mot · H4023507 · 2016-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:21 Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att minska underhållsskulden för både vägar och järnvägar till 2029 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för resurser säkerställa att de enskilda vägarnas ska ha en bra standard, rätt sträckning och god bärighet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva förutsättningarna för regionalt ansvar för lågtrafikerade banor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om byggandet av höghastighetsjärnvägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om färdigställande av Norrbotniabanan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningen om effektivare planering av vägar och järnvägar bör utvärderas i syfte att öka effektiviteten och produktiviteten av investeringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid beslut om investeringar och upphandlingar i väg och järnväg ska göra en bred analys av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att utveckla de samhällsekonomiska kalkylmodellerna vad gäller infrastrukturinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs starkare incitament för en omställning av alla transporter för att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja förnybara drivmedel med ökad inblandning och kvotpliktssystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en skatt på avstånd, en vägslitageavgift, skulle skada svenskt näringsliv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i stället för att arbeta för nationella incitament till internationella transportslag ska vara pådrivande inom Internationella civila luftfartsorganisationen (), Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och EU för att skapa internationella lösningar där flyget och sjöfarten kan bära sina utsläpp och sin klimatpåverkan, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtgärder ska vidtas för att säkerställa att längre och tyngre lastbilar och tåg skyndsamt tillåts på ett tillräckligt, funktionellt och sammanhållet väg- och järnvägsnät i hela och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av ett helhetsgrepp kring cykelfrågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pausa införandet av det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försöksverksamhet för självkörande bilar ska regleras i en särskild lag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att ta fram en strategi för en fortsatt utbyggnad av elvägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett helhetsgrepp och en långsiktig strategi behövs kring elektrifiering av transporter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att se it som det femte transportslaget jämte väg, järnväg, sjö- och luftfart och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att peka ut ett antal infrastrukturprojekt som lämpar sig för alternativa finansieringslösningar OPS och motsvarande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att privat kapital och pensionsfonder bör ges möjlighet att investera i infrastruktur i och tillkännager detta för regeringen. är EU:s till ytan tredje största land och det land som har längst avstånd mellan landsändarna. För att bibehålla och fortsätta utveckla ett konkurrenskraftigt krävs en fungerande infrastruktur. Det är viktigt för att företag ska kunna frakta sina varor, så att människor enkelt ska resa till och från och inom och så att det enkelt går att pendla till arbetet. En fungerande infrastruktur är hela blodomlopp som binder samman landet. Därför är det avgörande att vi vårdar den infrastruktur vi har som nya satsningar görs för att stärka transportsystemet. I arbetet för att nå en hållbar utveckling av vårt samhälle spelar infrastruktur en viktig roll. Genom att satsa på klimat- och miljösmarta lösningar kan vi utveckla och behålla vår konkurrenskraft på att hållbart sätt. Alliansen tror inte på att ställa olika transportslag mot varandra, vi behöver både flyg, järnväg, väg, sjöfart och inte minst i våra städer även cykel för att människor ska kunna arbetspendla och resa, för att företag ska kunna ta emot och skicka sina varor och för att sammanlänka hela . Alliansen tror i stället på att nyttja varje transportslag så effektivt som möjligt och ligga i framkant vad gäller morgondagens lösningar för att våra transportslag ska vara så klimatsmarta som möjligt. Regeringens transportpolitik urholkar svensk konkurrenskraft och slår mot jobb och tillväxt i hela landet. Utgångspunkten är att höja skatter och fördyra för