mot · H4023079 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att reformera Arbetsförmedlingen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga ut yrkesvux och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre förutsättningar för yrkesutbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny yrkesutbildning på Arbetsförmedlingen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av ett studiestartsstöd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett första-jobbet-avdrag bör införas för att öka drivkrafterna till arbete genom sänkt skatt på lägre inkomster och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en jobbstimulans i asylsökandes dagersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utökad jobbstimulans och ökade aktivitetskrav i försörjningsstödet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utökad jobbstimulans och ökade aktivitetskrav i etableringsersättningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en utbildningsplikt för nyanlända som saknar grundskoleutbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett bidragstak för en stärkt arbetslinje och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetslöshetsförsäkringen som en effektiv omställningsförsäkring och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förenklat regelverk för subventionerade anställningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om första-jobbet-anställningen som en ny anställningsform för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för unga och nyanlända och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tredubbla taket i RUT-avdraget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka stödet för handledning i yrkesintroduktionsanställningarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om matchningsanställningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlänga provanställningen från för att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för unga och nyanlända och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade möjligheter och drivkrafter för att jobba längre och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förändrade regler för studiemedlet för att fler ska kunna studera senare i livet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva möjligheten för att erbjuda tillfälliga anställningar inom ramen för grunduppdraget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett särskilt program på Arbetsförmedlingen för sociala företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förlängd rätt till tjänstledighet för att prova på att starta företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett särskilt uppdrag bör ges till Arbetsförmedlingen att informera om möjligheten till egenanställningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning för att förbättra kvinnors arbetsmiljö och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa arbetsgivares möjlighet att utan författningsstöd begära utdrag ur belastningsregistret inför anställning och tillkännager detta för regeringen. Alliansens reformer i regeringsställning bidrog till att över 300 000 fler människor kom i arbete och att en betydande del av det breda utanförskapet som präglat svensk arbetsmarknad kunde brytas. Människor som varit inne på arbetsmarknaden hade tryckts ut ur arbetskraften då bidragssystemen gjort att arbete lönade sig för dåligt, som förtidspensioneringarna ökade kraftigt första år. har detta breda utanförskap minskat som en effekt av alliansregeringens politik. Färre människor förtidspensioneras, och fler får behålla mer när de jobbar. Det har varit en framgångsrik ekonomisk politik och välfärdspolitik, och andelen som försörjs av bidrag har minskat med ungefär en fjärdedel. ser vi dock en utveckling som i många avseenden går åt fel håll. Med en allt mer tudelad arbetsmarknad där starka grupper har en god sysselsättningsutveckling medan svaga grupper helt stängs ute från arbetsmarknaden och ibland hela sitt liv, riskerar utanförskapet att förstärkas och fördjupas. Uppemot en miljon människor befinner sig i utanförskap. Det finns 130 områden i där färre än hälften i arbetsför ålder går till ett jobb och där bidragsberoendet är utbrett. har en plan för ett starkare där en central del är att pressa tillbaka utanförskapet. Kraven på individen att göra sig anställningsbar måste öka, som det måste finnas ökade möjligheter att göra sig anställningsbar. Det måste också skapas förutsättningar för fler jobb och fler vägar till jobb. Sist men inte minst måste det alltid löna sig bättre att arbeta framför att leva på bidrag. De strukturreformer