mot · H4023353 · 2016-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution anvisar anslagen inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skydda den svenska skattebasen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att synliggöra skattetrycket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska det personliga ansvaret för ett aktiebolags skatteskulder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra ersättningsreglerna vid skattemål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer generösa anståndsregler för skatteskulder en juridisk skatteprocess pågår och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten för skogsägare att skjuta upp skatten bör kvarstå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra och utveckla avdragsrätten för gåvor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att komplettera utredningen om att avveckla fastighetstaxeringssystemet och tillkännager detta för regeringen. förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor). Avvikelse från regeringen (KD) Nej till utveckling av it-system för att ska bli ensam namnmyndighet (omflyttning från UO4 1:6) förslag till anslag till 2020 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (). Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Nej till utveckling av it-system för att ska bli ensam namnmyndighet (omflyttning från UO4 1:6) Kristdemokratiska utgångspunkter i skattepolitiken Enligt mening är syftet med skatter att finansiera offentliga utgifter, styra den ekonomiska utvecklingen i en social och ekologisk riktning samt mildra inkomstspridningen. riskerar skatter att försämra ekonomins funktionssätt och leda till ett osunt ekonomiskt beteende. Strävan måste därför vara att skattesystemet är transparent och etiskt legitimt. Det är också viktigt att det utformas så att det stimulerar arbete, hederlighet, sparande och företagande. Skattesystemet ska vara utformat så att den enskilde i största möjliga utsträckning får behålla sin egen lön eller pension innan kompletterande bidrag betalas ut. Målet är att alla heltidsarbetande ska kunna leva på sin inkomst. Studier och kompetensutveckling måste löna sig. Skatte-, bidrags- och socialförsäkringssystemen ska sammantaget ta hänsyn till familjesituationen och försörjningsansvaret samt upplevas som rimligt av medborgaren. I en globaliserad ekonomi utsätts främst kapitalskattesystemet för konkurrens. Kapitalskatterna måste därför vara konkurrenskraftiga. Beskattning av inkomster, varor, tjänster, fastigheter, förmögenhet eller andra former av beskattning, får inte urholka äganderätten och ska utformas enligt vedertagna skatterättsliga principer som skatt efter bärkraft och likabehandling. Skattesystemet ska bidra till ett gott klimat för företagsamhet och främja eget ansvarstagande. Det är dessutom viktigt att skattereglerna utformas så enkelt som möjligt för att underlätta bland annat för småföretagsamhet. Nivån på mervärdesskatten bör i princip vara generell. En hög generell nivå på momssatsen medför dock att undantag kan behöva göras. Beskattningen ska utformas så att arbete gynnas medan förbrukning av ändliga naturresurser, miljöpåverkande utsläpp och annan miljöskadlig verksamhet motverkas. Det är en statlig uppgift att stödja kommuner som inte har ett tillräckligt skatteunderlag för att klara sina lagstadgade skyldigheter gentemot kommunens invånare. –2014 sänktes skattetrycket – mätt som totala skatteintäkter som andel av BNP – från till . Det var en väldigt positiv utveckling, som både bidrog till ökad frihet för människor och familjer, och till ökade incitament till arbete och företagsamhet. Även framgent är det ett mål i sig att sänka skattetrycket, men varje skattesänkning måste vägas mot andra angelägna prioriteringar inom välfärden. anser att målbilden för skattetrycket bör vara att det inte ska överskrida . Institutioner centrala för en välfungerande ekonomi Myndigheterna , och är av fundamental betydelse för en välfungerande ekonomi som präglas av ordning och reda. ser, framför allt, till att de skatter som bestäms av politikerna i riksdag, landsting/regioner och kommuner tas in. kontrollerar flödet av varor in och ut ur , bidrar till ett säkert samhälle och säkerställer en konkurrensneutral och effektiv handel. Det senare är inte minst viktigt för som ett litet och exportberoende land. arbetar med att