ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3023392 · 2016-04-21 00:00:00 — med anledning av prop. 2015/16:163 Elsäkerhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör förtydligas vad en person med ”tillfällig yrkesutövning” har för befogenheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ”tillfällig yrkesutövning” i fråga om elarbeten endast bör få förekomma om utövaren kan styrka kvalitet likvärdig svensk standard, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en ”tillfällig yrkesutövare” inte ska kunna godkänna en anläggning utan att personens kompetens är styrkt genom svenska myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ser positivt på att regelverket gällande elsäkerhet ses över. Vi menar att det är ett för att driva frågor om hög säkerhet och standard angående elektricitet i allmänhet samt kompetens och yrkeserfarenhet på utövare av dessa tjänster. Dock ser vi att det finns en del olikheter i övriga gällande just den generella elsäkerheten. De flesta har nog sett undermåliga installationer i södra där inkommande el till en fastighet kan vara virad runt en spik i väggen för att sedan tejpas runt balkonger och hängrännor. Vi tror inte heller att säkerheten på bl.a. den rumänska landsbygden är särskilt stor med svenska mått mätt. Listan kan troligtvis göras väldigt lång angående undermåliga europeiska installationer. Om sedan den europeiska elsäkerhetsstandarden ska vara likvärdig kan diskuteras, men vi anser att det finns säkerhetsaspekt som man inte ska tumma på. Vårt samhälle är dessutom högteknologiskt med mycket känslig elapparatur som inte klarar av felkopplingar eller krypströmmar. Vi ser att det finns en upphandlingsproblematik gällande underentreprenörer i flera steg, vem som egentligen utför jobben, arbetsvillkor och kvalitetssäkring av lagstadgad kompetens samt en svart sektor, där insynen är obefintlig. I verkligheten är det svårt att kontrollera vem som utför t.ex. små installationer, särskilt då lägsta pris-principen är vanlig när vanligt folk ska anlita hantverkare. Är dessa hantverkare dessutom kringresande, dörrknackande eller oseriösa aktörer ifrån mindre nogräknade länder uppstår flera problem gällande allt ifrån skattskyldighet, försäkrings- och garantivillkor samt erforderlig kompetens. Flera av dessa problem uppstår inte enbart av att själva installationerna är undermåliga utan även på brister i den juridiska kompetensen. Vi ser det som mycket olyckligt att ge oseriösa utländska aktörer juridiska möjligheter att klassificera sina anställda som auktoriserade efter endast yrkesutövning i hemlandet. Visserligen ska elinstallationsföretaget säkerställa detta med ett ”egenkontrollprogram” men faktum kvarstår att tillfälliga yrkesutövare juridiskt sett kan räknas som auktoriserade, eller fullvärdiga elinstallatörer innan de genomgår egenkontrollprogrammet. Vi ser att det kan uppstå uppenbara juridiska oklarheter gällande vad en person med ”tillfällig yrkesutövning” egentligen får göra. Svensk standard är av hög kvalitet gällande elarbeten och vi anser att villkor likvärdiga med svensk standard bör råda för att få utföra arbete i .