som genomfördes av alliansregeringen lade grunden för en jobbtillväxt som fortsatt med nuvarande regering. Tillsammans med ett allt starkare konjunkturläge har det bidragit till att arbetsmarknaden fortsätter förstärkas. Framförallt bland unga och inrikes födda har arbetslösheten minskat, vilket är naturligt när ekonomin förbättras. Men den goda utvecklingen kommer inte alla till del. Det finns fortfarande stora skillnader mellan utrikes och inrikes födda. Bland inrikes födda har arbetslösheten sjunkit till en så låg nivå att de lediga arbetskraftsresurserna i denna grupp måste betraktas som små. var arbetslösheten bland inrikes födda 20–, jämfört bland utrikes födda. Skillnaden i sysselsättningsgrad var också stor: bland inrikes födda jämfört med 68,4 för utrikes födda. Särskilt bland utrikes födda kvinnor finns en stor potential att öka sysselsättningsgraden. arbetade av de inrikes födda kvinnorna och av de utrikes födda kvinnorna. Utvecklingen går inte heller åt rätt håll för alla. 2015 var sysselsättningsgraden för förgymnasialt utbildade i åldern 25–att jämföra bland dem med eftergymnasial respektive gymnasial utbildning. var arbetslösheten bland förgymnasialt utbildade 25–– högre än , trots att arbetsmarknaden överlag utvecklats väl. Trots att är inne i en högkonjunktur lyckas regeringen inte uppnå sitt mål om lägst arbetslöshet i EU . Enligt regeringens egna prognoser kommer då arbetslösheten fortfarande att ligga på . Risken finns dessutom att regeringen gör en alltför ljus bedömning av utvecklingen. Enligt kommer arbetslösheten att ligga på (Konjunkturläget augusti), och bedömer att arbetslösheten uppgår till (Penningpolitisk rapport september), jämfört med regeringens . Trots att ekonomin går på högvarv fortsätter de som är långvarigt inskrivna på Arbetsförmedlingen att öka och har gjort så sedan regeringen tillträdde. Utrikes födda är numer i majoritet på Arbetsförmedlingen, och andelen födda i ett land utanför EU ligger . Då är ändå inte alla de som kommit till under föregående år inskrivna. tillhörde eller 257 000 personer av de inskrivna arbetslösa en eller flera av de grupper som har en utsatt ställning på arbetsmarknaden. Till dessa grupper räknas utomeuropeiskt födda, arbetslösa , arbetslösa med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga och arbetslösa med högst förgymnasial utbildning. väntas närmare tre av fyra inskrivna arbetslösa tillhöra utsatta grupper. Andelen inskrivna arbetslösa som tillhör dessa grupper har ökat från en nivå till . beror uppgången främst på ett ökat inflöde av nyanlända i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag. En följd av sammansättningen i gruppen arbetslösa är att matchningen mellan lediga jobb och vakanser har försämrats . Den kompetens och de kunskaper som finns bland de arbetslösa är inte samma som efterfrågas av arbetsgivarna. Enligt Arbetsförmedlingens Arbetsmarknadsutsikter stiger bristen på arbetskraft inom privat näringsliv successivt. som upplevt brist på arbetskraft vid rekrytering har ökat från sedan föregående vår. Nivån ligger därmed över det historiska genomsnittet. En liknande utveckling sker inom offentliga tjänstesektorn men från en betydligt högre nivå. Den ökade bristen på arbetskraft innebär att arbetsgivarna får betydligt svårare att upprätthålla servicen inom sina verksamheter. Underskottet av utbildade inom den offentliga sektorn kommer dessutom att hålla tillbaka ökningen av sysselsättningen framöver. Regeringens politik motverkar jobbtillväxten Tvärtemot vad regeringen anför har den förda politiken sedan regeringsskiftet inte bidragit till att förbättra arbetsmarknadsläget. Snarare har nuvarande regering fört utvecklingen i fel riktning. Skatte- och bidragshöjningar försämrar arbetsmarknadens funktionssätt, och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna har mycket begränsad effekt och utbyggnaden är kraftigt försenad. Endast ett hundratal traineetjänster har tillsatts mot utlovade 32 000. Regeringen har, till skillnad från Alliansen, än så länge inte redovisat några sysselsättningseffekter av sin politik. Att inte redovisa åtgärders effekter på sysselsättning och arbetsutbud minskar transparensen och försvårar för medborgarna att granska regeringens politik. Det har också kritiserats av , den myndighet som har i uppgift att granska regeringens politik. I avsaknad av bedömningar från har regeringens egna expertmyndigheter dock granskat de förslag som lagts. Sysselsättningseffekterna av regeringens politik är, i skenet av de utmaningar som finns på svensk arbetsmarknad, mycket nedslående. bedömer att regeringens politik