mot · H4023350 · 2016-10-05 00:00:00 — SUMMA FINANSIERING OCH BUDGETFÖRSTÄRKNINGAR Netto satsningar och budgetförstärkningar I detta avsnitt beskrivs effekterna av reformer på sysselsättning och disponibel inkomst. politik bidrar till högre sysselsättning Inriktningen för finanspolitik är att genomföra reformer för att varaktigt öka sysselsättningen och pressa ned utanförskapet. I budgetmotionen bedömdes sysselsättningseffekterna av större reformer uppgå till knappt 38 000 helårsarbetskrafter. Nedan beskrivs sysselsättningseffekterna av de prioriterade reformer som föreslår i budgetmotionen 2017. En politik för högre sysselsättning måste stimulera utbudet av arbetskraft. Det finns inte en fast mängd arbetstillfällen i ekonomin, utan den beror på lång sikt av hur många människor som vill och kan arbeta och på hur väl arbetsmarknaden fungerar. Enligt anpassar sig sysselsättningen nästan exakt proportionellt efter arbetskraften, dvs. om arbetskraften ökar med en procent, ökar sysselsättningen med en procent. större utbudsstimulerande reformer är följande: Förstajobbet-avdraget minskar trösklarna, eller marginaleffekterna, för dem med låga inkomster att träda in på arbetsmarknaden. Erfarenheterna av skattelättnader riktade mot dem med låga inkomster är positiva och kan på goda grunder förväntas öka arbetskraftsutbudet och sysselsättningen. Liknande skattelättnader finns exempelvis i , , , , , och . Ett förhöjt jobbskatteavdrag för äldre ökar drivkrafterna för äldre att arbeta, vilket är centralt med en åldrande befolkning. När alliansregeringen införde åtgärden bedömdes den leda till 6 000 fler sysselsatta. vill vi bredda reformen till att också omfatta personer som har fyllt vid beskattningsårets ingång. har efter regeringens skattehöjningar återigen världens högsta marginalskatter. vill därför återställa uppräkningen av gränsen för statlig inkomstskatt till tidigare regler. För att säkra att arbetslöshetsförsäkringen förblir en försäkring som ger tillfälliga ersättningar då människor drabbas av arbetslöshet bör den präglas av en tydlig arbetslinje. föreslår därför en stramare arbetslöshetsförsäkring som upprätthåller drivkrafterna att gå från bidrag till arbete. Sjukfrånvaron har ökat markant, trots att svenskarnas allmänna hälsotillstånd inte försämrats. Också i sjukförsäkringssystemet bör det finnas tydliga drivkrafter och stöd att återvända till arbete. Därför återinför den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen som regeringen tog bort och föreslår en stramare sjukförsäkring från dag 90 och framåt. Både och Inspektionen för socialförsäkringen anser att tidsgränsen borde vara kvar och avstyrkte regeringens förändring i sina remissyttranden. föreslår också åtgärder för att öka efterfrågan på arbetskraft genom att bland annat sänka anställningskostnaderna för grupper som står längre ifrån arbetsmarknaden och stimulera efterfrågan på hushållsnära tjänster som också är viktiga för personer med svag förankring på arbetsmarknaden. större efterfrågestimulerande reformer är följande: Socialavgiften (den särskilda löneskatten) för äldre avskaffas. Genom att anställningskostnaderna sänks för äldre ökar arbetsgivarnas incitament att behålla människor längre upp i åldrarna i anställning. Figur 17: Varaktiga effekter av politik på sysselsättning och årsarbetskrafter jämfört med budgetpropositionen Förhöjt jobbskatteavdrag för äldre Nej till sänkt uppräkning av skiktgräns Avskaffad löneskatt för äldre När fler arbetar och färre försörjs genom sociala ersättningar minskar inkomstskillnaderna i samhället. I figur 18 redovisas de beräkningsbara effekterna, såväl på kort sikt som på lång sikt, på den justerade disponibla inkomsten av de förslag som presenteras i denna budgetmotion: Förstajobbet-avdraget som riktas mot låga inkomster Förstärkt jobbskatteavdrag införs från det året personen fyller istället för 65 A-kassan sänks till dag 1–100 och till därefter En ny karensdag införs dag 15, när den sjukskrivne går från sjuklön till