mot · H4022471 · 2016-10-05 00:00:00 — 4.3.3 Ge anhöriginvandrare rätt till introduktion En starkt bidragande anledning till att är ett relativt jämställt land är att politiken ofta tar sikte på individen framför familjen. Särbeskattning är ett tydligt exempel på detta. Föräldraförsäkringen är ett annat exempel där politiken ännu inte nått hela vägen fram, vilket får tydliga konsekvenser. Detta perspektiv behöver bli tydligare i mottagandet av nyanlända. Exempelvis bör reglerna för introduktionen av personer som fått uppehållstillstånd genom anknytning ändras så att de också får tillgång till introduktion och kommunerna ges ersättning även när denna grupp bosätter sig i kommunen. får kommunerna endast ersättning för anhöriga till flyktingar som kommer till efter det att anknytningspersonen fått uppehållstillstånd. Detta sätter upp svåra hinder för personer som anhöriginvandrat, av vilka många är kvinnor, när det gäller språkkunskaper och förutsättningar för vidare etablering i . Det försätter den som kommer till genom anhöriginvandring i en beroendeställning till den anknytningsperson som först kom hit. Dessutom skapar detta en obalans i kommunernas förutsättningar att planera för introduktionen. Etableringslagen omfattar inte heller dem som fått uppehållstillstånd p.g.a. anknytning till en svensk medborgare. Regeringen bör återkomma med förslag om hur etableringslagen kan ändras så att den omfattar alla som får uppehållstillstånd genom anhöriginvandring. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5 Ett samhälle fritt från diskriminering Diskriminering är ett stort strukturellt problem som hindrar människor från att bli delaktiga i samhället fullt ut. För att komma till rätta med diskrimineringen krävs ett systematiskt och långsiktigt arbete. Det måste vara kostsamt att diskriminera, men även förebyggande åtgärder, insatser för att beivra diskriminering och större möjligheter att se till att den som diskriminerar får betala för det behövs. Det kanske mest effektiva sättet att mäta diskriminering är att göra s.k. korrespondenstest, dvs. att skicka i väg två identiska jobbansökningar där bara namnet skiljer sig åt. Resultatet av sådana tester i är skrämmande. Sammantaget har en person med ett svenskklingande namn större chans att bli kallad på intervju än en person med Mellanöstern- eller nordafrikanskklingande namn. I en del studier är skillnaden . Diskrimineringen är som störst i yrken med låga kvalifikationskrav, alltså de yrken som för många nyanlända är första steget in på arbetsmarknaden. Diskriminering är djupt orättvist. Dessutom är det ineffektivt. Diskriminering leder till att matchningen försämras genom att arbetsgivare ratar arbetssökande p.g.a. egenskaper som är helt irrelevanta för det arbete som ska utföras. Diskriminering sker inte bara i arbetslivet, utan i hela samhället och är en konsekvens av fördomar och rasism. För att komma åt diskrimineringens rötter måste man göra upp med fördomar och bekämpa rasismen. 5.1 Obligatoriska kravprofiler vid rekrytering För att skapa likvärdiga möjligheter till arbetsmarknadsinträde för nyanlända och personer med utländsk bakgrund i övrigt måste riskerna för diskriminering minimeras i rekryteringsprocesserna. Ett sätt att minska riskerna att godtyckligt utestänga arbetssökande med utländsk bakgrund är att i befattningsbeskrivningar och annonser tydligt formulera de krav som ställs, de meriter som är nödvändiga och tillräckliga, samt de urvalsprinciper som kommer att användas genom rekryteringsprocessen. Offentliga myndigheter och företag har ett särskilt ansvar för att motverka diskriminering och föregå med gott exempel. Regeringen bör återkomma med förslag på hur obligatoriska kravprofiler vid offentliga anställningar bör utformas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. anser att positiv särbehandling p.g.a. etnicitet ska vara möjligt inom arbetslivet under specifika former. Arbetsgivare bör aktivt kunna söka upp nya medarbetare i en underrepresenterad grupp för anställning genom att särskilt efterfråga personer med utländsk bakgrund. Utöver detta bör aktivt främjande åtgärder införas i lagen. Exempelvis bör det vara obligatoriskt för arbetsgivare att upprätta handlingsplaner för etnisk mångfald i fråga om rekrytering. 