbetsliv och barn, skapar strukturella problem i andra änden, måste staten också ta ansvar för att motverka dessa negativa effekter. Den långa frånvaro från arbetsmarknaden som föräldraförsäkringen ger upphov till för många kvinnor påverkar den ekonomiska jämställdheten på flera sätt. Förvärvsavbrottet påverkar inkomsten negativt som frånvarande, men kan också påverka individens lön och karriärmöjligheter därefter. Dessutom ger de lägre inkomsterna en lägre pension. Det finns också studier som utifrån svenska data visar att högutbildade kvinnor får försämrade karriärchanser efter föräldraledighet och att gravida kvinnor har dubbelt så hög risk att inträda i arbetslöshet som kvinnor som inte väntar barn, sannolikt på grund av diskriminering från arbetsgivarna. behöver en politik som vänder på detta. Liberalerna tog 2013 ställning för en tredje öronmärkt månad åt vardera vårdnadshavaren i föräldraförsäkringen, en reform som är genomförd. Liberalerna fortsätter nu att utveckla sin politik för en jämställd och flexibel föräldraförsäkring. Mäns våld mot kvinnor är det mest extrema uttrycket för kvinnors utsatthet och har sin grund i ojämställdheten. ska vara en rättsstat för alla, oavsett kön, etnicitet och sexuell läggning. Därför är det viktigt att angripa de attityder och idéer som finns i samhället och stärka de förebyggande insatserna. För att ytterligare stärka det jämställdhetspolitiska arbetet behövs mer resurser. På detta utgiftsområde och innebär det att tillförs anslag 3:1. Liberalerna vill med krafttag bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. lever tiotusentals flickor och kvinnor i ofrihet mitt i det svenska samhället. De övervakas i detalj av familjen eller av andra självutnämnda moralväktare. Flickor tvingas in i äktenskap med vuxna män och utsätts för oskuldskontroller. De som trotsar löper stora risker. De hotas, utsätts för våld och vissa får till och med betala med sitt liv. Även pojkar och unga män drabbas. Allt detta för att upprätthålla en familjeheder som krockar med vårt sekulära och moderna samhälle. För oss liberaler är det självklart att sätta individen före kollektivet. Samhället måste reagera och agera på samma sätt oavsett en flickas bakgrund, kultur eller religion. Regeringen gör satsningar avseende mäns våld mot kvinnor i allmänhet men vi är kritiska till att det hedersrelaterade våldet inte synliggörs i tillräcklig utsträckning. Hedersvåldet måste bekämpas och Liberalerna anser att det krävs en ordentlig och långsiktig satsning. En nationell kartläggning måste genomföras för att öka kunskapen och få fram statistik om hur omfattande hedersproblematiken är. Vidare behövs en permanent nationell samordning. i och dess kompetensteam har haft ett nationellt uppdrag att arbeta med hedersfrågor. De har gedigen kunskap och erfarenhet som måste tas tillvara. Det behövs nu en permanent nationell samordning av hedersfrågorna och förslagen i utredningen nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck är intressanta. Hedersproblematiken är en jämställdhetsfråga men är bredare än så. Vi ser med oro på regeringens signaler om att lägga hedersfrågorna på en ny jämställdhetsmyndighet. Myndigheters arbete måste stärkas och till exempel rättsväsendet liksom och måste få resurser för att arbeta långsiktigt med hedersproblematiken. Inom kommuner och landsting behövs kompetenssatsningar. Det är ofta personal i , i skolan eller i sjukvården som först kommer i kontakt med personer som utsätts för hedersförtryck. De måste ha kunskap att se signalerna och kunna vida rätt åtgärder. Det civila samhället gör ett viktigt arbete för att stötta offren och för att sprida kunskap och behöver mer stöd. Mer stöd måste ges till den feministrörelse som vuxit fram i utsatta områden. Vi vill också att myndigheters agerande vid varje fall av dödligt våld i en hederskontext måste granskas. Hotbilden har ofta varit känd i förväg när en människa utsatts för hedersmord och frågan måste ställas vad samhället kunde ha gjort för att stötta offret mer. Hedersrelaterade motiv ska kunna leda till