mot · H4023349 · 2016-10-05 00:00:00 — Utredningen fann en efterfrågan på möjligheten att ta större ansvar för vissa yrkesutbildningar med stor betydelse för arbetsmarknaden som riskerar att nedprioriteras inom utbildningssystemet. Utredningen föreslog inrättandet av branschskolor för små yrkesområden inom branscher som har svårt att klara sin kompetensförsörjning. För att garantera kvaliteten i utbildningen ska en branschskola rekommenderas av en branschorganisation eller ha ett brett samarbete om utbildning med flera arbetsgivare inom branschen. För att kunna verka som utbildningsanordnare branschskola ska verksamheten vara godkänd av . Verksamheten med branschskolor föreslås inledas med en försöksverksamhet. mening är att branschskolorna har potential att främja övergången från skola till yrke på ett bra sätt för branscher som annars lider av rekryteringsproblem. För att ytterligare förbättra möjligheten för dem som står långt bort från arbetsmarknaden att hitta en väg tillbaka till arbete vill införa matchningsanställningar enligt den modell som presenterades i utredningen – nya vägar till jobb (A 2014:D). En matchningsanställning innebär att den arbetssökande får en anställning hos ett av staten upphandlat rekryteringsföretag och stöd genom en kombination av handledning och kompetensutveckling. Det är rekryteringsföretaget som har arbetsgivaransvaret men ska också arbeta aktivt för att den arbetssökande ska få en anställning hos en annan arbetsgivare. Matchningsanställningar kan fungera som ett komplement till andra insatser i jobb- och utvecklingsgarantin. Vi är övertygade att detta är en bättre och mer ändamålsenlig modell än de extratjänster som regeringen väljer att satsa på. Att skapa nya vägar till jobb för arbetslösa och att ta till vara på de långtidsarbetslösas arbetskraft på bästa sätt är ett långsiktigt arbete som kräver genomtänkta åtgärder. Det finns flera olika former av lönesubventionerade anställningar för personer som varit utan arbete . Trots möjlighet till höga lönesubventioner är det många arbetsgivare som inte anställer med dessa stöd på grund av en osäkerhet om hur väl personen kommer att fungera i verksamheten. Matchningsanställningar är ett sätt minska denna osäkerhet och målsättningen är att risken för att människor permanent stängs ute från arbetsmarknaden kraftigt ska minska. Vi föreslår att utformning av matchningsanställningar tas fram för att finnas på plats . Vi avsätter därför 81 miljoner för ändamålet , vilket successivt ökas till 194 miljoner 2020. Insatser för personer med nedsatt arbetsförmåga Även om stått sig bra genom de internationella krisåren, och har en relativt låg arbetslöshet i jämförelse med många andra länder, finns det grupper som halkar allt längre ned i ansökningshögarna på arbetsgivarnas skrivbord. Personer med olika former av arbetshinder – psykiska, neuropsykiatriska och fysiska funktionsnedsättningar, sociala skäl eller med en lång tids sjukskrivning i bagaget. De som behöver ett arbete inte endast för sin försörjning, utan behov av att få finnas i en arbetsgemenskap, där inte är likadana utan där vardag skiljs från helg, där fritiden blir en ledighet – inte en daglig svårighet. Ett flertal arbetsmarknadspolitiska stödåtgärder ryms under beteckningen åtgärder för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Det finns ett flertal olika typer av statligt stöd vid anställning av personer med nedsatt arbetsförmåga. Begreppet är inte rättvisande sett till den mycket heterogena grupp individer som ryms inom det. De största formerna är lönebidrag och trygghetsanställning. Med lönestödet kan en arbetsgivare anställa en person med nedsatt funktionsförmåga och för det mottaga en ersättning som finansierar delar av lönekostnaden. Gemensamt syfte för de olika lönestöden är att kompensera arbetstagarens grad av nedsatt arbetsförmåga. Till exempel erhåller någon med 70 procents nedsatt arbetsförmåga ersättning. Cirka 76 000 personer har en anställning med någon form av