mot · H4023494 · 2016-10-05 00:00:00 — Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2018, 2019 och 2020. Till följd av förslag om en ny bredbandsmiljard föreslås anslaget öka med . Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2018−2020. Anslaget beräknas därutöver öka med , och beräknas öka med samma summa åren därefter, till följd av att avvisar regeringens förslag om en neddragning med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att pengar från landsbygdsprogrammet finansierar ett tillskott till . anser i stället att bör få det aktuella tillskottet, men att pengarna inte bör tas från landsbygdsprogrammet. Anslag 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur föreslås öka med i syfte att utöka programmet för miljövänliga bränslen i jordbruket. Av samma anledning beräknas anslaget öka med . Anslag 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket föreslås öka med , och beräknas öka med , till följd av förslag om att förstärka ersättningen för metangasreducering. Anslag 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning föreslås minska med till följd av att en tidigare förstärkning av artprojektet, beslutad i samband med behandlingen av budgetpropositionen , avslutas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med . Anslaget föreslås därutöver minska med , och beräknas minska med 2018−2019, till följd av att en tidigare förstärkning, beslutad i samband med behandlingen av budgetpropositionen , avslutas. föreslår en begränsning av pris- och löneomräkningen . Inom detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1, 1:3, 1:4, 1:8, 1:14, 1:23 och 1:24. 20.24 Utgiftsområde 24: Näringsliv Den svenska jobbskaparpotentialen finns i de små och växande företagen. Dessa jobbskapare måste få rejält sänkta trösklar till att ta steget att anställa. På samma sätt måste det svenska företagandet tillgängliggöras för fler. De första stegen som anställd eller företagare måste vara betydligt enklare och mer tillgängliga . Tabell 70 förslag till anslag för utgiftsområde 24 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer Tabell 71 förslag till anslag till 2020 för utgiftsområde 24 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statliga bolag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer Anslag 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling föreslås minska med 2017 till följd av att en tidigare förstärkning som beslutades i samband med budgetpropositionen , och som avsåg en satsning på statens insatser inom immaterialrätten, avslutas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2018−2019. Anslaget föreslås öka med för att förstärka arbete kring innovationer i offentlig sektor genom inrättandet av en försöksverksamhet med innovationscheckar riktade mot kvinnor som är anställda inom vården, i syfte att premiera vardagsnära innovationer. Av samma anledning beräknas anslaget öka med . Anslag 1:5 Näringslivsutveckling föreslås minska till följd av att regeringens förstärkning av satsningen på snabbspår för företagare avvisas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med och med . Att stötta fler nyanlända att starta företag är av största vikt. har därför egna förslag på detta område. För det första föreslås rådgivningen för nyanlända kvinnor som vill starta företag stärkas med . För det andra avsätter , inom ramen för satsningen på civilsamhället och ökad trygghet, för mentorskapsprogram och praktik och för det tredje föreslås att företagsformen ingångsföretag skapas, till en kostnad om . Med politik kommer det att vara signifikant enklare för nyanlända att starta företag, varför regeringens förstärkta satsning på snabbspår blir onödig. Anslaget föreslås därtill minska med till följd av att den tidigare förstärkning som beslutades om i samband med behandlingen av budgetpropositionen , och som avsåg finansiering av det så kallade , avslutas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2018−2019. Anslaget föreslås minska med till följd av att en tidigare förstärkning som beslutades i samband med behandlingen av budgetpropositionen , och som avsåg finansieringen av en strategi för nyindustrialisering, avslutas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2018−2019. För att finansiera andra prioriterade satsningar föreslås att anslag 1:15 Upprustning och drift av minskar med . Anslag 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation föreslås öka med , och beräknas öka med motsvarande belopp åren därefter, till följd av en föreslagen satsning på och i syfte att stärka utrikes födda kvinnor och deras företagande. Anslag 2:3 