strängare straff och därför behövs en ”lex ”. Vidare måste samhället kunna ge offren ett långvarigt skydd och i vissa fall en permanent skyddad identitet. Barnäktenskap ska bekämpas. Barn ska inte leva under äktenskapsliknande former och det gäller även asylsökande barn som påstås vara gifta. Vi vill täppa till de sista luckorna i förbuden mot barnäktenskap. Utomlands ingångna barnäktenskap ska inte erkännas i . För att stärka och permanenta arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck avsätter Liberalerna . På detta utgiftsområde och innebär det att tillförs ett nytt anslag 3:2. Liberalerna föreslår att pris- och löneomräkningen för åren 2017–2019 justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 2:1. Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare dnr 2016:1233, dnr 2016:1508 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 2016/17:1, egna beräkningar Insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Reducerad etableringsersättning vid vab. Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare Justerad pris- och löneomräkning. Ökade resurser till jämställdhetsåtgärder. Insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck Ökade resurser till bekämpning av hedersproblematik. Nationellt råd och medel till utsatta områden. Avvisning av regeringens anslag. Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområde 14 innefattar bland annat matchning av arbetssökande och lediga jobb genom Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadspolitiska program. Vidare ingår ett antal andra myndigheter, såsom Arbetsdomstolen och , samt statens medfinansiering av arbetslöshetsförsäkringen. Liberalerna har tidigare presenterat ett nytt sysselsättningsmål för . Vi menar att regeringens mål styr fel, är oklart formulerat och av allt att döma inte kommer att nås. I stället för ett relativt arbetslöshetsmål föreslår vi att det inrättas ett absolut sysselsättningsmål. Den rödgröna regeringen tog 2014 över ett där arbetskraftsdeltagandet växte snabbare och där både den strukturella och den konjunkturella sysselsättningen ökade. I den pågående konjunkturuppgången fortsätter antalet sysselsatta att öka och arbetslösheten att minska, men arbetslösheten planar ut och tudelningen på arbetsmarknaden ökar. Sammansättningen bland de arbetslösa har förändrats. Det är en ny arbetslöshet som växer fram där de arbetslösa i huvudsak är människor som överhuvudtaget inte lyckas etablera sig på arbetsmarknaden. Som visar är sysselsättningen bland dem med låg utbildning endast omkring en tredjedel. Det är uppenbart att arbetsmarknaden inte är anpassad för den som har låg utbildning och låga kvalifikationer. Arbetslösheten ökar bland personer födda utanför . är 148 000 personer i som är födda utanför arbetslösa. Det motsvarar av alla inskrivna hos Arbetsförmedlingen. Dessutom finns alla de tusentals människor som befinner sig i mottagningssystem men som ännu inte finns med i jobbstatistiken. Fler måste få realistiska chanser till jobb och egen försörjning. Det är avgörande för alla berörda individer men också för samhället i stort. Ett stort hinder är de höga ingångslönerna i som i praktiken är bland de högsta i EU. , , , och har alla pekat på att höga ingångslöner försvårar för människor med låg utbildning och dålig förankring på arbetsmarknaden att få jobb. Då krävs reformer. Det räcker inte att som regeringen lägga ännu mer skattepengar på fler och utökade arbetsmarknadspolitiska program och ersätta den öppna arbetslösheten med en dold. Vad behöver är reformer, både för fler kunskapsintensiva jobb men också för fler enklare jobb. Genom en breddning av arbetsmarknaden kan vi få en hög sysselsättning, lägre utanförskap och mer resurser till välfärden. Liberalernas inriktning är att den svenska arbetsmarknaden behöver mer av flexibilitet. Låg grad av löneflexibilitet riskerar att bidra till högre arbetslöshet än nödvändigt av låg efterfrågan, och relativt höga lägstalöner stänger dörren för breda grupper som under en kortare eller av sitt arbetsliv har en lägre produktivitet. Liberalerna