mot · H3023398 · 2016-04-27 00:00:00 — Elevhälsan måste rustas långsiktigt för att bättre kunna möta och stödja barn och unga med psykisk ohälsa. föreslår att en elevhälsogaranti införs så att man får kontakt med elevhälsan . Några säkra svar på vad som är orsak till den mörka utvecklingen med ökad psykisk ohälsa finns inte . Vi vill därför att det genomförs en bred utredning för att kartlägga och undersöka orsakerna. Vi vill även ta fram en handlingsplan med bland annat förebyggande åtgärder. Denna handlingsplan kan även omfatta hur arbetet med första linjens sjukvård i kommuner och landsting kan förbättras. Med tanke på föräldrarnas centrala roll i sina barns liv vill vi att kommunerna blir skyldiga att erbjuda minst ett föräldrastödsprogram under barnens uppväxt. Föräldrastöd har visat sig ha positiv inverkan på relationen mellan förälder och barn och har bevisad positiv effekt när det gäller att minska framtida problem. 15.Tabell över reformer och finansiering i motionen I den här motionen presenteras ett antal nya reformer inklusive finansiering och besparingar. De kommer att läggas ihop med övriga politik som presenterats i tidigare budgetmotioner samt ytterligare reformer i ett fullständigt budgetförslag. Reformer och finansiering. Avskaffad effektskatt 2020 (1/4 ) Fler poliser (2 000 poliser 2020) Fler civilanställda i polisen (500 ) Höjd energiskatt på el med till 2019 (0,7+0,1+0,8) Ökade intäkter från bolagsskatt vid avvecklad effektskatt Ökade intäkter från statliga bolagsutdelning vid avvecklad
mot · H3023401 · 2016-04-28 00:00:00 — med anledning av skr. 2015/16:98 Redovisning av skatteutgifter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i kommande skrivelser med redovisning av skatteutgifter bör analysera enskilda skatteutgifters samhällsekonomiska effektivitet och sysselsättningseffekt fullt ut för att öka öppenheten i och kunskapen om effekterna av den förda politiken och tillkännager detta för regeringen. En lång rad remissinstanser är kritiska till vilka effekter regeringens skattehöjningar får för jobben och anser att regeringen underskattar de negativa sysselsättningseffekter som exempelvis förändringen av ROT-avdraget leder till. Regeringens skatteförslag riskerar att leda till lägre inkomstförstärkningar än vad som förväntas genom att förstärkningen av de offentliga finanserna överskattas. Skrivelse 2015/16:98 Redovisning av skatteutgifter redogör för effekten på skatteintäkterna av särregler i skattelagstiftningen. Skrivelsen har två syften: dels att synliggöra stöden till företag och hushåll på budgetens inkomstsida för ett bredare underlag för politisk prioritering samt å andra sidan att beskriva graden av enhetlighet i skattereglerna. I förra årets redogörelse av statens skatteutgifter analyserade inte regeringen den samhällsekonomiska effektiviteten, vilket Alliansen då påpekade i sin följdmotion. Samhällsekonomisk effektivitet innebär att samhällets resurser används på ett effektivt sätt för att skapa så hög välfärd i samhället som möjligt. I årets skrivelse försöker nu regeringen analysera två skatteutgifter; ROT-arbeten (ROT-avdraget) samt investeringssparkontot, i förhållande till begreppet samhällsekonomisk effektivitet. Analysen är dock bristfällig då regeringen exempelvis i sin analys av ROT-arbeten väljer att inte inkludera vilka konsekvenser försämringarna av ROT-avdraget får på lite vad gäller skatteintäkter, risk för väsentligt ökat svartarbete, människors attityder och kommande beteendeförändringar samt de seriösa företagens villkor. Inte heller tar regeringen med i sin analys sannolikt ökade resursbehov för kontroller, produktivitetsutvecklingen i samhället samt sist men inte minst hela skattesystemets legitimitet i stort. Därmed är underlaget för prioriteringar bristfälligt. Detta ser vi som beklagligt och bör därför ge regeringen tillkänna att i kommande skrivelser fullt ut analysera enskilda skatteutgifters samhällsekonomiska effektivitet och sysselsättningseffekt. Transparens och öppenhet ska vara ledord inom politiken. Det är av central betydelse att allmänheten får relevant information på ett tillgängligt sätt. Sedan den nya regeringen kom till makten har steg tagits bort från öppenhet. Alliansregeringen redovisade den förda politikens effekter på en rad områden, bland annat jämställdhet, fördelning och sysselsättning. Den nya regeringen har till exempel valt att inte fullt ut redovisa den samhällsekonomiska effektiviteten och effekten på sysselsättning av den skattepolitik regeringen för. Regeringen bör efter bästa tillgängliga kunskap och konventioner redovisa sådana effekter av den förda politiken.