5.2 Flerspråkighet och tvärkulturell kompetens merit vid anställning I dagens debatt reduceras de som kommer till ofta till flyktingar. Deras kompetenser och kunskaper osynliggörs därmed. ställer en ökad internationalisering högre krav på tvärkulturell kompetens inom arbetslivet. Den som talar ytterligare språk utöver majoritetsspråket har stora fördelar av det i sitt arbete och det blir allt viktigare för företag och myndigheter att ha flerspråkiga anställda. Därför bör styrkt tvärkulturell kompetens, liksom flerspråkighet, räknas som merit vid alla offentliga anställningar. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.3 Skärp straffen för diskriminering Diskriminering är svår att komma åt eftersom den kan vara svårt att upptäcka och svår att bevisa. I de fall som leder till fällande dom är straffen ofta låga och en arbetsgivare kan tycka att kostnaden är värd att betala för att inte anställa en viss person. får diskriminering stora och svåra konsekvenser för den som drabbas. Synen på diskriminering som brott behöver uppgraderas. Det gäller inte bara i arbetslivet. Diskriminering måste bekämpas i alla delar av samhället. Regeringen bör återkomma med förslag på höjda skadestånd i diskrimineringsmål och att arbetssökande som diskrimineras får rätt till skadestånd. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6 God hälsa för asylsökande Landstingen ska enligt lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. erbjuda asylsökande en hälsoundersökning, om det inte är uppenbart obehövligt. Trots det genomgår bara drygt hälften av de asylsökande en hälsoundersökning, enligt på något nytt – Etableringsförberedande insatser för asylsökande . Därmed missar vården ett tillfälle att upptäcka bl.a. skador från tortyr. Konsekvenserna av att inte behandla trauman är svåra. Posttraumatisk stress leder ofta till att koncentrations- och minnesförmågan försämras efter nätter med mardrömmar och oförmåga att vila, av påträngande minnesbilder och en ständig vaksamhet som skapar kronisk smärta. 6.1 Förbättra primärvården för tortyr- och krigstraumatiserade Många av dem som flyr undan krig och förföljelser bär på svåra minnen. Dessa trauman påverkar inte bara dem som själva bär på minnet av upplevelserna, utan även deras omgivning. Inte minst barn riskerar att drabbas av s.k. sekundärtraumatisering. Röda Korsets skrift, Med fokus på barnen – Årspresentation och aktuell debatt om migranthälsa , konstaterar att ”många undersökningar visar att första generationens barn i alltför stor utsträckning blir bärare av sina föräldrars trauma”. Det finns även brister i kompetens kring tortyr- och krigsskador bland dem som möter drabbade i primärvård, på mödravårdscentraler (MVC) och barnavårdscentraler (BVC) varför tillstånden ibland upptäcks först i . Dessutom finns mycket få platser i som erbjuder relevant rehabilitering för dem som genomlevt tortyr eller svåra krigstrauman vilket i sin tur innebär att väntetiden på behandling kan vara mycket lång och att tillgången till vård i landet är mycket ojämlik. Det är avgörande att traumaproblematik upptäcks . För att uppnå detta krävs en satsning på kompetenshöjning inom vård och myndigheter så att rätt behandling kan sättas in . Den ökade satsningen för att motverka psykisk ohälsa i gruppen asylsökande och nyanlända i budgeten är mycket välkommen. Det är dock centralt att kompetensen kring dessa frågor blir rikstäckande. Regeringen bör se över hur man kan fördjupa och bredda kompetensen kring tortyr- och krigstraumatiserade i alla landets landsting för att komma till rätta med bristerna. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.2 Utbilda fler traumaspecialister I och med att det har kommit många människor till på flykt undan krig och förtryck är behoven av specialister på traumabehandling stora. Röda Korsets behandlingscenter har en genomsnittlig väntetid för att få behandling. vet vi att många som behöver behandling inte söker vård. Tillgången till traumabehandling ser dessutom olika ut i olika delar av landet. Sammantaget behövs fler specialister inom traumabehandling och kompetensen behöver spridas bättre i landet. Regeringen bör återkomma med förslag på hur fler traumaspecialister ska utbildas och hur det ska säkerställas att kompetensen finns i hela landet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.3 Stärk kompetensen inom elevhälsan För de barn som kommer till på flykt från krig och förtryck är skolan en extremt viktig plats för att rota sig och kunna upprätta en fungerande vardag. Skolan har också en central roll för dessa barns välbefinnande och hälsotillstånd. I skolan synliggörs elevernas välbefinnande och tecken på oro och stress blir påtagliga. Genom fungerande elevhälsa kan trauman, och andra bristande hälsotillstånd uppmärksammas och behandlas på ett tidigt stadium. Därför behövs en kompetenshöjning inom elevhälsan för att den ska kunna möta de behov som nyanlända elever har. Regeringen bör återkomma med förslag på hur elevhälsans kompetens kan stärkas för att möta de behov som nyanlända elever har, bl.a. inom traumabehandling. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.4 Möjliggör för etableringsplaner utifrån hälsotillstånd Röda korset har i samarbete med Arbetsförmedlingen, i , ett antal kommuner och civilsamhället drivit projektet – Integrerad preventionsmodell för psykosocialt stöd. I finns ett likande projekt under namnet Inspira. Satsningarna går ut på att tidigt kartlägga nyanländas hälsotillstånd och prestationsförmåga för att anpassa etableringsplaner utifrån dessa faktorer. Etableringsplanerna kan inom projekten också innehålla både traumabehandling och föreningslivsaktiviteter, om det anses nödvändigt för att förbättra möjligheterna till etablering för den nyanlända. Beroende på vilka upplevelser en person som flytt till har varit med om kan hen ha behov av olika insatser. För vissa krävs regelbunden och omfattande traumabehandling för att klara av vardagen. För andra handlar det om att kunna få ett socialt sammanhang. Ofta kan de kombineras med andra etableringsinsatser. Det krävs en mer flexibel syn på vad som kan ingå i en etableringsplan. Regeringen bör återkomma till med förslag om hur projekten kan fungera som modeller för hela landet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.5 Utöka användning av IOP inom traumabehandling Röda Korset har bedrivit behandlingscenter för traumabehandling och behandlar ca 1 600 personer . Enligt deras erfarenheter fungerar arbetet som bäst när de har ett nära samarbete med landstingen. Allra bäst fungerar det i de landsting där de har ett s.k. IOP, idéburet offentligt partnerskap. Trots det är samarbetsformen okänd hos vissa landsting som tror att de måste upphandla samarbetet med Röda Korset enligt . Regeringen bör återkomma med förslag på hur samarbetsformen IOP kan förstärkas och spridas som föredöme till landstingen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 7 Värdig och meningsfull sysselsättning Tiden mellan att asylansökan lämnas in och den sökande får besked har blivit allt längre, som konsekvens av att många människor kom till . Den genomsnittliga handläggningstiden från ansökan till beslut för förstagångsärende var . För många asylsökande innebär den långa väntan isolering och passivitet vilket i sig försämrar möjligheterna inför det fortsatta livet i . vill se flera insatser för att asylsökande snabbare ska kunna ägna sig åt meningsfulla aktiviteter. Dels för att sysselsättning förbättrar hälsotillståndet, vilket också påverkar situationen och stämningen på boendena, men också för att ta till vara och se till att människor snabbare kommer in i samhället, ut i arbetslivet