transporter, vilket slår hårt mot människor och företag som saknar alternativ. Det kommer i förlängningen att försvaga svensk tillväxt och försämra förutsättningarna för ett land som redan har bland längsta avstånd och långt till marknaderna i . är beroende av konkurrenskraftiga transporter. Vi säger därmed nej till att införa en kilometerskatt för lastbilar. Det vore en ren straffskatt på avstånd och skulle slå hårt mot jobb, företagande och tillväxt i hela landet. Vår skogs- och basindustri skulle drabbas av ökade transportkostnader och skulle få svårare att hävda sig i en allt tuffare global konkurrens med de långa avstånd vi dessutom har. kommer aldrig att kunna dras till varenda ort, skogsglänta eller matbutik och att införa en straffskatt som slår hårdast mot de som saknar alternativ är ett skadligt sätt att bedriva transportpolitik på. Vi vet ännu inte hur den exakta utformningen av skatten kommer att se ut. Inledningsvis diskuterades en nivå på per mil och i Socialdemokraternas infrastrukturmotion uppges att införandet av en kilometerskatt för tunga lastbilar skulle ge . vet vi att utredaren även studerat en nivå på hela per mil. Så kraftigt höjda transportkostnader skulle innebära ett dråpslag mot svensk industri men också i förlängningen övervältras på konsumenterna i form av höjda priser på varor och exempelvis livsmedel, särskilt på landsbygden. Kilometerskatten slår mot en hårt ansatt åkerinäring som har svårt att konkurrera med omvärlden och mot 63 000 lastbilschaufförer som är ett av vårt lands vanligaste yrken. Flyget är ett oslagbart transportmedel när det kommer till att transportera människor längre sträckor . Ur ett infrastrukturellt kostnadsperspektiv är det även ett effektivt transportmedel då flyget inte behöver några anlagda vägar eller järnvägar för att kunna ta sig fram. I ljuset av att är det land i som har längst mellan landsändarna och är relativt glesbefolkat, är vikten av goda flygförbindelser än mer betydelsefull. Därför tror vi inte på straffskatter på avstånd i form av den av regeringen aviserade nationella flygskatten. Det är en skatt på mobilitet som skulle skada konkurrenskraft och försämra tillgängligheten i vårt land. Både och har infört för att därefter avskaffa en nationell flygskatt eftersom de samhällsekonomiska konsekvenserna var mycket negativa. fattade den internationella luftfartsorganisationen beslut om ett globalt klimatstyrmedel för det internationella flyget. Vi välkomnar beslutet då det enda sättet att verkligen kunna hantera klimatutmaningen är genom ökat samarbete och internationella avtal. Beslutet innebär att det internationella flyget kommer att bidra till att nå mål om minskade utsläpp. När vi nu nått en överenskommelse om ett internationellt system så förutsätter vi att regeringen omprövar sitt beslut att införa en nationell flygskatt. Globala utmaningar kräver globala lösningar, inte nationella särregler. Höjd bensin- och dieselskatt Regeringen har utöver vanlig indexering infört en årlig uppräkning av bensin- och dieselskattesatserna. Denna överindexering och skattehöjning kommer att driva upp bensinskatten. Alla de som är beroende av bilen för jobb och försörjning ska inte straffas för att man bor utanför storstäderna eller långt från en tågstation. behöver en ansvarsfull och verklighetsförankrad transportpolitik som inte ensidigt baserar sig på jobb- och tillväxthämmande skattehöjningar. Regeringen bedriver en allmänt vägfientlig politik Det är tydligt att den nuvarande regeringen nedprioriterar det svenska vägnätet och att tillåtits få ett alltför stort inflytande. I infrastrukturpropositionen anslår regeringen till vägunderhåll, vilket inte är en tillräcklig nivå. Detta trots att betonat att vi riskerar att bygga upp en underhållsskuld på vägsidan om vi inte hanterar underhållet på rätt sätt. generaldirektör kommenterade detta till med ”Det här motsvarar inte vad vi sa” som hennes bedömning är att viss del av vägnätet därmed kommer att släpa efter och tappa i funktion. förklarade även att följden blir att mer lågtrafikerade vägar kommer få sänkt standard. I vårändringsbudgeten valde regeringen att minska vägunderhållet med för det innevarande året. Det är en kraftig nedskärning som får konsekvenser i samtliga regioner, vilket har bekräftat. har även bekräftat att regeringens nedskärning leder till att vägnätets underhåll blir än mer eftersatt. De delar som främst påverkas är det lågtrafikerade landsbygdsvägnätet som ligger längre ned i prioritering. innebär det att slaget är som hårdast mot de delar av