upprätthålla en god betalningsvilja i samhället, vilket är viktigt för all form av företagsamhet och för att förtroendet människor emellan ska upprätthållas på en hög nivå. Viljan att göra rätt för sig är av grundläggande betydelse i ett väl fungerande samhälle. Totalt har de tre myndigheterna drygt 14 000 anställda. anser att den svenska skattebasen bör skyddas. som det finns ett behov av en europeisk harmonisering anser att svenska intressen bör värnas. I budgetpropositionen tillförde regeringen vissa ytterligare medel för att den ser ett ökat behov att skydda den svenska skattebasen och säkerställa ett effektivt användande av automatiskt informationsutbyte. välkomnar förstärkningen som uppgår till . Service, tillgänglighet och lokalisering De tre myndigheternas service till medborgare och företagare bör fortsätta att förbättras. I detta avseende är det förstås centralt med vidareutvecklade e-tjänster. Allt fler människor använder dessa, exempelvis växte antalet besök på webbplats till 48 miljoner besök . Men för de människor som ännu inte är fullt bekväma med elektronisk kommunikation är möjligheten till personliga möten vid servicekontor av stor betydelse. Myndigheterna behöver därför även fortsättningsvis ha god fysisk närvaro över hela landet. välkomnar Statskontorets förslag till nya principer för myndigheters lokaliseringar, som bland annat slår fast att myndigheter ska ta hänsyn till regional tillväxt vid beslut om lokalisering. anser att verksamhet ute i landet är viktig och motsätter sig därför fler nedläggningar av lokala kontor. Förbättrad skattemoral – den svarta ekonomin på tillbakagång? En förutsättning för att trovärdigheten för skattesystemet ska kunna upprätthållas är att den svarta ekonomin motarbetas och minskar. Det är inte förenligt med en god etik och ett gott samhällsansvar att undanhålla den skatt som är grunden för den välfärd vi har i . Människor kan ha invändningar mot olika procentsatser i olika skatter, eller skatters existens överhuvudtaget. Men skattebeslut som är fattade i god demokratisk ordning måste efterlevas, annars riskerar i förlängningen välfärdens finansiering att urholkas. Lyckligtvis verkar det som att den svarta ekonomin är på tillbakagång. genomför enkätundersökningar riktade till medborgare och företag. I den undersökning som presenterades framkom att allt färre säger sig känna någon som har arbetat svart , jämfört . Även antalet personer som säger sig känna någon som anlitat svart arbetskraft har sjunkit, till från 2012. Undersökningen visade även att acceptansen för svartarbete generellt sett är låg. av medborgarna ansåg att det är okej att folk arbetar svart. Allmänhetens normer kring svartarbete och skattefusk har förändrats i positiv riktning under ungefär som alliansregeringen införde jobbskatteavdragen och de så kallade ROT- och RUT-avdragen. Rapporten ”Om och och och ”, som släppte 2011, visade på att de senare skattereformerna haft positiv påverkan på medborgarnas syn på svartarbete. I senare mätningar framkommer dock att benägenheten att anlita svart arbetskraft har ökat i samband med förändringarna i rut- och rot-systemen. ser därför allvarligt på att regeringen på olika sätt försämrar dessa reformer så kraftigt. ser det som centralt att inte minst fortsätter arbetet med att trycka tillbaka den svarta ekonomin. I det avseendet är det extra viktigt att myndigheten håller uppe sina höga förtroendesiffror bland allmänheten. Även dessa hjälper till att hålla uppe skattemoralen. Ytterst handlar det om att hålla nere det så kallade skattefelet, det vill säga skillnaden mellan den skatt som skulle ha fastställts om alla redovisat korrekt och den skatt som fastställs efter kontroller. Flera indikatorer talar för att skattefelet minskat –2012 (”Skattefelets utveckling i –2012”). välkomnar därför regeringens satsning på för intensifierat arbete med att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandraganden, och avsätter därför i likhet med regeringen 2017, samt 2018, 2019 respektive 2020 för ändamålet. Viktigt att ytterligare synliggöra skattetrycket Som angavs ovan sjönk skattetrycket i under alliansregeringsåren. har dock alltjämt en av de högsta skattekvoterna i världen. Inom var det endast fyra länder som hade ett högre skattetryck än vårt land. Studier visar dock att svenskarna i gemen inte vet hur högt skatteuttaget är. Detta framkom