lönestöd. Uppföljningar av lönestöd visar att många personer har en anställning med detta lönestöd trots att tanken är att bidraget ska löpa i endast . Taket för denna ersättning är . Beloppet har inte räknats upp . Avsikten med en lönestödsanställning är inte att ersättningsbeloppet ska utgöra taket för personens löneutveckling. Så har det dock i praktiken blivit. I den så kallade (SOU 2012:31) presenterades ett förslag om att höja lönestödsgrundande lönekostnaden. När genomförde en undersökning och tillfrågade företagare vilket det viktigaste hindret för att anställa någon med en funktionsnesättning, framträdde taket för den bidragsgrundande lönekostnaden. Ett högre ekonomiskt stöd skulle sannolikt ge fler möjlighet till anställning. Det skulle också öka legitimiteten för de särskilda lönestöden och stärka sambandet mellan individens arbetsförmåga och lönesubventionens storlek. Insatsens effekt undergrävs och sambandet tappas när arbetsgivaren inte kompenseras. Regeringen har aviserat ökningar av lönestödet, vilket inkluderar lönebidrag såväl som trygghetsanställning, utvecklingsanställning och offentligt skyddat arbete. Ökningarna är dock otillräckliga för att gå utredningens krav till mötes. vill i högre grad gå utredningen till mötes. Vi matchar regeringens anslagsökning men föreslår en ytterligare höjning med . Höjningen medför att den bidragsgrundande lönekostnaden för lönestöd stiger från till . är en statligt ägd aktör som skapar meningsfulla och utvecklande arbeten åt personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. förutsättningar att introducera framförallt unga till arbetsmarknaden skulle förbättras om de gavs möjlighet att erbjuda tillfälliga anställningar. Detta givetvis under förutsättning att anställningstryggheten inte försämras för dem som är anställda i . För att fler ska kunna få jobb inom och för att arbetslösheten i målgruppen ska minska, satsar i likhet med regeringen så att anslaget ökar med 2017 och med 2018–2020. De arbetsintegrerande sociala företagen De arbetsintegrerande sociala företagen (ASF) ger ca 8 000 personer arbete, arbetsträning och rehabiliterande insatser. Förra regeringen lade fram en handlingsplan för socialt företagande 2009, med , , och – Kommuner och Landsting, för att fler ska inse potentialen i att skapa företag där människor med arbetshinder kan få möjlighet att arbeta av sin förmåga; att få börja man orkar och kan jobba. Nuvarande regering har också satt en handlingsplan i sjön , men som dock inte följs upp i budgetpropositionen. Idén med arbetsintegrerande sociala företag är att ge en långsiktig plats för personer som oftast inte haft ett arbete . Många har dåliga erfarenheter av att få delta i ett projekt , sedan är det antingen ingenting som händer, eller möjligen ett nytt projekt igen . Verksamhetsidén för ASF är enkel; ju mer intäkter företaget har, desto fler går att anställa för egna medel, och därigenom kan personer gå från bidrag till egen försörjning. Men skillnaden är att organisationen kräver handledare som kan hantera situationer som oftare uppstår i de arbetsintegrerande sociala företagen än på andra arbetsplatser, i och med att medarbetarna har sina unika förutsättningar, och kräver mera stöd i arbetet. För att stödja utvecklingen på arbetsmarknaden för dem i störst behov av att få jobba av sin förmåga, krävs varaktiga lönestöd för dessa nyckelpersoner i ASF. avsätter till socialt handledarstöd under anslag 1:14. Den särskilda löneskatten för äldre Under alliansregeringen togs den särskilda löneskatten för äldre, motsvarande , bort. Andelen personer i som jobbar är den högsta inom EU och Efta. Enligt föreningen arbetar nästan 100 000 fler seniorer jämfört med då antalet sysselsatta i åldersgruppen var 78 000, motsvarande siffra var 177 000. Forskningen visar att äldre har bättre förutsättningar att fortsätta arbeta än tidigare generationer. Med den nya regeringen återinfördes löneskatten /16, det blev dyrare att anställa någon som är . Kritiken från