mot · H4021738 · 2016-10-04 00:00:00 — 3.1Kurdistans historia – en historia av förtryck och kamp 5En svensk utrikespolitik för kurdernas rättigheter 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , både som enskilt land och som medlem i EU, bör sätta press på att respektera den kurdiska befolkningens mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , både som enskilt land och som medlem i FN och EU, bör verka för att åtalen mot HDP:s parlamentariker läggs ned och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör agera i EU för att förhandlingarna om ett turkiskt medlemskap i villkoras med att våldet och repressionen mot oppositionella upphör och att alla som fängslats på politisk grund friges och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som medlem i EU bör verka för att PKK stryks från EU:s terrorlista och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , både som enskilt land och som medlem i EU och FN, bör verka för att öka det civila stödet till och återuppbyggnaden av det krigsdrabbade Rojava och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , både som enskilt land och som medlem i EU och FN, bör verka för att bombningar och militära angrepp mot kurderna i upphör och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , både som enskilt land och som medlem i EU och FN, bör kräva att kurderna inkluderas i fredsförhandlingarna i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör arbeta för att ska göras till den internationella dagen mot massförstörelsevapen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta ytterligare initiativ för att säkerställa att de styrkor som utbildar i respekterar krigets lagar och de mänskliga rättigheterna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör stödja reformarbetet i och försöken att bygga en civil och sekulär irakisk stat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i FN och EU bör uppmärksamma de omfattande och grova brotten mot kurdernas rättigheter i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , både som enskilt land och som medlem i FN och EU, bör uppmärksamma de omfattande och grova brotten mot kvinnor och flickor i och stödja de krafter som försvarar kvinnors och flickors mänskliga rättigheter i regionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en samlad strategi för stärkande av kurdernas rättigheter i samarbete med kurdiska organisationer i och tillkännager detta för regeringen. Kurdernas situation har engagerat många vänsterpartister . Vårt engagemang för rättvisa och mänskliga fri- och rättigheter samt kontakten med många kurder har gjort det nödvändigt att kämpa för kurdernas sak. skrev riksdagsledamot den första motionen om kurdernas situation i . Det var det första bland en lång rad initiativ. följer utvecklingen i olika delar på nära håll, dels genom besök på plats, dels genom kontakter med partier, organisationer och frivilliga krafter. är behovet stort av länder, organisationer och enskilda individer som ger kurderna sitt stöd i deras kamp för sina grundläggande mänskliga rättigheter – rättigheter som alltjämt kränks och inskränks. ser att kan spela en viktig roll i arbetet med att stärka kurdernas rättigheter. Banden är starka mellan och , inte minst genom alla kurder som är en del av vårt svenska samhälle. I denna motion har vi haft för avsikt att ge en övergripande bild av vår syn på utvecklingen i . Att lyfta fram varje enskilt fall och händelse som förtjänar att uppmärksammas i kurdernas långa historia av förtryck och kamp låter sig inte göras i en riksdagsmotion; vi har i stället valt att mer övergripande beskriva utvecklingen och lyfta fram ett par enskilda exempel. kommer att fortsätta att i interpellationer, skriftliga frågor, demonstrationer och resor uppmärksamma de omfattande och grova brotten mot kurdernas rättigheter. 3.1 historia – en historia av förtryck och kamp Vi vet att kurder har funnits i i över 2 . Det kurdiska folkets historia är på många sätt en historia av förtryck, under , under europeisk kolonisation och under de nuvarande staterna efter deras tillblivelse i området. Men det kurdiska folkets historia är också en historia om kamp för rättigheter och identitet. Efter det blev kurderna först lovade ett eget land men sveks av stormakterna i och med freden i Sèvres , vilken fördelade de kurdiska områdena mellan , , och . Det fanns även en mindre kurdisk folkgrupp i dåvarande , nuvarande . Förtrycket har tagit sig olika former och omfattning under olika tider och i olika stater: förbud att tala och skriva det egna språket, vägran att erkänna de kurdiska folkens nationella och mänskliga rättigheter, våld, folkfördrivningar och