mot · H3023405 · 2016-05-02 00:00:00 — med anledning av skr. 2015/16:154 om regional anpassning av arbetsmarknadsutbildning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildningar till förmån för fler platser inom yrkesvuxenutbildning och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har responderat på om regional anpassning av arbetsmarknadsutbildning. Arbetsmarknadsutbildningarna kunde under det tidiga uppvisa relativt goda resultat, fick arbete efter utbildningen. konstaterar att effekterna av programmet är små och varit obefintliga eller till och med negativa. Regeringen härleder dagens dåliga resultat till en starkare fokusering på personer som står långt utanför arbetsmarknaden. framhåller dock problemen med Arbetsförmedlingens breda centraliserade upphandlingar av utbildning och att bristen till övervägande del handlar om bristande förankring hos arbetsgivarna och om vilka kompetenser de efterfrågar. Just denna brist anger regeringen inte några särskilda åtgärder för utan hänvisar till sitt regleringsbrev 2015, där myndigheten uppmanas anpassa upphandling av och anvisning till arbetsmarknadsutbildningar efter arbetsgivarnas behov. Man försvarar också de arbetsmarknadsutbildningar som kan kritiseras för bristande arbetsmarknadsförankring med att de i alla fall ger möjlighet till omsättningsyrken vilket i sig främjar arbetsmarknadsetablering. Under rådande förhållanden skulle regeringen tydligare behövt anamma de rekommendationer som gör för att säkra mindre omfattande och regionalt initierade upphandlingar av arbetsmarknadsutbildning. har i granskningen av Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildningar kunnat konstatera att en stark fokusering på personer som står långt från arbetsmarknaden skapar incitament att anordna utbildningar som inte nödvändigtvis avser att tillmötesgå en brist på arbetsmarknaden. Vidare konstaterar att Arbetsförmedlingen genom sitt eget analysarbete har funnit att det görs anvisningar där arbetsförmedlaren från början kan förmoda att deltagaren inte kommer att kunna tillgodogöra sig utbildningen. Arbetsförmedlingen ska arbeta med att förmedla jobb och att se till att människor får arbetslöshetsersättning enligt regelverket. Andra aktörer än Arbetsförmedlingen lämpar sig bättre för att utbilda arbetslösa till att bli mer gångbara på arbetsmarknaden. bedömer att personer som går yrkesvuxenutbildningar har långt större möjlighet att få ett arbete efter utbildningen än efter en arbetsmarknadsutbildning Arbetsförmedlingen tillhandahållit. Den bedömningen bygger tyvärr också på att arbetsgivare troligtvis får en mer negativ uppfattning om en person som gått en arbetsmarknadsutbildning än en som gått annan utbildning. av deltagarna i Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildningar hade ett arbete efter utbildningen. För en programkostnad på cirka 1,3 miljarder är detta otillräckligt. Sammantaget innebär detta att föreslår att Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildningar avvecklas till förmån för fler platser inom yrkesvuxenutbildning.
mot · H3023407 · 2016-05-02 00:00:00 — med anledning av skr. 2015/16:154 om regional anpassning av arbetsmarknadsutbildning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör omfördela resurser från arbetsmarknadsutbildningen till mer effektiva insatser och tillkännager detta för regeringen. Allt för många står utanför arbetsmarknaden och arbetsmarknaden blir allt mer tudelad. Särskilt unga med kort utbildning och utrikes födda begränsas av utanförskapet – ett utanförskap som kommer att växa sig starkare om inte fokuserar på jobb och integration. Enligt regeringens egen vårproposition kommer närmare en miljon människor att vara 2020. är på väg åt fel håll. En viktig anledning till utanförskapet är att gapet mellan kompetenskraven på de lediga jobben och kompetensen bland de arbetslösa ökar. Trots bättre jobbmöjligheter väntas allt fler med kort utbildning eller med utbildning som inte passar behoven på arbetsmarknaden få det svårare att få jobb. De korta yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningarna som ges inom ramen för Arbetsförmedlingens verksamhet syftar till att underlätta för den enskilde att få eller behålla ett arbete och motverka att brist på arbetskraft uppstår på Både utvecklingen av andel i arbete efter avslutat program och effektstudier visar på kraftigt försämrade utfall för arbetsmarknadsutbildningar i följd. Andelen som går till arbete efter avslutad insats har fallit från före finanskrisen till . Effekten har legat nära noll , vilket innebär att arbetsmarknadsutbildning i genomsnitt inte ökat möjligheterna till jobb. Det är inte tillfredsställande givet syftet med insatsen och givet att det handlar om en dyr insats. kostade arbetsmarknadsutbildningarna , exklusive aktivitetsstöd. Det är ett slöseri med skattebetalarnas pengar som inte kan försvaras. I konstateras att det finns brister i Arbetsförmedlingens arbete med behovsanalys vid upphandling av arbetsmarknadsutbildning, att den arbetsmarknadsutbildning som upphandlas inte alltid motsvarar behoven av kompetens enligt myndighetens arbetsmarknadsprognoser, och att anvisningar till arbetsmarknadsutbildning inte alltid baseras på arbetsmarknadens behov eller individens förutsättningar. Vi instämmer liksom regeringen i bedömning att förmedlingskontoren i högre grad bör involveras i behovsanalysen, att det är viktigt att anpassa arbetsmarknadsutbildningen till regionala och lokala behov och arbetsgivarnas behov. Det räcker dock inte med att regeringen konstaterar det. Regeringen bör redan nu omfördela medel från arbetsmarknadsutbildningarna till mer effektiva insatser som verkligen leder till jobb så länge som resultaten i arbetsmarknadsutbildningarna inte förbättras.