tunga remissinstanser som Arbetsförmedlingen, och var stor. Särskilt lyfte man fram risken för att äldre, som redan har svårt få jobb, blir mindre attraktiva på arbetsmarknaden. behöver ett förlängt deltagande på arbetsmarknaden. Den demografiska försörjningskvoten är ett mått på hur stor andel av befolkningen som inte är ekonomiskt aktiv i förhållande till den som är det. Ju större kvoten är, desto större är utmaningarna när det gäller finansieringen av välfärdssystemet. var försörjningskvoten 0,71. Med andra ord försörjde varje förvärvsarbetande i genomsnitt 0,71 personer utöver sig själv. Antalet barn som föds ökar inte i samma takt som medellivslängden, vilket innebär att kvoten beräknas öka. beräknas den ligga närmare 0,80 (Rapport från 2013/14: RFR8). Fler äldre på arbetsmarknaden motverkar också stereotypa bilder kring äldre arbetskraft där de anklagas för att inte vara anpassningsbara eller mottagliga för kunskap. I själva verket är ett reducerat deltagande av äldre på arbetsmarknaden ett monumentalt tapp i kompetens för en rad viktiga yrkesroller. När den erfarne revisorn eller ingenjören väljer att gå i pension tappar ofta deras organisation ett ankare som tillfört värden för hela organisationen. En invändning mot att uppmuntra fler äldre att stanna kvar i arbetslivet är att de skulle stå i vägen för ungdomar som vill in på arbetsmarknaden. Det finns dock ingenting som tyder på att arbetsmarknaden fungerar så. Olika jämförelser mellan både och amerikanska delstater visar att med en hög sysselsättningsgrad bland äldre följer också en hög sysselsättningsgrad bland yngre. Antalet arbeten är inte fast utan ökar när fler vill arbeta. ”Många äldre i arbetskraften hjälper till att hålla hjulen igång. 67-åringen som fortsätter är 22-åringens bäste vän på arbetsmarknaden” som skriver i . Den höjda skatten är en skatt på äldres flit och minskar drivkrafterna för äldre att stanna kvar på arbetsmarknaden vilket gör att mister värdefull kompetens. vill därför att den särskilda löneskatten återigen tas bort. För att ytterligare främja att äldre stannar kvar på arbetsmarknaden vill dessutom att det särskilda jobbskattavdraget som äldre haft från det att de fyller , sänks till . Arbetsrätten reglerar förhållande mellan arbetstagare och arbetsgivare. står bakom den svenska modellen, där svenska kollektivavtal verkar tillsammans med lagregler, och anser att den fungerar bra och bör värnas. anser vi att bör bejaka en öppnare arbetsmarknad, både inom unionen och i förhållande till övriga världen. Inte minst med tanke på den åldrande befolkningen kommer länder att vara i behov av att människor från andra länder vill arbeta i unionens medlemsländer. Med utgångspunkt från att arbetsmarknadens funktionssätt såväl som lönebildningen är en gemensam angelägenhet för arbetsmarknadens parter såväl som den politiska sfären fördes under alliansregeringen trepartssamtal i syfte att komma till överenskommelser för att fler ska kunna komma till arbete. Om samma syfte kan vara vägledande i nya samtal bör de nu nedlagda trepartssamtalen återupptas. Skyldighet att rapportera in kollektivavtalsvillkor till Arbetstagarnas och företagens rörlighet över gränserna skapar möjligheter för många, såväl människor som företag, att utvecklas. Studier visar att arbetskraftens rörlighet mellan medlemsländerna har haft betydande positiva effekter för tillväxten i såväl mottagande medlemsländer som i ursprungsländerna. Den fria rörligheten har stor betydelse för att få fler EU-medborgare i arbete. Den gemensamma marknaden inom EU är enligt vår mening nödvändig i då utmanas av tillväxtekonomier i andra delar av världen. För är det särskilt viktigt att värna öppenhet länder emellan – en exportberoende ekonomi har inte råd att bygga upp murar mot andra länder. För arbetstagare som arbetar i företag som tillhandahåller tjänster tillfälligt i finns särskilda regler i utstationeringsdirektivet som genomförts i svensk rätt genom utstationeringslagen. Dessa regler säkerställer