folkmord. lever 25 till 30 miljoner kurder i , som är delat mellan , , och . En mindre grupp kurder finns i . Stora grupper kurder lever också i andra delar av världen, bl.a. i , drivna på flykt undan övergrepp, förföljelser och i vissa fall rena utrotningskampanjer. moderna historia har präglats av landets oförmåga att erkänna sig som ett mångetniskt och mångkulturellt land. Tillsammans med landets kristna minoriteter har kurderna utsatts för ett omfattande förtryck i försök att utplåna kurdernas kultur, språk och identitet. Detta har tagit sig uttryck i en hårdför assimileringspolitik som övergått till en ren fördrivning av kurderna. Kurderna har svarat med att organisera sig för att kräva sina rättigheter, en politisk kamp som i vissa fall inneburit väpnade uppror. lever mellan 11 och 14 miljoner kurder i . Landets resurser är starkt ojämnt fördelade till kurdernas nackdel, och det politiska systemet är konstruerat för att exkludera kurderna från deltagande i de parlamentariska församlingarna. Ett sådant exempel är landets 10-procentsspärr vid valen till parlamentet. Den har varit effektiv för att utestänga kurdiska partier från politiskt inflytande. har östra härjats av ett blodigt inbördeskrig mellan den turkiska armén och den kurdiska väpnande gruppen PKK. av väpnad konflikt har alla sidor brutit mot krigets lagar och begått övergrepp, men det råder ingen tvekan om grundorsaken till konflikten. Den turkiska regeringens förtryck mot kurderna och ovilja att erkänna kurdernas rätt till sitt språk, kultur och politiskt inflytande har genom decennier underblåst konflikten. Fredliga försök att uppmärksamma situationen för kurderna har mötts med repression. Partier som försvarat kurdernas rättigheter och försvarat en fredlig lösning med PKK har gång på gång utsatts för förföljelser, valfusk och förbud, exempelvis mot partier som Hadep, Dehap och DTP. förbjöds BDP, trots att partiet då representerades av ett 30-tal folkvalda i det turkiska parlamentet. Även ett stort antal enskilda kurdiska politiker har utsatts för hård repression. var 1994 den första kurdiska kvinnan att väljas in i det turkiska parlamentet, men redan efter att hon svurit parlamentseden greps hon för att ha talat kurdiska och haft ett hårband med de kurdiska färgerna. Hon frigavs först och har fått från . 2013 föddes förhoppningar om en fredlig lösning på konflikten i . Samtal inleddes mellan PKK och den turkiska regeringen och eldupphör utlystes. EU och förhöll sig passiva till försöken att nå en lösning. är det uppenbart att omvärlden försatt en möjlighet att bidra till fred i . Samtalen är nu avbrutna. 1998 greps PKK-ledaren . Han är isolerad på fängelseön i utan möjlighet till kontakter med sina advokater eller sin familj. kommer att behöva vara en av aktörerna i en framtida fredsförhandling. Isoleringen av behöver avbrytas och de turkiska myndigheterna måste garantera honom en rättssäker process. hölls parlamentsval i och tog plats i parlamentet med ett tydligt budskap om ett slut på konflikten i östra . President besvarade det växande folkliga missnöjet i med ökad repression och attacker mot oppositionella röster. Över 400 av HDP:s kontor attackerades, tusentals oppositionella, journalister och aktivister fängslades och i östra trappades våldet upp. bör, både som enskilt land och som medlem i EU, sätta press på att respektera den kurdiska befolkningens mänskliga rättigheter. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. beslutade det turkiska parlamentet att häva immuniteten för ett stort antal av landets demokratiskt valda parlamentsledamöter. Beslutet var tydligt riktat mot . riskerar i stort sett alla av HDP:s 59 parlamentariker att ställas inför rätta. I de flesta fall handlar det om tydliga politiska åtal om förolämpning av presidenten eller ”propaganda för terrororganisation”. bör, både som enskilt land och som medlem i FN och EU, verka för att åtalen mot HDP:s parlamentariker läggs ned. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Efter den misslyckade militärkuppen i har förtrycket hårdnat ytterligare. Erdoğan har tydligt utnyttjat militärkuppen för att stärka sin egen position och kraftfullt slå mot alla oppositionella krafter. Trots att utvecklingen tydligt går åt fel håll i har EU valt att snabbt fördjupa samarbetet med landet. Det är tydligt att EU i ljuset av flyktingkrisen i tycker det är viktigare att försvårar för flyktingar att ta sig till än att stå upp för de mänskliga rättigheterna i landet. höll EU och ett gemensamt toppmöte. Trots våldet och övergreppen i valde EU att utlova viseringslättnader och att fler kapitel ska öppnas i medlemskapsförhandlingar. EU utlovade dessutom