och lär sig språket. har kraftfullt argumenterat för att inkluderingsarbetet måste inledas dag ett, direkt efter ankomsten till . Kommunerna har ansvar för att skapa en meningsfull tillvaro för alla invånare. Detta gäller även de asylsökande som finns i eget boende. Regeringen har lyssnat på och i den budget som regeringen lagt fram med stöd av finns flera satsningar som möjliggör en meningsfull sysselsättning . får länsstyrelserna i uppdrag att samordna och organisera tidiga insatser för asylsökande. Stödet till kommuner avseende beredskap för mottagande samt verksamhet med flyktingguider och familjekontakter utvidgas till att utöver nyanlända också i viss mån omfatta asylsökande. Den satsning på Arbetsförmedlingens kompetenskartläggning som beslutades i samband med vårändringsbudgeten , efter förslag från , fortsätter . Regeringen avsatte resurser till flera nationella ideella organisationer i budgeten vilket välkomnade. I budgeten görs nu en satsning på det lokala föreningslivet efter förslag från . Satsningen möjliggör ytterligare insatser för språkträning vid asylboenden, sysselsättning och inkludering i lokalsamhället. Föreningslivet har en viktig roll att spela i att erbjuda meningsfulla aktiviteter på asylboendena. Avstånden mellan asylboenden och närmaste större samhälle med ett fungerande föreningsliv är i många fall långa. Alla dessa satsningar är mycket välkomna, men anser att mer kan göras och att flera stora utmaningar kvarstår. 7.1 Stärk rätten att arbeta Enligt en bestämmelse i utlänningsförordningen (4 kap. 3 a § UtlF) har möjlighet att bevilja asylsökande undantag från kravet på arbetstillstånd. Denna bestämmelse har tillkommit för att ge asylsökande möjlighet till meningsfull sysselsättning i . Denna rättighet har efter krav från utvidgats för personer som har fått ett avvisningsbeslut som inte kunnat verkställas p.g.a. omständigheter i deras hemländer. Trots det lever endast av de asylsökande upp till förutsättningarna för att få ett sådant undantag. menar att i betydligt högre utsträckning än bör använda sig av denna möjlighet att bevilja asylsökande undantag från kravet på arbetstillstånd. Enligt vår mening bör vara skyldigt att informera den asylsökande om denna möjlighet redan när ansökan om uppehållstillstånd inlämnas. I och med reglerna för utomeuropeisk arbetskraftsinvandring som trädde i kraft har möjligheten att arbeta begränsats. Asylsökande som saknar identitetshandlingar eller som inte medverkar till att klargöra sin identitet, ska inte längre undantas från kravet på arbetstillstånd. Orsaken sägs vara att den ordning som gäller innebär en stor arbetsbörda för som man härigenom avser underlätta. är kritiskt till detta och menar tvärtom att möjligheterna att arbeta måste stärkas jämfört med . Rätten att arbeta ska vara regel snarare än undantag. Detta är viktigt inte minst för att stärka flyktingars möjligheter på arbetsmarknaden och deras fortsatta liv i . Regeringen bör återkomma med förslag om att utvidga rätten till arbete så att den omfattar samtliga asylsökande. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Regeringen bör i regleringsbrev ge myndigheten i uppdrag att informera om möjligheterna till undantag från krav på arbetstillstånd i samband med att ansökan om uppehållstillstånd inlämnas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För att stärka asylsökandes möjligheter att arbeta bör de få tillträde till Arbetsförmedlingens tjänster. får de inte skriva in sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen och få det stöd som andra som söker jobb. Asylsökande som dessutom ofta saknar det nätverk och den kännedom om arbetsmarknaden i som ofta utgör viktiga väger till att få ett jobb hamnar därmed i ett mycket svårt läge på arbetsmarknaden. Med bristande kunskap om, och erfarenheter ifrån, arbetsmarknaden finns en risk att bli utnyttjad av oseriösa arbetsgivare. Asylsökande befinner sig också ofta i sårbara situationer, inte minst ekonomiskt. För att fler ska kunna komma i arbete och för att undvika utnyttjande av asylsökande måste det finnas möjlighet för asylsökande att få stöd från Arbetsförmedlingen. Regeringen bör återkomma med förslag om hur asylsökande kan få tillgång till Arbetsförmedlingens tjänster. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För att kunna betala skatt när man arbetar krävs ett samordningsnummer från . Det får man när man kan visa upp ett anställningskontrakt. Problemet är att det också ofta krävs ett samordningsnummer för att få ett anställningskontrakt. Detta skapar ett moment 22. Västerpartiet anser att detta problem borde kunna åtgärdas och föreslår en översyn av möjligheterna att ge asylsökande ett samordningsnummer vid inlämnad asylansökan. Regeringen bör återkomma med förslag om att asylsökande tilldelas samordningsnummer när de lämnar in sin asylansökan. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 7.2 Stärk möjligheterna för högskolestudier får asylsökande inte studera på högskola eller universitet medan de väntar på beslut om uppehållstillstånd. Flera svenska lärosäten har initierat projekt och samarbeten för att underlätta för nyanlända, framför allt för att korta vägen till arbetsmarknaden. Asylsökande som väntar på uppehållstillstånd hamnar dock utanför. skulle vilja se mer enhetliga nationella satsningar på nyanlända inom den svenska högskolan. 7.3 Svenska från dag ett Språket är en nyckel för att komma in i samhället. De utrikesfödda som trots i inte pratar tillräckligt bra svenska har svårt att få ett arbete. går många asylsökande sysslolösa . Att se till att de får möjlighet att lära sig svenska är en smart investering på flera sätt. Det är därför välkommet att regeringen efter överenskommelser med gett studieförbunden och folkhögskolorna rätt att bedriva svenskundervisning för asylsökande. skulle också vilja se att asylsökande fick möjlighet att läsa svenska för invandrare, sfi. Under rubriken 8.4 Reformera sfi beskriver vi några möjliga steg på vägen dit. Även om en del av de asylsökande inte kommer att stanna kvar i leder en ökad kunskap om språket till en närmare koppling till och en bättre bild av vårt land som bara kan gynna oss. 8 Allas rätt till utbildning En god utbildning är en central förutsättning för att få arbete, men också grunden för att komma in i samhället. tror på en politik som möjliggör för människor att skaffa sig relevant utbildning inom det område de själva önskar. Det är genom kunskap och kompetens vi bygger en fungerande och stark arbetsmarknad, inte genom låga löner och osäkra villkor. Kommunernas kostnader inom utbildningsområdet har ökat . Det gäller framför allt kostnader för skolgång för de nyanlända, studiehandledning på modersmål, modersmålsundervisning, sfi samt svenska som andra språk. De i ökade statsbidrag till kommunsektorn som drivit fram är ett viktigt bidrag för en förbättrad skola. Det finns grundläggande problem med den svenska skolan som hindrar en rättvis och jämlik skolgång för alla elever. Den svenska skolan dras isär och elever med olika bakgrund samlas på olika skolor. Gruppen elever som det går sämre för blir allt större och klyftorna i skolan växer. För att komma åt dessa problem krävs en ny modell för fördelningen av resurser till skolan som anpassas efter skolornas och elevernas behov. Därför vill förstatliga skolan. vill avskaffa det fria skolvalet i och ta bort möjligheten att driva skolor som företag med vinstintresse. Det fria skolvalet är starkt bidragande till att öka segregationen i samhället. Eleverna ska kunna lita på att den skola som ligger närmast hemmet har goda förutsättningar att ge eleverna den kunskap de har rätt till. politik inom dessa områden utvecklas i motion 2016/17:1988, För en likvärdig skola. 