minskar den varaktiga sysselsättningen med 15 000–20 000 personer. leder åtgärderna till att arbetsutbudet minskar med minst 15 000 personer. skriver i sin årliga granskning av regeringens politik: ”sammantaget menar rådet att de åtgärder som regeringen har presenterat [för att minska arbetslösheten] sannolikt inte kommer att ha mer än ganska små effekter på arbetslösheten” och pekar dessutom på att regeringens förändringar av arbetslöshetsförsäkringen och höjda socialavgifter för unga bedöms verka i motsatt riktning och höja arbetslösheten med 33 000–37 000 jobb. I takt med att bidragsberoendet minskat i de grupper som står relativt nära arbetsmarknaden ser vi hur utanförskapet förändras. Det blir smalare och djupare. Risken att grupper som står nära arbetsmarknaden återigen pressas ut i utanförskap kvarstår visserligen, och förstärks av att regeringen nu gör det mindre lönsamt att arbeta. Det nya utanförskap vi ser i kan beskrivas med att många människor aldrig får sitt första jobb och överhuvudtaget inte kommer in på arbetsmarknaden. Delvis på grund av de trösklar som finns i form av höga skatter på arbete, men också för att många saknar de kunskaper och erfarenheter som krävs på den svenska arbetsmarknaden. Det är unga och utrikes födda som drabbas allra hårdast. Den svenska arbetsmarknaden har präglats av trösklar i form av hög skatt på arbete som gjort det mindre lönsamt och attraktivt att arbeta. växer ytterligare trösklar fram, i form av att kunskapskraven på arbetskraften ökar. Antalet jobb som kan utföras med endast grundskoleutbildning minskar som kraven på att förvärvsarbetande ska kunna byta arbetsplats, yrke eller bransch ökar. Nya jobb i främst tjänstesektorn som kräver mer begränsad utbildning växer visserligen till, men inte i lika stor utsträckning som andra arbeten med liknande kompetenskrav försvinner. SCB:s prognos visar att efterfrågan på arbetskraft med förgymnasial utbildning sjunker med . Unga som inte får med sig tillräckliga kunskaper från gymnasiet har därför svårigheter att ta sig in på arbetsmarknaden, och riskerar att få det än svårare . Bland de unga som varken arbetar eller studerar har minst en tredjedel inte gått klart gymnasiet. Arbetslösheten för unga utan gymnasieutbildning är mer än dubbelt så hög jämfört med för ungdomar som har klarat gymnasiet. Gruppen drabbades hårdare under finanskrisen och har inte återhämtat sig . När kunskapskraven på arbetsmarknaden ökar, och jobb med lägre utbildningskrav blir färre, drabbas också utrikes födda som har liten erfarenhet av den svenska arbetsmarknaden och ofta har begränsad utbildning. Inom gruppen nyanlända som befann sig i etableringsuppdraget hade hälften högst förgymnasial utbildning. är ett av de länder i som har det största sysselsättningsgapet mellan utrikes och inrikes födda. Bristen på enkla jobb En viktig förklaring till att de som har en kort utbildning har svårigheter på arbetsmarknaden är att det finns så pass få enkla jobb utan krav på särskild yrkesutbildning i . av alla jobb är ett sådant jobb, vilket motsvarar knappt 240 000 arbeten på den svenska arbetsmarknaden. Om man relaterar antalet jobb per person efter utbildningsnivå och utbildningskrav blir det tydligt att underskottet, jobbunderskottet, är klart störst för personer med förgymnasial utbildning. Det går drygt tre personer utan gymnasieutbildning per jobb utan krav på särskilda kvalifikationer, medan det går 1,2 personer per jobb som kräver motsvarande eftergymnasial utbildning. Det är en utveckling som riskerar att förstärkas när många kommer till som har en kort utbildning. Dessutom är det svårt för personer med kort utbildning att få de enklare arbetena; endast ett av fyra jobb utan krav på särskilda kvalifikationer innehas av någon med kort utbildning, resten innehas av någon med gymnasie- eller universitetsutbildning. Det beror till viss del på att små löneskillnader gör dessa jobb relativt attraktiva även för personer med utbildning men också på att det finns en stor grupp unga som har läst högskoleförberedande linjer på gymnasiet som inte läser vidare och då saknar särskilda kvalifikationer för mer kvalificerade jobb även om de har gymnasieutbildning. En central aktör i arbetsmarknadspolitiken är Arbetsförmedlingen som ska bidra till att matcha arbetssökande med arbetsgivare och som också har huvudansvaret för nyanländas första år i . finns det brister i effektivitet, kontroll och måluppfyllelse. förmedlas det för få jobb i förhållande till alla de miljarder som myndigheten förfogar över. Förtroendet för Arbetsförmedlingen är lågt såväl bland arbetssökande som