ett extra skydd för utstationerade arbetstagare i utöver det skydd som de har i sitt hemland. I gäller arbetstidslagen och arbetsmiljölagen och kan ta strid för att lönen och andra villkor som ingår in den så kallade ”hårda kärnan” ska vara i nivå med svenska kollektivavtal. Vi anser i allt väsentligt att dessa regler fungerar väl. För att underlätta för utstationerade företag att göra rätt och för utstationerade arbetstagare att ta tillvara sina rättigheter är det viktigt att dessa vet vad som gäller på svensk arbetsmarknad. Sådan information måste de kunna ta del av innan de kommer till . För att detta ska vara möjligt måste svenska kollektivavtalsvillkor finnas lätt tillgängliga. Regler om detta har funnits sedan ”lex ” infördes. Enligt lagen ska en arbetstagarorganisation ge in sådana kollektivavtalsvillkor till som organisationen kan komma att kräva med stöd av stridsåtgärder. Detta har dock skett i helt obetydlig omfattning, vilket inte är acceptabelt. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att bestämmelsen om att kollektivavtal ska lämnas in till måste sanktioneras, antingen med en sanktionsavgift eller någonting motsvarande. Detta bör ges regeringen tillkänna. Utöka undantaget i LAS Med ekonomins tvära kast krävs att företagen har god omställningsförmåga. En utebliven order kan med ett penndrag försätta ett annars expanderande och lönsamt företag i kris. Företag måste kunna ställa om och behålla nyckelpersoner vid förändrade villkor för företaget. Annars utgör bristen på flexibilitet ett skäl för många företag att tveka inför att anställa när utsikterna ser ljusare ut. För att främja ett flexiblare arbetsliv där företagen har bättre förutsättningar att hantera dagens förutsättning bör undantagen från turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd (LAS) därför utökas till fyra personer. Det skulle därmed dubblera undantaget från hur det ser ut . Det nuvarande undantaget görs för två anställda i företag med upp till tio anställda och har varit betydelsefullt för företags benägenhet att våga anställa även i tider då konjunkturen kan tyckas bister. vill att undantaget ska utökas så att det gäller för fyra personer oavsett företaget storlek. har förhållandevis få strejker, men flera andra konflikter på arbetsmarknaden. Fler och fler anställda och företag hamnar i avtalslösa tillstånd när ett avtal löpt ut. Hot om konfliktåtgärder förekommer fortfarande i stor utsträckning, och i vissa fall görs också allvar av hoten i proportioner som inte står i paritet till vad avtalstvisten gäller. I syfte att skapa en bättre ordning på arbetsmarknaden vill vi stärka medlingens roll och skapa en proportionalitet i sympatiåtgärder så att de inte oskäligt drabbar någon motpart eller hotar samhällsviktiga funktioner. Parterna bör inte få använda sig av arbetsrättsliga konfliktåtgärder utan att först söka medling vid eller, om parterna är eniga, den oberoende part som parterna enats om. Vidare vill vi se över lagstiftningen kring sympatiåtgärder på arbetsmarknaden i syfte att skapa ökad proportionalitet mellan aktörers aktionsutrymme, samt att förhindra att samhällsviktiga funktioner används i konflikter. Dagens arbetsliv efterlyser ett kontinuerligt och livslångt lärande. Arbetskraftens omställningsförmåga kommer till stor del genom vilka möjligheter som finns för vuxna att skaffa sig kompletterande kunskaper. (Ds 2009:21) pekade på att det svenska utbildningssystemet inte ger möjligheter att skaffa sig en ny eller en kompletterande utbildning för personer som redan befinner sig i arbetslivet. Många företag finansierar internutbildningar, men enligt rapporten är de otillräckliga för att stärka personernas möjligheter att utveckla sin kompetens. Och arbetsmarknadsutbildningarna, som är skattefinansierade, är enbart förbehållna arbetslösa. Företag kunde stimuleras till att erbjuda kompetenskonton som en extra förmån utöver uppsägningslön och andra förmåner som redan stipuleras av lagar och avtal. Kompetenskontot