landet där mycket talar för att bilen kan vara det enda alternativet för att transportera sig. Det kanske mest publika exemplet på att regeringen inte klarar av att hantera vägfrågor var när man 2014 valde att stoppa bygget av Förbifart . Alliansen motsatte sig detta starkt vilket senare ledde till att en riksdagsmajoritet tvingade regeringen att återuppta byggandet. Kostnaden för att regeringen försenade bygget av Förbifarten uppgick totalt till av skattebetalarnas pengar. Regeringen agerade ansvarslöst i frågan då man vid ett tidigt stadium visste med sig att man hade en majoritet av emot sig i den här frågan men ändå tog beslutet att stoppa bygget. Agerandet ledde till att infrastrukturminister och sedermera blev prickad av konstitutionsutskott. I infrastrukturpropositionen uppger regeringen att staten ska ta det samlade ansvaret för kontroll och utförande vid underhållet av de svenska järnvägarna. presenterades den största översyn av svensk järnväg som någonsin utförts. Utredaren ekonomie doktor gav tillsammans med en rad tunga företrädare för transportnäring, industri och samhälle en rad förslag som skulle både stärka och öka effektiviteten på spåren. Att regeringen inte på sedvanligt sätt har remitterat utredningen utan begravt den på departementet är respektlöst inte bara mot det gedigna arbete som genomförts och tågbranschen som ser stora behov av förändringar, utan även mot de företag och människor som drabbas av tågens förseningar eller urspårningar. Regeringens stora ord om höjning av underhållet blir ett luftslott när man i samma veva inte har för avsikt att komma till rätta med de många organisatoriska brister som finns och få så mycket underhåll som de pengar som satsas. Att regeringen varken har förmågan eller viljan att använda skattebetalarnas pengar effektivt visas även av infrastrukturministerns ambition att återförstatliga järnvägsunderhållet. All forskning och utredning som görs om ämnet visar att det är en utveckling åt fel håll. Den ökade kvalitet och sjunkande kostnadsbild som blir resultatet av konkurrensutsättning genom upphandling verkar regeringen inte vara intresserad av. Enligt en studie från har konkurrensutsättningen genom upphandling lett till sänkta kostnader med . har många organisatoriska brister men att det är många aktörer som är med och bidrar till utveckling och innovation är inte problemet. På vägsidan har underhåll upphandlats i konkurrens och fungerar mycket bra. behöver få bättre kunskap om hur man gör goda upphandlingar för att vi ska kunna säkerställa mesta och bästa möjliga underhåll per investerad skattekrona. Det är positivt att tar ett mer samlat ansvar för verksamheten vilket inkluderar besiktningsverksamheten. Men ett fullständigt återförstatligande är inte rätt väg att gå. Underhåll/vidmakthållande av väg och järnväg Person- och godstransporter på de svenska vägarna och järnvägarna samt via flyg och sjöfart ökar . Städer, landsbygd, näringsliv och i princip varenda invånare är beroende av att dessa ska fungera. Underhållet av vägar och järnvägar är tyvärr eftersatt på många sträckor som belastningen ökar. Därför är det angeläget med fortsatta satsningar på underhåll. dubblade i alliansregeringen satsningarna på järnvägens drift och underhåll jämfört med tidigare socialdemokratiska regeringar. Behoven är dock fortsatt stora. I propositionen finner vi många textrader vi är eniga om, såsom att fungerande godstransporter är viktiga och att bärighet och tjälsäkring av vägar är angelägna. Regeringen använder stora ord vad gäller ökningen av medel till underhåll av infrastruktur men vid närmare granskning av siffrorna är det tydligt att underhållsskulden ökar med regeringens föreslagna finansieringsram. I eget inriktningsunderlag för vidmakthållande av väg och järnväg förklaras dels den summa som måste till för att bibehålla dagens funktionalitet , dels den nivå som behövs för att hålla funktionaliteten på dagens nivå inklusive återtagande av eftersläpning . saknas för att återhämta infrastrukturens skick och för att behålla dagens funktionalitet (förslag i Vidmakthållande – Underlagsrapport till Inriktningsunderlag 2018–2029, jämfört med anslag i prop. 2016/17:21). Vad som dock behöver tas i beaktande är att transportbehovet förväntas öka , och att dagens funktionalitet inte kommer att räcka till . Propositionen bygger därmed in fortsatta brister i hela transportsystemet med avsevärt risktagande för raserad funktionalitet i väg- och järnvägsnätet utanför storstadsområdena och de större mest prioriterade stråken. vill