mot · H3023408 · 2016-05-02 00:00:00 — med anledning av skr. 2015/16:165 om ekonomiska risker för staten i fråga om gruvavfall ställer sig bakom det som anförs i motionen om mineralersättningens koppling till frågor om finansiering av mark- och vattensaneringsåtgärder efter gruvbrytning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta krav på återställning efter prospektering och tillkännager detta för regeringen. har i en granskning kommit fram till att systemet med ekonomiska säkerheter för gruvverksamhet inte i tillräcklig utsträckning minimerar riskerna för att staten och därmed skattebetalarna ska behöva bekosta nödvändig efterbehandling av nedlagda gruvor. rekommenderar regeringen att bland annat utreda en långsiktig branschfinansiering av efterbehandling, kontroll och tillsyn av nedlagda gruvor när ställda ekonomiska säkerheter inte räcker till. Genomgången av de ekonomiska säkerheterna för gruvverksamhet som har gjort visar enligt att det totalt utfärdade säkerhetsbeloppet uppgår till . konstaterar att olika typer av bankgarantier står för av det totala säkerhetsbeloppet och att bankgarantier kräver en hög aktivitetsnivå hos tillsynsmyndigheten när det gäller att bevaka att säkerheten är giltig. Skiftande villkor om när bankens betalningsskyldighet inträder kan enligt påverka statens möjligheter att ta säkerheten i anspråk för att bekosta nödvändiga säkerhetsåtgärder. noterar att i de flesta fall där tillstånd till gruvverksamhet har beviljats har det inte krävts att den ekonomiska säkerheten har godkänts innan gruvverksamheten påbörjas. utgångspunkt är att en lönsam gruvverksamhet förutsätter att fyndigheten kan bära även kostnader för avfallshantering och efterbehandling av området. Detta prövas inte i samband med Bergsstatens prövning av ansökan om bearbetningskoncession. För att minska risken för att staten och därmed skattebetalarna ska tvingas bekosta utgifter för efterbehandling, bör regeringen överväga författningsändringar för att förtydliga att Bergsstatens prövning av bearbetningskoncession även ska innefatta kostnader för avfallshantering och efterbehandling. Då regeringen i sitt svar på meddelar att man inte gör bedömningen att en tidigare prövning av dessa kostnader skulle bli mer ändamålsenlig än dagens prövning, ser istället en möjlighet att tidigare ställda krav på ekonomiska säkerheter också kan bidra till en sållning av aktörer som vill verka i gruvbranschen. Genom att det från början står klart vid ansökan om bearbetningskoncession att företaget kan betala för avfallshantering och efterbehandling, och inte som i samband med prövning av miljötillstånd enligt , kan statens egna kostnader minimeras. Även när endast prospektering genomförts finns behov av återställning. Bland annat är det viktigt att inte kvarlämnade borrhål läcker ut gifter eller utgör en risk för skada på människor eller djur. Detta brister ibland . Kraven på och uppföljningen av återställning efter prospektering bör därför skärpas. Detta vill vi att regeringen ges tillkänna.