8.1 Öka andelen asylsökande och nyanlända i förskolan Rätten till förskola är begränsad för barn till arbetslösa föräldrar. Detta gäller även asylsökande och nyanlända barn. Från höstterminen det året ett barn fyller har det rätt till allmän förskola som omfattar , kostnadsfritt. Det gäller alla barn. I praktiken gör flera kommuner undantag från dessa regler och erbjuder förskola i större utsträckning. Förskolan är en viktig plats för barns lärande och utveckling. Tidiga utbildningsinsatser är kostnadseffektiva och ju yngre barnen är när insatserna sätts in desto större kompensatorisk effekt har de. Därför är det viktigt att asylsökande och nyanlända barn tidigt får tillgång till förskola. En förskoleplats ger också möjligheter för föräldrarna att söka arbete, studieplats eller annan sysselsättning. Kvinnor tenderar att ta ett större ansvar än män för barnen i en familj. En förskoleplats kan därmed betyda mycket för jämställdheten. Den rätt till förskola som asylsökande och nyanlända barn har utnyttjas dock inte fullt ut. Enligt vissa kommuner går endast cirka hälften av de asylsökande barnen i förskoleåldern i förskola. Orsakerna till detta behöver klarläggas tydligare för att kunna åtgärdas. Regeringen bör utreda anledningen till att många asylsökande och nyanlända inte utnyttjar sin rätt till förskola. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Språkutvecklingen är som mest intensiv i livet. För asylsökande och nyanlända gäller det både modersmålet och det svenska språket. Därför är det viktigt att barnen även får modersmålsundervisningen redan i förskolan. Det är också viktigt att förskollärare får tillgång till kompetensutveckling i språkutvecklande arbetssätt som utgår från förskolans uppdrag. I arbetet med att stärka modersmålsundervisningen bör man även ta till vara på de språkliga och pedagogiska kunskaper som finns hos asylsökande och nyanlända. På så vis kan deras kunskaper komma till användning som de kan få möjligheter till relevant sysselsättning. Från vilken ålder modersmålsundervisningen ska påbörjas är en fråga som får utredas närmare. Regeringen bör utreda möjligheterna att förändra skollagen så att rätten till modersmålsundervisning i förskolan utvidgas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8.2 Stärk vägen till gymnasiekompetens SKL:s rapport – nyckeln till arbete, visar tydligt hur viktig gymnasieutbildning är för att få bra förankring på arbetsmarknaden. Det av regeringen initierade arbetet med DUA – Delegationen för unga till arbete, som vänder sig till unga upp till , är en insats som till stor del skapats för att så många unga saknar gymnasieexamen. Eftersom hälften av de drygt 160 000 personer som sökte asyl i var och nio av tio var handlar det om en grupp människor med på arbetsmarknaden framför sig. Även kommer nyanlända att till stor del bestå av barn och ungdomar. Utbildning är nyckeln för att denna grupp ska kunna komma in på arbetsmarknaden och etablera sig i samhället. står bakom regeringens förslag att alla vuxna ska få rätt till komvux för att läsa klart gymnasiet och ser det som ett mycket viktigt steg för att öka etableringen och inkluderingen bland nyanlända. Enligt kommer det att behövas 535 000 nya akademiker i offentlig sektor . Till det kommer rekryteringsbehov från den privata sektorn. Inget tyder på att behovet av högutbildad arbetskraft kommer att minska, snarare tvärtom. utbildas bara ca 60 000 . Det vore ett enormt slöseri att inte investera i att de som kommer till och har akademisk examen ska kunna använda den på svensk arbetsmarknad. har i en rapport räknat ut att det kostar att utbilda en akademiker från grunden i . Att validera en persons utländska examen och eventuellt komplettera utbildningen med en överbryggningsutbildning vid en högskola eller ett universitet i , kostar en bråkdel. har tidigare kommit till en liknande slutsats. räknar med att samhällsvinsten av att en akademiker med utländsk utbildning kommer i arbete är (RiR 2011:16). För att nya svenskar snabbt ska kunna ta sig in i samhället och tryggt kunna delta i samhällslivet vill ge dem bättre möjligheter att lära sig svenska. Svenska för invandrare, sfi, har flera problem och brister som det ser ut .