disponeras fritt av den anställde för fortbildning, antingen vid tjänstledighet från pågående anställning eller vid en uppsägning. Avsättningen motiveras för arbetsgivaren genom att denne och arbetstagarorganisationerna kommer överens i kollektivavtal eller annat avtal med samtliga anställda på arbetsplatsen ska kunna hitta konstruktiva lösningar när personal behöver sägas upp. Alla som arbetar och uppfyller villkoren för försäkringen bör omfattas av en arbetslöshetsförsäkring med rätt till inkomstrelaterad ersättning om man blir arbetslös. Det för en trygghet av omställning mellan arbete. har a-kassan inte uppräknats vilket bidragit till att urholka dess relevans. Nettoersättningsgraden anger hur stor del av lönen efter skatt som ersätts av a-kassan. I har den nivån sjunkit kraftigt. Om låg i topp bland för nettoersättningsgraden ligger vi under OECD-snittet. Anslutningsgraden har reducerats vilket är problematiskt. var 360 000 anmälda som arbetslösa, av dessa var det ca 115 000 som inte fick någon ersättning alls. pekar forskningen återkommande på samband mellan en högre ersättning och lägre sysselsättning. Regeringen föreslår en ökning av arbetslöshetsförsäkringen som tillsammans med regeringens kraftiga skattehöjningar och företagsfientliga politik riskerar underminera arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring. Vi förordar därför en nivå för a-kassan så att en arbetslös under sina 300 första dagar mottar per dag, därefter per dag. För att stärka arbetslöshetsförsäkringens långsiktiga utveckling och undvika att den urholkas bör det också bli aktuellt att indexera arbetslöshetsförsäkringens tak. På samma premiss som att vi har en allmän och obligatorisk sjukförsäkring bör vi ha en allmän a-kassa. Arbetsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen bör också ersättas med ett inkomstvillkor. Med ett inkomstvillkor kan fler omfattas av rätten till ersättning, särskilt kan då de som arbetar deltid, på oregelbundna tider eller har flera arbetsgivare också inbegripas. Nivån på inkomstvillkoret bör motsvara den nivå då skyldighet att betala avgift till a-kassa infaller. Vi återkommer med sådana förslag. Vi motsätter oss regeringens förslag att utöka möjligheten att få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen på deltid. Genom att öppna upp för deltidsersättning finns risk att den som försöker komma tillbaka till arbetsmarknaden kan känna sig tvingad att tacka nej till arbete för att vara säker på att klara sin försörjning med fortsatt a-kassa. Den negativa utvecklingen med allt fler deltidstjänster bröts under Alliansens regeringstid. Deltidsbegränsningen har haft betydelse för tillskapandet av fler heltidstjänster inom i synnerhet offentlig sektor. Arbetslösförsäkringen måste främst ses som en omställningsförsäkring. Effekterna på pension samt könsaspekten där kvinnor i så hög utsträckning gentemot män arbetar deltid, bidrar också till att motivera att avslå regeringens förslag till förändring av deltidsbegränsningen. Goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet är en viktig målsättning för arbetslivet. En god arbetsmiljö gynnar både arbetstagare och arbetsgivare. Ett hållbart arbetsliv är också en förutsättning för att ska stå sig konkurrenskraftigt och att människor ska kunna förlänga sitt arbetsliv. Många företag arbetar bra med det systematiska arbetsmiljöarbete som lagen kräver. De allra flesta tjänstemän är nöjda med sitt jobb. Åtta av tio tycker att deras jobb är meningsfullt, enligt en rapport gjord av TCO och byggd på uppgifter från SCB och . Att man har en årlig kontroll av arbetsmiljön och de facto också åtgärdar de brister som finns. Och att man samverkar mellan parterna på arbetsplatsen men också med utomstående aktörer i rehabiliteringsärenden, som med försäkringskassa och företagshälsovård. har kvinnors ohälsotal ökat med och männens har ökat med (, ). Kvinnors sjukpenningtal är högre än männens. Kvinnors ohälsotal är högre än männens. Kvinnor drabbas i högre