mot · H3023410 · 2016-05-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2015/16:173 Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Skolinspektionen bör ges ett särskilt uppdrag att följa upp huvudmännens ansvar att i första hand anordna modersmålsundervisning och studiehandledning inom den egna organisationen, och tillkännager detta för regeringen. Det har länge rått brist på modersmålslärare och studiehandledare. Detta har inneburit svårigheter att erbjuda elever den undervisning som de har lagstadgad rätt till. Mot denna bakgrund välkomnar vi propositionens förslag om att modersmålsundervisning och studiehandledning ska få överlämnas på entreprenad till en annan huvudman, samt att detta även ska gälla för modersmålsundervisning och studiehandledning genom fjärrundervisning. Vi vill dock betona att det måste göras ytterligare ansträngningar för att förbättra tillgången på modersmålslärare och studiehandledare. Här har både regeringen och huvudmännen ett ansvar. Exempelvis finns det många i landet som har såväl språk- som ämneskunskaper som lämpar sig för anställning som studiehandledare. För att modersmålsundervisning och studiehandledning ska få överlämnas på entreprenad ska, enligt propositionen, krävas att huvudmannen har gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organisationen. I propositionen föreslås att detta krav ska gälla även för den befintliga möjligheten för en enskild huvudman att överlämna modersmålsundervisning på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person. I den senare delen innebär alltså propositionens förslag en skärpning av befintlig lagstiftning. Detta välkomnar vi, då nuvarande reglering riskerar att leda till en situation som liknar sjukvårdens problem med stafettläkare. För att den föreslagna lagstiftningen ska fungera väl är det helt nödvändigt att alla huvudmän efterlever ovanstående bestämmelse. Lagstiftningen får inte innebära att huvudmännen minskar sina ambitioner att erbjuda modersmålsundervisning och studiehandledning inom den egna organisationen, efter de behov som finns. Skolinspektionen bör därför ges ett särskilt uppdrag att följa upp huvudmännens ansvar att i första hand anordna modersmålsundervisning och studiehandledning inom den egna organisationen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen.
mot · H3023412 · 2016-05-12 00:00:00 — Den är en kraftig minskning , trots att den restriktiva politik som beskrivs i lagförslaget ännu inte införts. Att lagförslaget skulle minska antalet människor som söker asyl i ytterligare är knappast troligt. Regeringen presenterar inte heller någon analys för den slutsatsen. Att antalet asylsökande har minskat innebär lägre kostnader för staten och mindre belastning på myndigheter, men det kan inte påstås bero på den föreslagna lagen. Flera remissinstanser gör också en helt annan bedömning av lagens konsekvenser. De tidsbegränsade uppehållstillstånden som ska omprövas kommer att leda till en större belastning på . Överklagandena väntas öka, både som följd av att myndigheter och domstolarna måste hantera en ny lag med oprövad rättstillämpning, men också då allt fler kommer att vilja överpröva asylgrunden eftersom flyktingstatus kommer att vara mycket mer fördelaktigt än status som alternativt skyddsbehövande. Arbetsförmedlingen kommer troligen också att belastas ytterligare då etableringsplaner kommer att behöva förnyas och omarbetas p.g.a. de tidsbegränsade uppehållstillstånden. Även ambassaderna väntas få en ökad belastning. Flera remissinstanser lyfter också upp risken för en ökning av hot och våld i samband med asylprocesserna och på boendena. Andra kostnader och konsekvenser som inte nämns i regeringens beskrivning av förslaget är det lidande som den nya lagen kommer att skapa. De inskränkningar i människors möjligheter att få skydd undan krig och förtryck samt den splittring av familjer som föreslås kommer, om de genomförs, att få långtgående konsekvenser för ett stort antal människor och för det svenska samhället. Att leva i ovisshet över sin egen och sina anhörigas framtid påverkar både individen och dennes omgivning. Att få sin asylansökan avslagen innebär i många fall en total katastrof. Om dessa konsekvenser skriver inte regeringen i sitt lagförslag.
mot · H3023413 · 2016-05-12 00:00:00 — med anledning av prop. 2015/16:173 Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål avslår proposition 2015/16:173 Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål. är i grunden positivt inställda till fjärrundervisning – inte minst för de möjligheter som en sådan typ av undervisning ger små skolor på landet, eller kommuner i glesbygden. Vi vill enligt våra egna förslag använda modersmålslärarna till svenskundervisning i stället för modersmålsundervisning, vilket ligger utanför ramarna för detta ärende. Skall vi ändå bedriva modersmålsundervisning ser vi fjärrundervisning som en framkomlig väg under rådande förhållanden. Dock pekar Lagrådet på mycket allvarliga brister i beredningen av detta förslag. Lagrådets kritik rör bristande remisshantering, bristande analys av hur förslaget följer personuppgiftslagen, att vanliga beredningskrav är satta åt sidan med mera. Även om situationen är alarmerande med höstens flyktingvåg tagen i beaktande, måste förslag som rör undervisning i den svenska skolan beredas ordentligt. Därför yrkar vi att förslaget avslås för att beredas på ett fullödigt sätt.