inte se en undermålig järnväg . Inte heller vill vi se en situation där av vägnätet är sämre än , vilket riskerar blir resultatet av regeringens politik. vill se vägar och järnvägar som är funktionellt bättre och effektivare än och som näringsliv och människor vågar lita på. Genom att bl.a. säga nej till stadsmiljöavtalen och genom att pausa införandet av ett ännu icke färdigutvecklat signalsystem (ERTMS) vill vi möjliggöra en högre finanseringsram för vidmakthållande och underhåll, med betoning i planeringsperioden. Sammantaget bedömer att 15–kan frigöras för detta. Med en framtung inriktning möjliggör vi en tidigare upprustning, en bättre driftsekonomi och hushållning med offentliga medel, vilket innebär minskade kostnader längre fram för avhjälpande underhåll. Särskilt bör de tidiga satsningarna fokusera på väg, eftersom regeringens föreslagna ökning av är en oacceptabelt låg inriktning. vill se större satsningar men vi efterlyser även en effektivare organisation för underhållet. Tack vare att järnvägens underhåll och investeringar numera och i ökande utsträckning upphandlas genom konkurrens har våra skattemedel kunnat användas effektivare. Enligt en rapport från VTI har konkurrensutsättningen genom upphandling lett till sänkta kostnader med , med bibehållen kvalitet. Trots att experter och regeringens egen utredare är positiva till den konkurrensutsatta upphandlingen av underhållsåtgärder har regeringen beslutat om ett återförstatligande av järnvägsunderhållet. Regeringens beslut strider mot en samlad expertis och innebär ett ineffektivt användande av skattemedel. menar att regeringen bör främja fortsatt konkurrens vad gäller investeringar och underhållsentreprenader av järnvägen för att ge fortsatta förutsättningar för ökad kostnadseffektivitet. presenterades den största översyn av svensk järnväg som någonsin utförts. Utredaren gav tillsammans med en rad tunga företrädare för transportnäring, industri och samhälle en rad förslag som skulle både stärka och öka effektiviteten på spåren. Givet de effektiviseringsbehov som finns är det mycket anmärkningsvärt att utredningens slutsatser inte återfinns i regeringens Infrastrukturproposition och att regeringen inte tar utredningens resultat på allvar och i stället aviserar att man inte kommer låta slutbetänkandet gå på remiss. En väl fungerande infrastruktur är en grundläggande förutsättning för att hela landet ska ges förutsättning att leva och utvecklas. De enskilda vägarna, en mycket omfattande del av den svenska transportinfrastrukturen som säkerställer tillgängligheten för boende och industri, är en viktig del i detta. Regeringen skriver i propositionen att de enskilda vägarna för många orter är det enda transportalternativet. Det är de enskilda vägarna som möjliggör att en miljon människor kan påbörja och avsluta sin resa till jobb och hem. ger de oss tillgång till exempelvis friluftsliv och är en förutsättning för stora delar av vår besöksnäring. Det svenska vägnätet består av enskilda vägar, medan endast är statliga och 4 kommunala. Ansvariga för de enskilda vägarna är väghållarna, exempelvis enskilda markägare, vägföreningar eller samfällighetsföreningar. Av dessa får 7 statsbidrag som ska bidra till att vägarna tillgodoser behoven, är publikt tillgängliga och håller en hög transportkvalitet. Givet att propositionens skrivningar åtföljs av reala anslag i ett senare regeringsbeslut välkomnar skrivningarna om vikten av fortsatta satsningar på bärighet och tjälsäkring, vilka gör det möjligt att upprätthålla full bärighet året runt på de vägar som bedöms som viktiga för näringslivet. De enskilda vägarna är även mycket betydelsefulla ur ett godstransportperspektiv. Det är därför viktigt att de enskilda vägarna ges förutsättningar att klara av att rusta sig inför införandet av 74-tonslastbilar på de svenska vägnäten, till förmån bl.a. för en väl fungerande konkurrenssituation för svensk skogsindustri. Enskilda vägar är även en viktig förutsättning för övriga råvarutransporter. Många tunga transporter går på enskilda vägar både för jord- och skogsbruk samt övrig industri. medverkade i alliansregeringen till ett kraftigt ökat stöd till de enskilda vägarna och anser att de enskilda vägarna ska fortsätta främjas. Det finmaskiga vägnätet måste ha en hållbar och bra standard för bärighet och belastning. Därför måste prioritetsgraden för de enskilda vägarna höjas och förutsättningar ges för att upprätthålla och utveckla dessa vägar. En väl fungerande infrastruktur är en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd. De