inte minst i en rapport som samhällsdebattören och teknologie doktor presenterade 2015. En viktig orsak till detta är att stora delar av skattetrycket kan betecknas som dolt. Detta är problematiskt av flera anledningar, inte minst för att det försvårar för medborgarna att bedöma huruvida man får ut det som utlovats av de inbetalade skattepengarna. Om stora delar av skatterna är dolda för medborgarna är det också svårare att bilda opinion för lägre skatter, men enklare att höja desamma. deklarerade 5,4 miljoner personer (av totalt 7,7 miljoner) elektroniskt. Det var cirka 170 000 personer fler än 2014. Drygt 656 000 personer deklarerade via sms. Att servicen gentemot medborgarna ökar och deklarationerna förenklas måste ses som positivt. leder det sannolikt till att färre personer riktar full uppmärksamhet mot sina skatteuppgifter, vilket kan bidra till de resultat som Sanandaji påvisar. Vad kan man då göra? Offentliga arbetsgivare måste visa vägen genom att tydligare redovisa samtliga skatter och avgifter på lönebeskedet. Kanske kan vi därutöver ha ett system där en arbetstagares lön, skatt och arbetsgivaravgift för läggs på löntagarens bankkonto men där skatten och avgifterna lika snabbt försvinner därifrån. Det är inte mer än rätt att vi politiker kontinuerligt arbetar med att belysa och informera om hur vårt samhällssystem fungerar och vilka fundament det vilar på. En sådan viktig faktor är skattesystemet och medborgarnas vilja att betala skatt. För att förtroendet framöver ska fortsätta att vara stort för skattesystemet behöver vi göra vad vi kan för att informera om hur det fungerar och hur mycket skatt som egentligen tas in. Stärkt juridiskt skydd för företagare Många företagare utsätts för brott. I en undersökning som Företagarna gjort angav en av tre företagare att de utsatts för brott av något slag. Det kan röra sig om allt från bedrägerier och bluffakturor till bolagskapningar eller osund konkurrens från yrkeskriminella som driver regelrätta verksamheter utan att betala skatt. menar att legitimationskontroll alltid bör göras vid ändring av person- eller företagsuppgifter hos och . I första hand ska fler uppmuntras att använda e-tjänster där inloggning sker med e-legitimation, bank-id eller andra godkända sätt för legitimering. Den som vill lämna in en ansökan manuellt ska kunna göra detta via servicekontor där eller finns. Så kallade bluffakturor har blivit ett allvarligt problem. Varje bluffaktura är i sig ofta på en ganska liten summa men eftersom det sker organiserat kan gärningsmännen med några knapptryck skicka ut fakturor som sammantaget är på mycket stora belopp. Nuvarande bestämmelser om bedrägerier är inte anpassade för den systematik som dessa brott begås med . Utredningen ”Stärkt straffrättsligt skydd för egendom” (SOU 2013:85) föreslår att ett nytt brott, grovt fordringsbedrägeri, införs. menar att detta förslag bör genomföras. Ytterligare en form av bedrägeri är att använda en annan persons identitet för att vilseleda en tredje person att exempelvis leverera varor. Syftet är att den vars identitet man använder ska stå för kostnaderna. För att komma åt detta bör identitetsstöld kriminaliseras som ett särskilt brott. Även i denna del har utredningen ”Stärkt straffrättsligt skydd för egendom” lämnat förslag på hur detta kan göras. värnar de små och medelstora företagen. För att fler ska få möjlighet att driva företag, anställa och utvecklas måste krångliga och oproportionerliga regler motverkas. anser därför att reglerna kring företrädaransvar i aktiebolag måste vara rimliga. Enligt aktiebolagslagens regler för personligt ansvar vid kapitalbrist är ett aktiebolags styrelse och ledning inte ansvariga gentemot borgenärerna. Motsvarande bestämmelse gäller dock inte skatteskulder, där en styrelse kan hållas ansvariga om det saknas skatteinbetalningar vid likvidation, även om styrelsen följt alla steg i avseende på kontrollstämma etc. vill se över och begränsa styrelsens och ledningens personliga ansvar för skatteskulder i fall där lagen har följts. Företag kan inte få ersättning för juridiska kostnader i väntan på dom i skattemål vid förvaltningsdomstol. vill se över regelverket och göra det möjligt för företag att söka interrimsersättning för rättegångskostnader i väntan på prövning i högre instans, när överklagar. Vid till exempel skattemål är ordningen sådan att företagare