arbetsgivare. För att Arbetsförmedlingen ska klara av sitt matchningsuppdrag behöver verksamheten både effektiviseras och moderniseras. Dessvärre har regeringen genom att lägga ner Alliansens översyn och genom att dröja med att följa tillkännagivande om en ny utredning kraftigt försenat ett nödvändigt förnyelsearbete. Rusta människor för det första jobbet Ett stort hinder för många i det nya utanförskapet är att deras kunskaper inte räcker till på den svenska arbetsmarknaden. Kraven på svensk arbetsmarknad ökar . Allt fler arbetsgivare efterfrågar en gymnasieexamen, även inom yrken där utbildningskraven traditionellt sett har varit låga. Enligt Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutsikter –2017 kommer också tillväxten av nya jobb framför allt att ske inom yrken som kräver en gymnasial eller eftergymnasial utbildning. De som saknar en gymnasieutbildning kommer även fortsättningsvis att möta en tuff arbetsmarknad. innebär en snabbare strukturomvandling att nya yrkeskompetenser och kunskaper efterfrågas, vilket ställer krav på en hög omställningsförmåga i arbetskraften. Satsningar på utbildning kommer därför att vara avgörande framöver. Rätt till komvux och utbyggt yrkesvux vill göra det möjligt för alla människor att skaffa sig en utbildning som motsvarar arbetsmarknadens efterfrågan för att skapa fler chanser till jobb. Både för dem som saknar en fullständig utbildning och för dem som vill byta yrke eller inriktning spelar den kommunala vuxenutbildningen en viktig roll. har därför drivit på för en rätt till komvux för alla som är behöriga. Det är positivt att regeringen nu lagt fram ett förslag till och angeläget att det genomförs . Ett utbyggt yrkesvux är ett effektivt sätt att nå de grupper som saknar gymnasieutbildning. utvärderingar visar exempelvis att cirka tre av fyra av dem som har gått yrkesvux har fått en anknytning till arbetsmarknaden efter avslutade yrkesstudier. Utan denna typ av utbildning skulle dörren in till det första jobbet vara stängd för många. För att fler ska få chansen att lära sig ett yrke och få sitt första jobb vill bygga ut yrkesvux. Vi vill även bygga ut platserna inom lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux). Bättre förutsättningar för yrkesutbildningar är av central betydelse för arbetslivets möjligheter att anställa personer som har ett kvalificerat yrkeskunnande och för individens möjlighet att skaffa sig yrkeskunskaper som är efterfrågade på arbetsmarknaden. har flera förslag på hur verksamhet kan förbättras för att skapa förutsättningar för bättre omställning och matchning på arbetsmarknaden. Bland annat vill vi se över förkunskapskrav som inte alltid är motiverade av utbildningens innehåll. Vi vill också göra det möjligt att läsa preparandutbildningar och baskurser inom så att fler ska bli behöriga. För att förbättra möjligheterna till livslångt lärande bör också få i uppdrag att undersöka hur fristående kurser kan ingå i dess ordinarie utbud. Yrkesutbildning istället för ineffektiva arbetsmarknadsutbildningar En ny yrkesutbildning med starkare koppling till arbetsmarknaden bör införas inom ramen för Arbetsförmedlingens verksamhet. Dagens ineffektiva arbetsmarknadsutbildningar är dyra och leder inte till jobb. vill därför fasa ut arbetsmarknadsutbildningen och istället införa en ny yrkesutbildning som möter delar av den arbetskraftsbrist som råder på arbetsmarknaden. Arbetsgivarna ska ges möjlighet att påverka utformning och genomförande av utbildningen och dessutom finnas med i rekryteringsurvalet. Yrkesutbildningen ska alltså, som huvudregel, vara kopplad till en anställning hos en arbetsgivare så att den som går utbildningen med stor sannolikhet har ett jobb som väntar efter utbildningens genomförande. På så sätt ökar chansen att deltagarna kan tillgodogöra sig utbildningen och vara motiverade. Utbildningen kan både bestå av teori och arbetsplatsförlagd utbildning. Studiestartsstöd för arbetslösa med kort utbildning Alliansregeringen införde förhöjt studiestöd för ungdomar för att minska trösklarna att börja studera. För att också minska trösklarna för långtidsarbetslösa utan fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning att börja studera vill införa ett studiestartsstöd också för denna grupp. Det innebär ett studiebidrag på under maximalt . Genom studier med studiestartsstöd öppnas vägar in på arbetsmarknaden och till fortsatta studier med studiemedel. Fullt utbyggd beräknas reformen omfatta cirka 15 000 personer. Studiestartsstödet ska samordnas med andra förmåner och inte kunna betalas ut som exempelvis aktivitetsstöd eller sjukersättning. Det