enskilda vägarna är en viktig del i detta, och inte minst den förvaltning som sker genom samfällighetsföreningar och vägföreningar. Det statliga ansvaret i denna förvaltning har visat sig vara både dyr och avancerad. () har därför föreslagit regeringen att utreda förenklade och rättssäkra regler för ändring av inaktuella andelstal efter förebild från . är det som är ansvarig för att andelstalen blir rättvisa och följer regelverket, enligt vad samfällighetsföreningarna ansöker om. Ett av de viktigaste förslagen i den finska modellen innebär i stället att föreningarna ges förtroendet att själva fastställa ändringar av andelstal när det sker förändringar utefter en väg, t.ex. när ett fritidshus övergår till helårsboende eller tvärtom. Ytterligare en förenkling skulle ske om detta kan utföras via ett digitalt verktyg. Förhoppningen är att det skulle underlätta för de av föreningarna som avstår från att ansöka om ändringar hos Lantmäteriet, dels på grund av att det är orimligt dyrt, dels på grund av att handläggningstiderna bara ökat . Förslaget bör kunna innebära en minskad byråkrati i en omfattning av , dessa pengar kan i stället användas till att göra skillnad för det enskilda vägnätet. Vi föreslår därför att det skyndsamt bör utredas hur REV:s förslag till regelförenkling enligt ovanstående kan implementeras i . genomförde en utredning av de lågtrafikerade banornas betydelse i järnvägssystemet. Utredningen påvisar att det i många fall behövs stora utbyten av framför allt gammal räls, vilket kommer att generera stora kostnader. En handfull banor har även identifierats där det bedöms att det kommer att krävas en höjd funktionalitet . På ett fåtal banor är bedömningen också att det kan räcka med lägre funktionalitet, då det inte finns någon efterfrågan för att trafikera banorna . anser att man nu bör överväga att låta regionerna ta ett ansvar för beslutanderätt och förvaltning av lågtrafikerade delar av järnvägssystemet. En grundläggande förutsättning för detta är självklart att /staten först gör rätt bedömningar av och också varaktigt avsätter erforderliga resurser för det eftersatta underhållet av dessa järnvägssträckor. Ett regionalt ansvarstagande skulle, enligt vårt sätt att se det, öppna upp för en effektivare förvaltning kopplad till övrigt regionalt utvecklingsarbete i regionernas länstrafikplaner och öppna för en möjlighet till att medfinansiera denna del av järnvägssystemet med resurser från EU:s strukturfondsprogram. Modellen har med framgång tillämpats i och . En grundförutsättning för detta är att staten kan garantera och försäkra den delfinansiering som krävs. stora avstånd gör att vi är helt beroende av ett fungerande flyg och möjlighet för näringslivet att lätt kunna ta sig till och ut i världen. De regionala flygplatserna binder samman , skapar arbetstillfällen och ökar möjligheterna till turism i hela landet. Därför är det viktigt att regeringen systematiskt arbetar för att stärka villkoren för svenskt flyg. Då genomför granskningar av en rad regionala flygplatser som erhåller statsstöd råder en osäkerhet kring hur framtiden ska bli för dessa. Vi förutsätter att regeringen tar i beaktande de problem som de regionala flygplatserna upplever i sin kommande flygstrategi. Alliansen menar att regeringen bör värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad. En väl utbyggd infrastruktur knyter ihop och skapar förutsättningar för fler jobb och företag i hela landet. Arbetsmarknadsregioner breddas, det möjliggör fler hållbara transporter, minskad klimatpåverkan och att nya bostäder växer fram. Snabbare tåg skapar dessutom möjlighet till enklare och effektivare pendling. Det handlar om modern, grön infrastruktur som knyter samman och som därför har en positiv inställning till. räcker den svenska järnvägens kapacitet inte till, varken i norra eller . En kraftig tillväxt i tågtrafiken har lett till högt kapacitetsutnyttjande och eftersatt underhåll som järnvägen varit i behov av ytterligare förstärkningar vad gäller drift och underhåll. Denna situation gör systemet mycket känsligt för störningar, både planerade, tekniska och väderberoende. Slutresultatet blir låg pålitlighet och lågt förtroende för tåg, såväl för persontrafik som för den stora mängd gods som måste transporteras på järnväg. är övertygade om att det krävs kraftiga satsningar på både nyinvesteringar i räls för exempelvis kapacitetshöjningar och driftsäkerhet men även satsningar på tillgänglighet i transportinfrastrukturen och på drift och underhåll av befintlig sådan i hela landet.