har föreslagit startjobb, en ny anställningsform för nyanlända och ungdomar där arbetsgivarnas kostnad för att anställa halveras genom att arbetsgivaravgiften slopas och ingångslönen är lägre. Startjobben ska som längst pågå och lönen ligga på . I stället för strukturreformer för fler jobb är det breda skattehöjningar och återställare som regeringen är inriktad på. Regeringen presenterar låtsasjobb och olika mer eller mindre fantasifulla namn på arbetsmarknadsinsatser. I finns 90-dagarsgarantin, instegsjobb, nystartsjobb, särskilt anställningsstöd, förstärkt särskilt anställningsstöd, yrkesintroduktionsanställningar, traineejobb, extratjänster och beredskapsjobb. I stället för åtgärder som varaktigt höjer sysselsättningen bidrar regeringens utbyggnad av olika program främst till att den öppna arbetslösheten ersätts av en dold. Liberalerna är kritiska till att bygga ut anställningsstöden både till omfång och antal och vi vill i stället kraftigt effektivisera dem. Vi vill slå samman anställningsstöden särskilt anställningsstöd, förstärkt särskilt anställningsstöd, instegsjobb och nystartsjobb till en ny anställningssubvention, Nystartsjobb plus. Denna nya anställningssubvention föreslås ha ett lönetak på vilket är en rimlig ingångslön. Vidare föreslår vi att subventionsgraden höjs i takt med hur länge en person varit arbetslös. Detta förslag berör dock inte stöden till personer med funktionsnedsättning. Kostnaden för att införa Nystartsjobb plus beräknas till , vilket sammantaget är en besparing på jämfört med regeringens politik. Vi motsätter oss således den stora utbyggnad av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som regeringen genomför. Vi avvisar därmed traineejobben liksom deltidsstämplingen. På detta utgiftsområde innebär det att anslaget 1:2 ökar med som samma anslag minskas med . På samma sätt avvisar vi alla lönestöd utom dem som riktar sig till personer med funktionsnedsättning. På detta utgiftsområde innebär det att anslag 1:3 minskas med . Som en konsekvens av att Liberalerna vill återinföra en bortre tidsgräns i sjukförsäkringen ökar antalet individer som får arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. På detta utgiftsområde och innebär det att tillförs anslag 1:2. Fler måste få jobba och jobba längre. I det skattepolitiska avsnittet i denna budgetmotion föreslås att jobbskatteavdraget för äldre sänks till , att löneskatten slopas för äldre och att värnskatten avskaffas. Liberalerna föreslår att Arbetsförmedlingen i sin nuvarande form läggs ner. I stället för att Arbetsförmedlingen fokuserar på arbetssökande som inte behöver myndighetens hjälp behöver allt fokus läggas på att rusta dem längst ifrån arbetsmarknaden för jobb och sysselsättning. Det behövs en ny myndighet som prioriterar de grupper som har det särskilt svårt att komma in på arbetsmarknaden på grund av till exempel låg utbildning och svag förankring på arbetsmarknaden. Det handlar framförallt om nyanlända, unga och personer med funktionsnedsättning. Den nya myndigheten ska ha två huvudsakliga uppgifter. För det första ska myndigheten organisera de arbetsmarknadspolitiska programmen och lönestöden. För det andra ska myndigheten administrera de offentliga delarna av arbetslöshetsförsäkringen. Det handlar om att med insatser, program och subventionerade anställningar stötta den allt större delen av de i arbetslöshet som står långt ifrån arbetsmarknaden. Dessutom bör myndigheten hantera frågor kring nyanländas etablering. Arbetsförmedlingen föreslås därmed få en ny mer avgränsad roll vilket innebär att anslaget kan minskas. På detta utgiftsområde och innebär det att anslag 1:1 minskas med . Vidare bör en återgång till tidigare anslagsnivåer ske, vilket innebär att samma anslag minskas med . krävs reformer för att fler ska komma i jobb och få en egen försörjning. För Liberalerna är det avgörande att fokusera på hur fler jobb skapas och hur fler också får en lön att leva på. Vi måste öppna upp en arbetsmarknad för fler enkla jobb. RUT-reformen ska utvecklas, inte försämras. Det måste bli billigare – inte dyrare – att anställa. Det behövs ett alternativ till regeringens ineffektiva arbetsmarknadspolitik. Liberalerna har därför föreslagit en ny yrkesskola, en gymnasial yrkesutbildning för vuxna inom det reguljära utbildningssystemet. Vi har också föreslagit att betydligt byggs ut. Den nya arbetslösheten innebär också att fokus i politiken måste flyttas från arbetslöshetskassan till försörjningsstödet. Varannan person som har försörjningsstöd har det på grund av arbetslöshet. Individer som aldrig fått fotfäste på arbetsmarknaden saknar rätt till a-kassa. Cirka 30 000 unga personer har ekonomiskt bistånd på grund av arbetslöshet. Bidragsberoendet håller dessvärre i sig . Enligt är varannan person som hade ekonomiskt bistånd 2010 kvar i bidragsberoende . Bland nyanlända är motsvarande andel sex av tio. Det lönar sig dock alltför dåligt att gå från försörjningsstöd till jobb. För personer som har försörjningsstöd och en inkomst från arbete före skatt (ofta deltidsarbete) är marginaleffekten , det vill säga hela inkomstökningen försvinner när försörjningsstödet trappas ned lika mycket. Det lönar sig inte att arbeta deltid eller ta ett extrajobb för den med försörjningsstöd. Eftersom vägen in på arbetsmarknaden ofta går via deltidsjobb är det uppenbart att dagens bidragssystem ger helt felaktiga drivkrafter. Det ska löna sig att arbeta och det gäller även för den med försörjningsstöd. Alliansregeringen införde 2014 en jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet så att en person med försörjningsstöd får behålla av en inkomstökning. På så sätt ökar drivkraften att gå från bidrag till arbete. Liberalerna föreslår att jobbstimulansen nu utökas till . Det innebär att marginaleffekten sjunker påtagligt till och att det därmed lönar sig att arbeta deltid och ta ett extrajobb. Detta innebär ökade kostnader på för försörjningsstöd, vilket behandlas under utgiftsområde 25. Samhället ska ha höga förväntningar på egenförsörjning och vi vill att motprestation för försörjningsstöd ska bli obligatoriskt i kommunerna. Det kan handla om ett aktivitetskrav på arbetsföra människor med försörjningsstöd, att genomföra praktik eller att man som arbetssökande ska söka arbete utanför kommungränsen. Det finns en möjlighet för kommuner att ställa en sådan motprestation för att erhålla försörjningsstöd, men alltför få tillämpar den möjligheten. Liberalerna vill öka tryggheten i omställning genom en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Som enskilda åtgärder innebär sannolikt en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring och ett högre tak i försäkringen en något dämpad sysselsättning. Därför bör en reformering av arbetslöshetsförsäkringen kombineras med reformer som ökar sysselsättningen. I skarp kontrast till detta föreslår regeringen reformer som trycker tillbaka sysselsättningen. Liberalerna har därför inte kunnat acceptera regeringens höjning av taket i a-kassan. För att stärka arbetslinjen i arbetslöshetsförsäkringen och värna dess roll som omställningsförsäkring föreslår Liberalerna i denna motion att taket i arbetslöshetsförsäkringen av arbetslösheten uppgår till per dag. Därefter bör taket uppgå till per dag. Detta beräknas sammantaget, genom effekt på bland annat anslag 1:2 inom detta utgiftsområde, stärka det finansiella sparandet med 2017. Därtill avvisas på samma anslag en förlängd arbetslöshetsförsäkring för deltidsarbetande. För att kunna trycka tillbaka arbetslösheten är det centralt att anställningskostnaden i yrken med lägre förkunskapskrav inte ökar. Här har parterna ett avgörande ansvar, men politiken kan och ska bidra. Alltför många personer med funktionsnedsättning saknar jobb att gå till och det finns behov av olika insatser för att stötta individer att hitta sin plats på arbetsmarknaden. De olika anställningsstöden för personer med funktionsnedsättning spelar en viktig roll för att individen ska kunna komma i jobb och få vara delaktig i den gemenskap som jobbet kan ge. Vi är positiva till ett höjt tak för lönebidragen men avvisar fler anställningar med lönebidrag, utbyggt och fler utvecklingsanställningar. På detta utgiftsområde och minskas därmed anslag 1:4 med . För att finansiera prioriterade reformer i denna budgetmotion avvisar vi även regeringens förstärkning av Europeiska socialfonden under anslag 1:6 och anslagen till under 2:1. Vi avvisar helt det nya anslaget Arbetslivspolitik 2:5. Liberalerna föreslår att pris- och löneomräkningen för åren 2017–2019 justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1, 1:5 och 2:1. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv jämfört med regeringen, 2014/15:99, dnr 2016:1228, egna beräkningar Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd dnr 2016:286, 2016:1246, 2016:1392, egna beräkningar Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser dnr 2016:1388, egna beräkningar 2015/16:1, prop. Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar 2014/15:99, dnr 2016:1228 Internationella arbetsorganisationen () Återställande av höjt förvaltningsanslag. Nytt uppdrag för Arbetsförmedlingen. Justerad pris- och löneomräkning. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Återinförd bortre tidsgräns i sjukförsäkringen. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Avvisning av traineejobb. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Sänkt tak i arbetslöshetsförsäkringen. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Avvisning av förlängd a-kassa för deltidsarbetande. BP 2016/17:1 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Avvisning av alla lönestöd förutom de som riktar sig till funktionshindrade. Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Avvisning av traineejobb. Avvisning av fler anställningar med lönebidrag. Avvisning av utbyggt . Avvisning av fler utvecklingsanställningar. Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Avvisning av utbyggnad. Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Införande av Nystartsjobb plus. Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av tidigare utbyggnad. Avvisning av anslaget i sin helhet. Utgiftsområde 15: Studiestöd Utgiftsområdet omfattar utgifter för ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), och verksamheten inom () hör till utgiftsområdet. Studiestödssystemet i är ett av världens mest generösa och ger människor goda möjligheter att studera vidare eller återuppta tidigare studier. Studiemedelssystemet har förstärkts påtagligt, främst genom att alliansregeringen genomförde höjningar av studiemedelsbeloppet, barntillägget och fribeloppet. Regeringen avser att införa ett nytt rekryteringsinriktat studiestöd – studiestartsstöd – som planeras införas för arbetslösa som är och som har kort tidigare utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet ska i huvudsak administreras av CSN och enligt regeringen i så stor utsträckning som möjligt överensstämma med reglerna för studiemedel. Regeringen avser att återkomma till med förslag om att införa ett studiestartsstöd och hur ett sådant närmare ska utformas. Liberalerna ifrågasätter om det är rimligt att införa en modell som innebär att personer med låg betalningsförmåga omfattas av ett studiestödssystem med stor lånedel för att finansiera grundläggande utbildning. Då regeringen ännu inte har presenterat ett fullständigt förslag är vi inte beredda att acceptera förslaget. Vi avvisar regeringens förslag under det nya anslaget 1:7 om studiestartsstöd, vilket ger en budgetförstärkning på . Det behövs en ökad tillgång på speciallärare och specialpedagoger i skolan. Som ett sätt att stärka läraryrkets status och minska lärarbristen föreslår Liberalerna att en premie ska införas för den som fullgör speciallärar- eller specialpedagogexamen liksom ämneslärarexamen inom matematik, biologi, kemi, fysik eller teknik. För denna premie anslår Liberalerna på det nya anslaget 1:10. Vi avvisar förslaget om höjd bidragsnivå i vissa lärarutbildningar, vilket på anslag 1:2 innebär en kostnadsbesparing på och framåt. Även anslag 1:3 påverkas med . Som redovisas närmare under utgiftsområde 16 föreslår Liberalerna en kvalitetssatsning på hum/sam-utbildningar.