ett omfattande ekonomiskt stöd till för att de ska stoppa flyktingar från att ta sig in i unionen. utvecklar sin kritik mot flyktingavtalet mellan och i motion 2016/17:1200 En mänsklig och välkomnande flyktingpolitik. anser att , som övriga länder i , ska ha möjlighet att bli medlemmar i den dagen man uppfyller kraven på demokrati och mänskliga rättigheter och under förutsättning att befolkningen i stödjer ett medlemskap. befinner sig dock mycket långt från att uppfylla ens de mest grundläggande kraven för att kunna bli medlemmar i . En förutsättning för fortsatta förhandlingar om ett medlemskap i är att man ställer tydliga krav på grundläggande respekt för de mänskliga rättigheterna. bör agera i EU för att förhandlingarna om ett turkiskt medlemskap i villkoras med att våldet och repressionen mot oppositionella upphör och att alla som fängslats på politisk grund friges. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Efter terrorattackerna mot införde EU en lista över individer och organisationer som klassades som terrorister. Situationen i synliggör problemen som EU:s terrorlista skapar. som EU placerar PKK på terrorlistan så fördjupar man samarbetet med president regering. De dubbla måttstockarna är uppenbara. Det har blivit i det närmsta omöjligt för EU och att bli en kraft för fred när man vägrar ha någon som helst dialog med en av de stridande parterna. En förutsättning för att EU och ska kunna spela en mer aktiv roll för fred i är att man häver terrorlistningen av PKK. Att ta bort PKK från terrorlistan innebär inte att man blundar för de övergrepp som de har begått. En långsiktig och hållbar fred i kräver att övergrepp och terrorhandlingar utreds, att offren får upprättelse och att de ansvariga ställs inför rätta, oavsett vilken sida eller vilka grupper de stridit för. bör som medlem i EU verka för att PKK stryks från EU:s terrorlista. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Situationen för kurderna i fick länge generellt betydligt mindre uppmärksamhet än situationen för kurderna i de omkringliggande länderna. beräknas kurderna utgöra 9–av landets befolkning, motsvarande runt 2 miljoner människor. Även i har kurderna genom landets historia utsatts för omfattande förtryck och försök med både hårdför assimilering och fördrivning. 1961 utropade sig som en arabisk republik, en tydlig markering mot landets kurdiska minoritet. 1962 genomfördes det s.k. statistikprojektet, vilket resulterade i att mer än 100 000 syriska kurder kategoriserades som utlänningar. saknade 300 000 syriska kurder medborgarskap, enligt Human Rights Watch. Förtrycket skärptes ytterligare genom att Bathpartiet tog makten i landet 1963, bl.a. samarbetade med under kampanjer mot de irakiska kurderna. Därefter har en politik där kurderna systematiskt diskriminerats följt och krav på ökad respekt för kurdernas mänskliga rättigheter har bemötts med hård repression. Protesterna mot regimen i inleddes . hade protesterna spridit sig över stora delar av landet och i landets större städer samlades hundratusentals människor med krav på president avgång, demokratiska reformer och social rättvisa. Protesterna var breda, folkliga och fredliga men bemöttes med våld och grova övergrepp från regimens sida. På många platser deltog kurder aktivt i rörelsen för demokratisering. utbröt väpnade strider mellan regimen och beväpnade grupper inom den brokiga oppositionen. Striderna har därefter eskalerat och spridit sig till stora delar av landet. Huvudansvaret för det upptrappade våldet vilar på regimen genom dess förtryck och brutala svar på oppositionens inledande demonstrationer. utropade ett kalifat med centrum i . Daesh kombinerar en fundamentalistisk islamism och sunniarabisk sekterism. Under kriget har man inte visat några gränser när det gäller våld och övergrepp. Kurder och yazidier har varit två särskilt utsatta grupper. Daesh har t.ex. systematiskt utsatt kurdiska och yazidiska kvinnor och flickor för sexualiserat våld och tvångsäktenskap. De olika kurdiska grupperna i , bl.a. YPG och YPJ, har bekämpat Daesh. De slog tillbaka Daesh i Kobane, befriade ett stort antal städer och byar samt har lyckats kapa av flera av Daeshs viktigaste försörjningsleder till . YPG och YPJ har varit de mest framgångsrika krafterna i kampen mot Daesh. har Amnesty rapporterat att de kurdiska styrkorna bland annat tvångsfördrivit icke-kurder från ett tiotal befriade byar och gjort sig skyldiga till godtyckliga arresteringar. Human Rights Watch har kritiserat YPG för att använda sig av barnsoldater. Det är centralt att i dialog med alla parter i kriget i understryker vikten av att respektera internationell humanitär rätt och de mänskliga rättigheterna. Under kriget i har tre områden med framför allt kurdisk befolkning utropat autonomi i norra . Dessa områden har blivit en för många flyktingar och de lokala myndigheterna försöker bygga upp ett fungerande samhällssystem. Men stöd till dessa områden har varit mycket begränsat, trots att behoven är enorma. anser att omvärlden bör stå för de humanitära insatserna och återuppbyggnaden så att kurderna kan fokusera på att bekämpa Daesh. bör, både som enskilt land och som medlem i EU och FN, verka för att öka det civila stödet till och återuppbyggnaden av det krigsdrabbade Rojava. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Men de kurdiska styrkorna och deras allierade slåss inte bara mot Daesh. De behöver också försvara sig mot bombanfall och mot turkiska marktrupper som gått in i för att förhindra att kurderna i ska utveckla självstyre på liknande sätt som kurderna i redan uppnått. bör, både som enskilt land och som medlem i EU och FN, verka för att bombningar och militära angrepp mot kurderna i upphör. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Det finns inte någon militär lösning på krisen i . Det är bara genom en politisk process som kriget och våldet långsiktigt kan upphöra. FN:s medlemsstater behöver enas om ett gemensamt svar med krav på att de ansvariga för krigsförbrytelser ställs inför rätta och att parterna tvingas till förhandlingsbordet. En politisk lösning behöver inkludera en demokratisk övergång, att lämnar över makten och att olika etniska och religiösa grupper får sina rättigheter garanterade. Hitintills har företrädarna för de tre autonoma områdena i Rojava inte kunnat delta i försöken till samtal eftersom blockerat deras deltagande. Det kommer inte att gå att skapa en hållbar fred i utan att kurderna inkluderas i processen. bör, både som enskilt land och som medlem i EU och FN, kräva att kurderna inkluderas i fredsförhandlingarna i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Den södra delen av annekterades officiellt 1925 av . I och med Bathpartiets makttillträde ökade förtrycket av kurderna i . En av Bathpartiets grunder var panarabism, vilket ledde till systematisk assimilation, arabifiering och etnisk rensning riktad mot den kurdiska befolkningen. Några exempel på grova övergrepp från den irakiska regimens sida är bombningarna av Qaladze 1974 med ca 400 döda civila kurdiska offer, massdeportationer av kurder som bodde vid gränsen till och 1975–77 och massmorden av ca 8 000 kurder som tillhörde 1983. Men det värsta exemplet på övergrepp mot kurderna i irakiska /södra var den s.k. Anfalkampanjen 1988. Det exakta antalet offer är inte känt men det rör sig enligt de flesta bedömare om närmare 200 000 dödade kurder. 2012 fastslog att ”baserat på forskning och ställningstaganden från organisationer liksom den avkunnade domen i går det att fastställa att Anfalkampanjen är ett folkmord”. Det var ett ställningstagande som arbetat för . Den mest uppmärksammade attacken under Anfalkampanjen var gasattacken mot Halabja som krävde drygt 6 000 dödsoffer. Tyvärr var gasattacken inte det sista tillfället då en regering valde att använda kemiska stridsmedel. Det finns ett stort behov av att fortsätta att uppmärksamma de kemiska vapnens fruktansvärda konsekvenser. bör arbeta för att ska göras till den internationella dagen mot massförstörelsevapen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I efterspelet till tog kurderna till vapen och kunde utveckla ett regionalt självstyre för de kurdiska delarna av . 1992 etablerades Regional Government (KRG) i . Upprättandet av KRG har inneburit ett ökat självbestämmande för kurderna i . Kurdiska företrädare har dessutom inkluderats i styre. i moderna historia har kurder fått möjlighet att uttrycka sin kultur och tala sitt språk utan att riskera förföljelser. Utvecklingen i KRG har dock inte varit svartvit. Framsteg har gjorts, men är utmaningarna många. är starkt oroat över rapporterna om övergrepp mot kvinnor, journalister, hbtq-personer och oppositionella i KRG. har de politiska konflikterna ökat i KRG efter att () försökt förlänga KDP-ledaren mandattid som president för KRG. De övriga partierna protesterade och Barzani svarade bl.a. med att förhindra talmannen i KRG:s parlament, från oppositionspartiet , från att resa in till . besköt demonstranter i Qaladze och Kalar, dödade minst fem och skadade andra, enligt . som norra /irakiska utvecklat sitt regionala självstyre har det blivit möjligt för många kurder som drivits i exil att resa hem antingen för att återvända eller för att besöka sitt hemland. En betydande andel av dessa kurder har svenskt medborgarskap. Det var därför välkommet