grad än män av arbetsrelaterade besvär, som svårt att sluta tänka på arbetet, sömnsvårigheter och olust inför att gå till jobbet, vilket ökar förekomsten av sjukskrivningar. Det finns många olika orsaker till att kvinnor i högre utsträckning än män drabbas av arbetsskador inom vissa branscher. Hur arbetet är organiserat, hur ledarskapet ser ut och vilka förutsättningar som finns att utföra arbetet är några exempel. Utmärkande för ohälsan hos kvinnor var arbetssjukdomar orsakade av sociala och organisatoriska faktorer. Ofta är arbetsgivaren omedveten om skillnaderna och det finns en stor utmaning i att göra alla medvetna om det omedvetna. har kvinnor haft högre sjukfrånvaro än män, och skillnaderna fortsätter att öka. Kvinnors ohälsa kulminerar som följer efter första barnets födelse. För ohälsa som varar än påverkas kraftigt av sociodemografiska och socioekonomiska faktorer. Yrken med ökad risk för sjukskrivning framträder inom skola, vård och omsorg, områden inom vilka kvinnor är dominerande. Alltför höga krav och begränsade resurser i arbetet generellt sett hänger samman med lägre arbetstrivsel, en ökad vilja att säga upp sin anställning samt sämre psykisk och fysisk hälsa. I en nyligen genomförd kunskapssammanställning (2016:2), framhålls särskilt problemen inom de kvinnodominerade yrkesgrupperna inom vård, skola och omsorg. Både män och kvinnor som arbetar inom dessa sektorer mår sämre än andra. I 2014:14 identifieras de fysiska och psykiska krav som finns i dessa arbetsroller som orsakerna till den högre sjukskrivningsrisken. Med de insikter som finns om kvinnors ohälsa bör utveckla verktyg för och kartlägga hur kvinnor och män exponeras i olika grad på arbetsplatser som utgör riskfaktorer för sjukskrivning. Arbetsplatsers skyddsombud spelar en viktig roll för att värna och kommunicera sina arbetskamraters arbetsmiljö. Skyddsombuden måste vaka över både de fysiska, organisatoriska frågorna såväl som de sociala och psykiska arbetsmiljöfaktorerna. Tendensen är annars att politiken vill reglera privatlivet genom till exempel kvotering av föräldrapenning. Genom att i vidare forskning utreda sambanden mellan arbetsmiljöfaktorer i olika organisatoriska kontexter kan förståelsen för kvinnors och mäns arbetsvillkor förbättra. Det är angeläget att koncentrerar sitt arbete till de sektorer där utsattheten i arbetsrollen är som störst. Det är också betydligt mer träffsäkert än det förslag om särskild sjukskatt på företagen regeringen diskuterat för att sedan dra tillbaka. Med regeringens sjukskatt skulle arbetsgivaren efter 90 dagars sjukskrivning bli tvungen att betala av sjukskrivningen. ser en stor risk att ett sådant förslag leder till ett förhärdat arbetsliv där rädslan för att anställa någon med sjukdomsrisk blir en faktor vid anställningar. efterlyser i socialförsäkringsrapporten ett arbetsliv som förmår ta hänsyn till de särskilda livsvillkor som följer med föräldraskap. delar den analysen och eftersträvar ett arbetslivsklimat som ger förutsättningar att klara det livspussel som föräldraskap med små barn innebär. efterlyser ytterligare studier för att verifiera och fördjupa kunskapen om att så kallat dubbelarbete, där kvinnan har ett huvudansvar för hem och familj som hon förvärvsarbetar, i hög utsträckning kan leda till ökad risk för sjukskrivning. eftersträvar ett arbetslivsklimat som ger förutsättningar att klara det livspussel som föräldraskap med små barn innebär. Det är arbetsgivaren som ansvarar för att verksamheten drivs på ett sådant sätt att ohälsa och olycksfall förebyggs och att man uppnår en tillfredsställande arbetsmiljö. uppgift är att kontrollera att arbetsgivaren lever upp till de krav som finns i arbetsmiljölagen och i de föreskrifter som utfärdar. Denna kontroll sker vanligen genom inspektion. Antalet förrättningar per inspektör ökade –2011 på grund av effektivare inspektionsmetoder och mindre administrativt arbete. Andelen har enligt regeringens budget, minskat på grund av organisationsförändringar.