sjukpenning Sjukpenningen minskar från till från dag 90 och från till vid dag 365 Jobbstimulans i försörjningsstödet ökar från Höjt bostadstillägg för pensionärer Avskaffat uppskovstak och sänkt uppskovsränta Grundnivån i föräldrapenningen sänks från till För att visa de samlade effekterna av politik så att denna kan jämföras på ett rättvisande sätt mot regeringens fördelningseffekter, inkluderas också de beräkningsbara förslag som accepterar i regeringens budgetproposition 2017: Höjda inkomstgränser i bostadsbidraget Höjd beloppsgräns för reseavdrag Figur 18: Genomsnittlig förändrad individuell disponibel inkomst för olika inkomstgrupper till följd av de beräkningsbara förslagen i budgetmotionen 5.Ansvar för ekonomin med minskade bidragskostnader Ansvar för ekonomin är en central del i plan för ett starkare . En stark gemensam ekonomi är en av viktigaste konkurrensfördelar och skapar trygghet för företag att investera och hushåll att konsumera. Stabila statsfinanser är därför en förutsättning för varje regering som arbetar för ökad sysselsättning. När ekonomin nu går in i en ny högkonjunktur behöver vi rusta oss inför sämre tider. Att som regeringen låna i goda tider och urholka de offentliga finanserna är en farlig väg att gå. Det är bara genom att bygga upp säkerhetsmarginaler i goda tider som vi säkerställer att har de finansiella muskler som krävs för att möta nästa lågkonjunktur. Vi behöver prioritera hårt för att skapa handlingsutrymme till sämre dagar. Endast så kan vi upprätthålla efterfrågan och sysselsättningen den dag krisen slår till. a.Stora utgiftsökningar i bidrags- och transfereringssystemen De offentliga finanserna har präglats av kraftigt ökade utgifter i flera av de större transfereringssystemen. Det rör sig främst om utgifterna för sjukförsäkring, assistansersättning och flyktingmottagande. Sjukförsäkringskostnaderna har ökat med och kommer enligt prognos tvådubblas i fasta priser. visar forskningen att svenskarnas allmänna hälsotillstånd inte försämrats , och att fortfarande har en av världens friskaste befolkningar. Kostnaderna för assistansersättning har också ökat och förväntas fortsätta öka framöver. Det genomsnittliga antalet timmar, per person och vecka, ökade 2014 och andelen brukare med dubbel assistans ökade från 30 till . Tyvärr visar utvärderingar att fusk och missbruk förekommer i utbetalningen av assistansersättning. Utgiftstrycket i flyktingmottagandet fick nya proportioner i och med höstens migrationskris. sökte mer än 160 000 personer asyl i , en nivå som uppnåtts. Utgifterna har femdubblats och uppgår nu till . Utöver de kortsiktiga kostnaderna i det omedelbara flyktingmottagandet riskerar utgifterna på att öka i andra bidragssystem. Helt centralt för att undvika en sådan utveckling är att utrikes födda snabbare kommer i arbete. Figur 19: Utgiftsutveckling i vissa transfereringssystem. Om dessa oplanerade utgiftsökningar i transfereringssystemen inte hejdas riskerar de att tränga undan satsningar eller försvåra möjligheterna att bygga upp säkerhetsmarginaler inför nästa kris. För att möjliggöra för fortsatta insatser för att stärka välfärden, skapa fler jobb och öka integrationen krävs att den stegrande utgiftsutvecklingen kontrolleras. Regeringen är oförmögen att på allvar ta tag i utgiftsökningarna och lånar hellre trots att vi befinner oss i högkonjunktur. står för en stramare finanspolitik som vågar och orkar prioritera och fokusera på att hejda utgiftsökningarna. Tack vare bland annat det finanspolitiska ramverket hade överskott i de offentliga finanserna när vi gick in i finanskrisen, och kunde bedriva en aktiv finanspolitik för att upprätthålla efterfrågan och sysselsättningen under krisåren. Svensk ekonomi behöver nu föras tillbaka till balans och överskott. De underskott som är en naturlig följd av en aktiv finanspolitik kan annars bita sig fast och undergräva den styrka som behövs för att stå emot nästa kris. I förhållande till 2015 förväntas det finansiella sparandet försämras med , och . Skälet till de ökande underskotten är dels ökade offentliga utgifter i transfereringssystemen, dels att regeringen i budgetpropositionen väljer att låna till nya förslag och öka underskotten i offentliga finanser. Regeringens oansvariga hantering av de offentliga finanserna visar på en mycket oroande utveckling där det finanspolitiska ramverket i allt större utsträckning förlorar sin styrande verkan. Både och kritiserar regeringen och menar att en stramare finanspolitik krävs. Det finns starka budgetpolitiska skäl att ta kontroll över utvecklingen i offentliga finanser och föra sparandet närmare saldomålet. Som beskrivs i kapitel tre gör och Alliansen bedömningen att finanspolitiken bör vara stramare än vad som aviserats i budgetpropositionen. Det innebär ett starkare sparande än regeringens om 2017 och 2018. Med en stramare finanspolitik kommer budgeten vara i balans 2017 och gå med överskott 2018, förutsatt att det ekonomiska läget inte förändras. Det medför en stramare politik som dels hejdar utgiftsutvecklingen i transfereringssystemen, dels prioriterar resurser till de viktigaste problem står inför. Vi lägger all kraft på hur vi bryter utanförskapet, hur vi förbättrar skolan, hur vi stärker konkurrenskraften och hur vi säkerställer tryggheten i hela . uppgår de direkta kostnaderna för migration och etablering till . Det är mer än en femdubbling . Utgiftsökningen drivs till stor del av att fler människor sökt asyl i , men det finns också flera områden där effektiviteten inte är tillfredsställande och kan förbättras. För att hejda utgiftsutvecklingen och sänka kostnaderna från dagens nivåer föreslår besparingar på mellan åtta och inom flyktingmottagandet. har fått kraftigt ökade resurser och anslaget har ökat . När färre människor nu söker asyl bör kunna gå in i en ny fas där mindre tid kan läggas på exempelvis boendefrågor och än mer fokus kan läggas på att utreda ärenden och fatta beslut. Givet de stora resurstillskotten finns utrymme för utökad effektivitet. I jämförelse med liknande länder fattar exempelvis färre asylbeslut per handläggare; i fattar man exempelvis i genomsnitt fyra beslut medan motsvarande för är ett beslut , och en viktig del i arbetet med att effektivisera är att förkorta handläggningstiderna. bedömer att bör förbättra sin effektivitet . Det bedöms stärka de offentliga finanserna med . Inför åldersbedömningar av ensamkommande barn vid ankomst kom 35 000 ensamkommande barn och ungdomar till . Trots det finns fortfarande inget etablerat system för medicinska åldersbedömningar i asylprocessen. Vi vill se ett statligt huvudansvar och att ska ta hjälp av kompetens från utlandet för genomförandet av bedömningar. Beslut i åldersfrågan ska dessutom kunna fattas redan vid ankomsten. vill skyndsamt införa åldersbedömningar av unga asylsökande vid ankomst. Ett snabbt och brett införande av åldersbedömningar bedöms kunna stärka de offentliga finanserna med de kommande två åren, och bör därmed vara högsta prioritet för regeringen. Effektivisera mottagandet av ensamkommande barn Nuvarande ersättningssystem för boende och placering av ensamkommande barn har flera brister. Drivkrafter för kommunerna att välja mindre kostsamma alternativ till HVB-hem är små. föreslog besparingar på detta område och i årets budget utökas dessa till att, fullt utbyggda, omfatta . Vi välkomnar att regeringen närmar sig i frågan om besparingar inom detta område. Vi har dock förståelse för den stora omställning detta innebär för kommunerna och beklagar att det dröjt för regeringen att lägga fram sitt förslag vilket förkortat omställningstiden. Ensamkommande barn och ungdomar försörjs av samhället genom placeringen i HVB-hem, stödboende eller familjehem. I underhållsstödet finns tydliga regler om att barn som får vård på institution på statens bekostnad eller vårdas i familjehem, stödboende eller HVB inte har rätt till underhållsstöd. Efterlevandestödet bör få samma tydliga lagstiftning och den som bor i offentligt finansierad verksamhet