måste betala utdömd skuld i väntan på avgörande från förvaltningsdomstolarna. En entreprenör kan därmed rent teoretiskt få huset utmätt även om vederbörande senare frikänns i högre instans. De anståndsregler som finns är begränsade och tillämpas mycket restriktivt. vill se över anståndsreglerna. Det måste finnas synnerliga skäl om anstånd inte ska beviljas. I förslag till regeringen föreslås att skogskontot ska tas bort. Många skogsägare är beroende av skogskontot då det ger möjlighet till en jämnare affärscykel, genom att skogsinkomster kan sparas för att betala för framtida kostnader som skogsvård eller andra investeringar. anser att möjligheten för skogsägare att skjuta upp skatten bör kvarstå. I och med antagande av Alliansens budgetmotion fick i uppdrag att förenkla företagares skatteadministration. vill följa upp och vid behov fortsätta detta arbete. Att komma tillrätta med problemen kring överskuldsättning till följd av snabblån och sms-lån är en viktig fråga, inte minst för många ungdomar som riskerar att hamna i en mycket utsatt situation. har på olika sätt arbetat för att göra förbättringar, exempelvis har det införts tillståndsplikt för snabblåneföretagen. har fått i uppdrag att utföra tillsyn av företagen och har fått utökade sanktionsmöjligheter mot brister i kreditprövningen. ställer sig positivt till att verka för en översyn av regler för vilka skulder som får lämnas över till myndigheten, liksom när det får göras. I kombination med tillsynsuppdrag kan det få en god effekt för minskad överskuldsättning. föreslår att tillförs 10 miljoner 2017–2020 för arbetet med att motverka överskuldsättning. Detta arbete bör exempelvis ta sig uttryck i förstärkt förebyggande arbete och för att undvika långa handläggningstider (se vidare Utgiftsområde 18). ökade antalet barn som berördes av verkställda avhysningar och totalt omfattades 472 barn. anser att särskilda insatser bör tillsättas för att minska denna siffra och föreslår därför att barnfamiljer ska vara prioriterade inom uppdrag att motverka överskuldsättning. Återinför avdragsrätten för gåvor anser att civilsamhället spelar en viktig roll i samhällsutvecklingen och att det därför behövs åtgärder som skapar bättre förutsättningar för civilsamhället att fungera och utvecklas. Många viktiga verksamheter som till exempel anordnar sommaraktiviteter för barn från ekonomiskt utsatta familjer, tar hand om flyktingar eller driver härbärgen för hemlösa bygger på människors ideella tid och engagemang samt gåvor från människor som vill stödja ekonomiskt. Alliansregeringen införde, på initiativ av , gåvoskatteavdraget för att uppmuntra givande till ideella organisationer. efter att avdraget infördes ökade det totala givandet till landets 90-kontoorganisationer från 5,2 till 5,8 miljarder, enligt FRII (Frivilligorganisationernas insamlingsråd). ökade den genomsnittliga månadsgåvan från till . ser därför mycket allvarligt på att regeringen tagit bort möjligheten för den som skänker pengar till välgörande ändamål att göra skatteavdrag för gåvan. anser att gåvoskatteavdraget bör återinföras i sin tidigare utformning och att ansöknings- och årsavgifterna för organisationer som tar emot gåvor ska avskaffas. ser även att takbeloppet för avdragsrätten bör höjas samt att en utveckling av skatteavdraget till att även omfatta juridiska personer bör utredas. var drivande i reformeringen av den statliga fastighetsskatten. Vi vill nu gå vidare genom att helt slopa taxeringsvärdessystemet, vilket är kostnadskrävande och bidrar med krångel för enskilda småhusägare. Att systemet finns kvar gör det också enklare att återinföra fastighetsskatten enligt den tidigare modellen. lämnade sitt betänkande till regeringen . Denna lade fram två förslag: ett kring hur taxeringssystemet kan avvecklas och ett rörande hur systemet kan förenklas. Avvecklingsförslaget innebär att fastighetstaxeringen avskaffas för bostäder och lantbruksenheter och följaktligen att den löpande beskattningen kan beräknas utifrån taxeringsvärden. Utredningen föreslår därför en ny modell för att beräkna den kommunala fastighetsavgiften och den statliga fastighetsskatten, utifrån storleken av byggnad respektive mark, alltså antalet kvadratmeter, med vissa maxbelopp. anser inte att denna modell är optimal utan vill komplettera den genomförda utredningen i syfte att hitta ett system som blir mer rättvist.