att 2011 öppnade ett sektionskansli i . Det är viktigt att sektionskansliet har resurser och kapacitet att ge konsulärt stöd till svenska medborgare i KRG. 2014 inledde Daesh en offensiv in i . kunde man driva tillbaka irakiska regeringsstyrkor, erövra miljonstaden och hota de kurdiska områdena. erövrade man Sinjar och ett stort antal yazidier mördades, tvingades på flykt och utsattes för sexualiserat våld och tvångsäktenskap. I norra har framför allt olika kurdiska peshmerga-grupper lyckats slå tillbaka Daesh. deltar med 35 personer i den militära utbildningsinsatsen i norra . Det svenska bidraget är inriktat på utbildning av just peshmerga-styrkor från KRG. har stött insatsen, men ser också med oro på rapporter från Amnesty som beskrivit hur peshmerga schaktat bort, sprängt och bränt ned tusentals hem i områden som man erövrat från Daesh i , and med syfte att fördriva arabiska samhällen eller för att förhindra att araber återvänder till områdena. Enligt Amnesty sker en tvångsförflyttning av civila som skulle kunna vara ett krigsbrott. KRG har tillbakavisat anklagelserna. Kampen mot Daesh måste föras med respekt för internationell humanitär rätt och de mänskliga rättigheterna. Regeringen bör ta ytterligare initiativ för att säkerställa att de styrkor som utbildar i respekterar krigets lagar och de mänskliga rättigheterna. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. präglas fortfarande av sviterna efter anfallskrig 2003, av grannländers destruktiva inblandning i och av de regeringar som efter ockupationen drivit en sekteristisk politik där olika grupper i det irakiska samhället ställts mot varandra. Den irakiska premiärministern , som styrde landet , valde en väg av splittring och sekterism vilket resulterade i att i synnerhet många sunni-araber upplevde sig missgynnade och förfördelade. Ska utvecklingen i vändas måste regeringen i visa i ord och handling att man är en regering för hela landet. av våld, auktoritärt styre och interna motsättningar behövs ett nytt ledarskap och reformer som kan leda till försoning och samling. Den djupt destruktiva sekterismen måste brytas. började folkliga och fredliga protester sprida sig över . Grundorsaken var ett starkt folkligt missnöje med landets politiska system, där makt fördelats utifrån etnicitet och religion och där folkets möjligheter att påverka begränsats kraftigt. nuvarande premiärminister besvarade protesterna med att presentera tre reformpaket. Flera av de föreslagna reformerna går i rätt riktning, men behöver omvärldens stöd. bör stödja reformarbetet i och försöken att bygga en civil och sekulär irakisk stat. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Kurderna utgör 4 miljoner av befolkning. Det finns flera historiska exempel på självstyrande kurdiska riken i nordvästra . Både efter första och efter gjordes försök bland kurdiska grupper att utropa självständiga stater i nordvästra . Alla dessa försök slogs brutalt ned av regimen i . Shahens styre innebar ett fortsatt förtryck av kurderna och många kurder kom att välkomna revolutionen . Men de förhoppningar som föddes i samband med revolutionen slogs snart i spillror, och förtrycket mot kurder skärptes på många sätt med den nya regimen. valde att utlysa jihad mot kurdisk separatism och genomförde omfattande förföljelser i form av fördrivning, utomrättsliga arresteringar och massavrättningar mot kurderna. Om utvecklingen i andra delar av inger både hopp och oro, så är utvecklingen i entydigt negativ. hölls presidentval i . valdes i första valomgången, med stor marginal till övriga kandidater. Rouhani hade under valrörelsen profilerat sig som den tydligaste ”reforminriktade” kandidaten och hans seger födde förhoppningar om åtminstone mindre reformer och ett styre med en annan profil än den tidigare presidenten mycket hårdföra styre. De inledande och små förhoppningar som fanns om Rouhanis styre har på nästa alla punkter grusats. Rouhanis styre har inneburit allt fler och grövre brott mot de mänskliga rättigheterna, repressionen och förföljelsen av oppositionella har tydligt ökat och antalet avrättningar har snabbt ökat. Kurderna är en av de grupper som drabbats hårdast av regimens allt grövre övergrepp. Human Rights Watch rapporterar om utomrättsliga fängslanden av kurder, stängning av kurdiska tidningar och bokförlag, repression mot kurdiska grupper och ett stort antal kurdiska samvetsfångar. Ett mycket stort antal kurder har avrättats. Ofta har de iranska myndigheterna använt anklagelser om narkotikabrott eller ”moharebeh” (fiendskap mot gud) för att fängsla och avrätta kurder som engagerade sig i fristående fackföreningar, vänsterpartier eller kvinnorörelser.