ska inte ha rätt till efterlevandestöd. föreslår att schabloniserade ersättningar införs för ensamkommande barns boenden och att efterlevandestöd vid sådana boenden i offentlig regi avskaffas. Förslagen bedöms stärka de offentliga finanserna med . Snabbare hantering av verkställighetshinder och tak för offentligt biträde Den som har nekats uppehållstillstånd i ett lagakraftvunnet beslut kan invända att det föreligger hinder för beslutets verkställighet, så kallat verkställighetshinder. behöver en mer effektiv ordning för detta område. Ett alternativ är att en invändning om verkställighetshinder på grund av nya skyddsskäl i stället ska framföras direkt till domstol. Detta skulle avlasta . Vi vill se över detta. Antal timmar med offentligt biträde för asylsökande hos ska begränsas. finns inga begränsningar och föreslår därför att ett tak införs på maximalt med offentligt biträde som beviljas för asylsökande i första instans. föreslår att ett tak införs för antalet timmar med offentligt biträde i första instans. Förslaget bedöms stärka de offentliga finanserna med 2017 och . d.Bidrag och ersättningar vid jobb eller permanent bosättning har ett ovanligt välfärdssystem. Förmåner får man inte främst för att man är medborgare eller försäkrad via jobbet utan istället genom att helt enkelt bo i landet. Sjukvård, barnbidrag, föräldrapenning, bostadsbidrag och assistansersättning är några exempel på förmåner som man omfattas av genom att bo här, inte för att man är medborgare eller för att man har jobbat in dem. Dessutom är bidragssystemen mycket generösa. ifrågasätter om det verkligen är rimligt att man och automatiskt får tillgång till hela det svenska socialförsäkringssystemet, eller om det vore rimligare att fler successivt fick arbeta sig in i rätten till olika bidrag och sociala ersättningar. Detta är särskilt aktuellt i ljuset av att tillfälliga uppehållstillstånd införs som huvudregel 2016 efter förslag. Efter en genomgång av vilka förmåner man bör få vid vilket tillfälle, är vi övertygade om att det går att strama upp en del svenska välfärdssystem och börja tillämpa en delvis ny princip: full tillgång till svenska bidrag och ersättningar får man endast genom eget arbete, genom permanent uppehållstillstånd eller genom att vara svensk medborgare. Full föräldrapenning enbart vid jobb eller permanent bosättning: Begränsad rätt ska gälla för personer med tillfälligt uppehållstillstånd har personer med tillfälliga uppehållstillstånd rätt till full föräldrapenning på garantinivå. Detta innebär att även om barnet är i förskoleålder vid ankomsten till så kan alla föräldradagar tas ut om barnet är . Möjligheten till långvarigt uttag av föräldrapenning försenar föräldrars etablering på arbetsmarknaden. Det minskar också nyanlända barns deltagande i förskolan, som är viktigt för språkutvecklingen. föreslår att rätten till föräldrapenning för personer med tillfälliga uppehållstillstånd begränsas eller . Vid jobb och permanent uppehållstillstånd får man rätt till full föräldrapenning . Samma kvalificeringsregler i garantipensionen ska gälla för alla Garantipensionssystemet är en grundtrygghet för dem som haft låg eller ingen inkomst. Systemet har en inbyggd kvalificeringsmodell. För att få full garantipension krävs att man har bott i . Har man bott i minskar garantipensionen med 1/40 som saknas. Om de totala pensionsförmånerna inte räcker till finns äldreförsörjningsstöd. För personer som kommit som flykting eller skyddsbehövande finns en undantagsregel som innebär att bosättningstiden i hemlandet räknas in i försäkringstiden. Därmed skiljer sig ersättningen för olika grupper utrikes födda och kvalificeringsmodellen sätts ur spel. Skillnaden i total ersättning kan uppgå till . föreslår att undantaget i kvalificeringsregeln för garantipension tas bort. Samma kvalificeringsregler ska gälla för alla. e.En sjukförsäkring som stödjer återgång i arbete och stärkt av Alliansens sjukförsäkringsreformer sjönk ohälsotalet kraftigt, och trenden mot ett