ska löna sig att ta det första jobbet har, trots de skattereformer som Alliansen gjort, fortfarande en av västvärldens högsta marginalskatter. upptäcker alltför många att det lönar sig alltför dåligt att arbeta. Det bidrar både till att arbetskraftsdeltagandet blir lägre och arbetslösheten högre. Skattesystemet skapar tillsammans med bidragssystemen fortsatt höga trösklar för dem som har låga inkomster. Det medför att många får svårt att komma in på arbetsmarknaden och att antalet arbetade timmar i ekonomin riskerar att bli färre. Utformningen av skatte- och bidragssystemen påverkar drivkrafterna för att arbeta och är avgörande för att pressa tillbaka utanförskapet och få fler i arbete. Den främsta ekonomiska reformen för fler jobb som alliansregeringen genomförde var jobbskatteavdragen. De steg som tagits i jobbskatteavdraget beräknas ge 120 000 fler jobb, och jobbskatteavdraget fortsätter att stötta jobbtillväxten inte bara här och utan också . När allt fler unga och utrikes födda står utanför arbetsmarknaden och behöver få det första jobbet krävs starkare drivkrafter för att ta sig in på arbetsmarknaden för dem som har låga inkomster. Trösklarna in till arbetsmarknaden är fortsatt höga för personer med låga inkomster. Exempelvis har en ensamstående kvinna med två barn så höga skattekilar i jämfört med om hon bott i . Detta skattetryck måste sänkas. Det räcker inte att vårda redan genomförda reformer utan vi bör nu ta nya steg för att fler jobb skapas i och med de nya utmaningar vi står inför. vill därför införa ”förstajobbetavdraget”, som ger en tydlig skattelättnad för dem som har låga arbetsinkomster. Förstajobbetavdraget säkerställer att de som vill – och bör – ta klivet in på arbetsmarknaden och få sitt allra första jobb har tydliga ekonomiska drivkrafter att också göra det. Förstajobbetavdraget ger en barnfamilj där föräldrarna är bussförare, undersköterska eller butiksbiträde extra att röra sig med. Skattelättnader för dem som arbetar, särskilt riktat mot dem som har låga inkomster, är en internationellt sett vanlig och väl utvärderad reform för att bidra till ökad sysselsättning. Liknande skattelättnader finns exempelvis i , , , , , och enligt . Förstajobbetavdraget leder både till att människor kan lämna utanförskap och komma i arbete och till att det blir mer lönsamt att arbeta mer. Sammantaget beräknas förstajobbetavdraget leda till motsvarande 15 000 ytterligare heltidstjänster. Sex av tio av dessa beräknas komma från utanförskap, då sysselsättningen väntas öka med drygt 9 000 personer. Jobbstimulans i asylsökandes dagersättning Drivkrafterna för jobb bland asylsökande är svaga då det finns tydliga marginaleffekter när en person arbetar . Om en asylsökande tar ett arbete avräknas hela dagersättningen för varje intjänad krona. Då dagersättningen är låg är konsekvenserna begränsade vid heltidsjobb, men kan vara betydande om det gäller kortare uppdrag och deltidsjobb som ofta är den första vägen in på arbetsmarknaden . För att det ska löna sig bättre att arbeta bör en jobbstimulans införas för de asylsökande som börjar arbeta där de kan tjäna innan dagersättningen börjar trappas ner. Anstränga sig för det första jobbet Många delar av de svenska bidragssystemen har reformerats för att öka drivkrafterna att arbeta och minska risken att människor pressas ut i utanförskap. Men det finns starka indikationer på att mer behöver göras. Försörjningsstödet är en grundläggande del av det svenska trygghetssystemet. Stödet är tänkt att täcka det nödvändigaste, under relativt korta perioder och när ingen annan försörjning är möjlig. Vi ser nu att det långvariga biståndsmottagandet ökar, från av de vuxna biståndsmottagarna 2015. För att hejda denna utveckling och se till att fler går från försörjningsstöd till egen försörjning behöver drivkrafterna för att komma tillbaka i arbete förstärkas. Aktivitetskrav och jobbstimulans i försörjningsstödet Internationell forskning visar att kombinationen av aktivitetskrav och ekonomiska incitament har störst betydelse för att minska bidragstagandet och öka sysselsättningen. Många kommuner arbetar aktivt med aktivitetskrav inom försörjningsstödet, men det kan förbättras ytterligare på många håll. Inom ramen för migrationsöverenskommelsen som slöts mellan Alliansen och regeringen beslutades att aktivitetskraven för att få försörjningsstöd skulle skärpas inom ramen för socialtjänstlagen. anser att fler som lever på bidrag behöver omfattas av aktivitetskrav. Ett rimligt krav att ställa är till exempel att språkundervisning ska kunna ske under föräldraledigheten för den som också får försörjningsstöd.