allt bredare utanförskap kunde brytas. ser vi dock att sjukfrånvaron i återigen stiger kraftigt. De psykiska diagnoserna har sett en särskilt stor ökning och är den vanligaste sjukskrivningsorsaken. Kostnaderna i statens budget för sjukpenning och rehabilitering uppgick till och beräknas de ligga runt . Denna ökning beräknas fortsätta. Nivån på dessa utgifter kan jämföras med hur det såg ut då motsvarande kostnader var . Långvarig sjukfrånvaro leder till att kontakten med arbetsgemenskapen bryts och privatekonomin försämras. Utanförskapet är både ekonomiskt och socialt. Effekterna kan också vara stora i nästa generation: barn till föräldrar som är långtidssjukskrivna tenderar att själva bli sjukskrivna i större grad än andra. För är det därför självklart att samhällets insatser i möjligaste mån ska inriktas på att hjälpa människor tillbaka till arbetslivet. Den som är sjuk eller skadad och inte kan arbeta ska självklart ha rätt till ersättning, vård och rehabilitering. Men den som har eller får tillbaka sin arbetsförmåga måste alltid få stöd och hjälp att komma tillbaka i arbete. Att regeringen trots utvecklingen driver en politik som riskerar att öka sjukskrivningarna är oansvarigt. Att avveckla den bortre tidsgränsen och öppna upp för att förtidspensionera unga är fel väg. Istället bör sjukförsäkringssystemet reformeras för att dels bryta den negativa utvecklingen, dels skapa en långsiktigt stabil sjukförsäkring som inte uppvisar de variationer som gällt . Möjligheterna och drivkrafterna att agera för att hjälpa människor tillbaka till arbetslivet måste stärkas för samtliga aktörer i sjukförsäkringssystemet – den försäkrade, arbetsgivaren, läkaren och handläggaren på . Inrätta särskild rehabiliteringskedja för lättare psykiska diagnoser Psykiatriska diagnoser är den vanligaste sjukskrivningsorsaken. De vanligaste psykiatriska diagnoserna är depressioner och ångestsyndrom, som stod för av de startade sjukfallen med psykiatrisk diagnos . Den nuvarande rehabiliteringskedjan utformades i ett läge då de psykiska diagnoserna var mindre vanliga och är bättre anpassade för ”traditionella” sjukdomstillstånd. Arbetsförmågan prövas mot andra arbetsuppgifter vid dag 90 och mot hela arbetsmarknaden vid dag 180. För en person som drabbats av psykisk ohälsa kanske dock långvarig sjukskrivning i hemmet inte förbättrar sjukdomstillståndet, utan viss aktivitet kan ge bättre resultat. Att vänta innan en prövning görs om det finns andra arbetsuppgifter hos arbetsgivaren som personen kan utföra är inte ändamålsenligt. Det är inte heller rimligt att vänta innan man lyfter frågan om personen överhuvudtaget ska arbeta kvar på sin nuvarande arbetsplats. Det gäller särskilt för personer där sjukdomen kan ha ett samband med en dålig psykosocial arbetsmiljö. föreslår därför att en särskild rehabiliteringskedja införs för vissa lättare psykiska diagnoser. Syftet är att tidigare skapa förutsättningar för rehabilitering och återgång i arbete, och skapa fler vägar tillbaka till jobb. För den som inte har fått en särskild rehabiliteringsplan ska prövning av arbetsförmåga mot andra arbetsuppgifter eller annan arbetsplats hos arbetsgivaren ske dag 45 istället för dag 90 och prövning av arbetsförmåga mot hela arbetsmarknaden ska ske dag 90 istället för dag 180. Ett särskilt omställningsspår skapas hos Arbetsförmedlingen för att erbjuda stöd till byte av arbetsplats eller arbetsgivare. insatser för denna grupp ska utföras av erfarna handläggare specialiserade på psykisk ohälsa och samarbetet med Arbetsförmedlingen ska stärkas. föreslår att en särskild rehabiliteringskedja införs för lättare psykiska diagnoser. satsar på och på Arbetsförmedlingen för inrättande av den nya rehabiliteringskedjan. Stärk dagens rehabiliteringskedja med tidsgränser och regelbunden uppföljning Forskningen visar att kontrollinsatser av olika slag, inklusive tidsgränser, minskar användningen av försäkringen, både direkt via kontrollerna i sig och indirekt via drivkrafter att inte vilja bli kontrollerad. För en långsiktigt stabil sjukfrånvaro är en bortre tidsgräns också en central komponent. Genom den skickas en signal om att en sjukskrivning inte kan pågå för evigt vilket skapar drivkrafter för alla inblandade aktörer att agera för att hitta en lösning innan tidsgränsen nås. Inspektionen för socialförsäkringen har funnit att införandet av tidsgränser inte haft någon inverkan på hälsan. finns två tidsgränser där kontroll och prövning av arbetsförmågan sker, vid dag 90 och dag 180. Ingen bortre tidsgräns finns. anser att rehabiliteringskedjan bör förstärkas. föreslår att en bortre tidsgräns återinförs och att regelbunden uppföljning av den försäkrades arbetsförmåga ska ske fram till denna tidsgräns. satsar 2017 och därefter på för ökad uppföljning. Införandet av en bortre tidsgräns bedöms stärka de offentliga finanserna med . föreslår att nuvarande uppdrag till om att öka kontrollerna vid tidsgränserna kompletteras med att handläggarnas sjukskrivningsmönster tydligare och mer systematiskt ska följas upp för att identifiera felaktiga bedömningar och eventuella utbildningsbehov. Skärp tillsyn, krav och sanktioner för arbetsgivare med hög sjukfrånvaro Arbetsgivaren har en nyckelroll i arbetet med att minska sjukfrånvaron. Detta gäller särskilt vid psykisk sjukdom. Brister i den psykosociala arbetsmiljön finns särskilt i vissa yrkesgrupper inom offentligfinansierad verksamhet. Sjuksköterskor, barnmorskor, specialistsjuksköterskor, vård- och omsorgspersonal, grundskol- och gymnasielärare är särskilt utsatta. Sammanlagt finns det över 800 000 anställda i dessa grupper vilket innebär att överriskerna får betydande effekter. För att komma till rätta med den höga sjukfrånvaro som finns i vissa sektorer och hos vissa arbetsgivare behöver tillsynen och kontrollen öka bland de arbetsgivare som inte håller nere sjuktalen. föreslår att får i uppdrag att genomföra en särskild tillsyn av den psykosociala arbetsmiljön inom yrkesgrupper och hos arbetsgivare med särskilt hög sjukfrånvaro. satsar för att ska genomföra uppdraget. Stärk och förtydliga hälso- och sjukvårdens ansvar Hälso- och sjukvården har en central roll för att bryta långvarig sjukfrånvaro, men samspelet med sjukförsäkringen behöver förstärkas. Den grundläggande brist på samverkan som följer av att sjukvården och sjukförsäkringen finansiellt och organisatoriskt inte har några starka gemensamma intressen och mål, måste balanseras bättre . Kalmarmodellen är ett förslag som innebär att ska bära hela eller delar av det ekonomiska ansvaret för sjukförsäkringen. Modellen är intressant då den skapar incitament för fler aktörer att hjälpa den sjukskrivne tillbaka i arbete. Landstingen får tydliga incitament att ge hälso- och sjukvården förutsättningar för att arbeta förebyggande eller hjälpa patienter tillbaka till arbete. föreslår att hälso- och sjukvårdslagen, i linje med den parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag, ska innefatta krav på behandlings- och rehabiliteringsplanering för att återgå i arbete och krav på samverkan med arbetsgivare, och . föreslår att Kalmarmodellen genomförs som ett pilotprojekt. satsar för ändamålet –2021. Öka tillsynen av läkarnas arbete med sjukskrivningsfrågor Läkaren har en nyckelroll i sjukskrivningsprocessen. Detta arbete är komplext, vilket bland annat har att göra med svårigheterna kring begreppen sjukdom och arbetsförmåga. Till sin hjälp har läkaren det försäkringsmedicinska beslutsstödet. Det finns dock ett inneboende problem i att läkaren och patienten kan vara oense om vad som egentligen vore bäst för patienten. skapas lätt en målkonflikt för en läkare som agerar inom ett fritt vårdval. Från patientens perspektiv finns alltid möjligheten att gå till en annan läkare som kanske är beredd att agera på det sätt patienten önskar. För att stärka läkarna i deras sjukförsäkringsarbete bör det försäkringsmedicinska beslutsstödet utvecklas och tillsynen av läkarnas och vårdgivarnas arbete med sjukskrivningsfrågor förstärkas.