Exportfrämjande verksamhet föreslås minska med , och beräknas minska med motsvarande belopp 2018−2019, till följd av att en tidigare beslutad förstärkning i samband med behandlingen av budgetpropositionen , som syftade till att finansiera regeringens så kallade exportoffensiv, avslutas. Anslag 2:4 Investeringsfrämjande föreslås minska med , och beräknas minska med motsvarande belopp , till följd av att en tidigare förstärkning, som beslutades i samband med behandlingen av budgetpropositionen och som avsåg insatser inom ramen för regeringens så kallade exportoffensiv, avslutas. föreslår en begränsning av pris- och löneomräkningen . Inom detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1 till 1:4, 1:6, 1:8, 1:13, 2:1, 2:2 och 2:6. 20.25 Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommuner Kommuner och landsting ansvarar för några av den offentliga sektorns viktigaste åtaganden. Skolan, sjukvården, omsorgen och kollektivtrafiken formas och utvecklas i kommuner och landsting. Att den kommunala sektorn ges goda och långsiktiga förutsättningar att finansiera sin verksamhet och anpassa den efter lokalt skiftande behov är således av största vikt. vill att makt ska finnas så nära människor som möjligt. Här utgör kommuner, landsting och regioner naturliga arenor för att lokalt organisera verksamheter som betyder mycket för människor. Tabell 72 förslag till anslag för utgiftsområde 25 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Stöd med anledning av flyktingsituationen Tabell 73 förslag till anslag till 2020 för utgiftsområde 25 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Stöd med anledning av flyktingsituationen Anslag 1:1 Kommunalekonomisk utjämning används dels för generella statsbidrag till kommunerna, dels som ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Anslag 1:1 föreslås förändras på följande sätt. Anslaget föreslås öka med 2017 till följd av förslag om att omvandla riktade statsbidrag till generella statsbidrag. beräknas anslaget öka med . Anslaget föreslås öka med enligt den kommunala finansieringsprincipen till följd av förslag om att införa en äldreboendegaranti. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2018, 2019 och . förslag om införandet av ingångsföretag väntas minska de kommunala skatteintäkterna. Anslaget föreslås öka med för att kompensera kommunerna för detta. Av samma anledning beräknas anslaget öka med . Anslaget föreslås minska med till följd av förslag om att införa ett ingångsavdrag. [331] Anslaget minskas för att kompensera för de lägre lönekostnader som uppstår i den kommunala sektorn. Av samma anledning beräknas anslaget minska med . Anslaget föreslås minska med till följd av förslag om att införa ett sommarjobbsavdrag. [332] Även här är minskningen ett resultat av de lägre lönekostnader som väntas uppstå för den kommunala sektorn. Av samma anledning beräknas anslaget minska med . Anslaget föreslås minska med till följd av förslag om att ta bort den särskilda löneskatt för äldre som regeringen har infört. [333] Anslaget minskas för att reglera skatteeffekten av att avskaffa den särskilda löneskatten. Av samma anledning beräknas anslaget minska med . Anslaget föreslås öka med , och beräknas öka med motsvarande belopp åren därefter, till följd av att regeringens höjningar av underhållsstödet avslås. Anslaget föreslås minska med , och beräknas minska med motsvarande belopp åren därefter, för att reglera skatteeffekten av förslag om att avskaffa avdraget för övriga utgifter. Anslaget föreslås öka med , och beräknas öka med motsvarande belopp åren därefter, för att reglera skatteeffekten av förslag om nedsatt förmånsvärde för miljöbilar. Anslaget föreslås minska med , och beräknas minska med motsvarande belopp åren därefter, för att reglera skatteeffekten av förslag om höjt förmånsvärde för icke-miljöbilar. Anslaget föreslås öka med för att reglera skatteeffekten av förslag om att införa en ny karensdag. [338] Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2018 och . Anslaget föreslås öka med , och beräknas öka med motsvarande belopp åren därefter, för att reglera skatteeffekten av förslag om återinförandet av en bortre tidsgräns i sjukförsäkringen. Anslaget föreslås öka med , och väntas öka med , till följd av att nivån inom den inkomstrelaterade sjuk- och aktivitetsersättningen återställs. Anslaget föreslås öka med , och beräknas öka med motsvarande belopp åren därefter, till följd av att regeringens förslag om höjd grundnivå i föräldraförsäkringen avslås. Anslaget föreslås minska med enligt den kommunala finansieringsprincipen till följd av att regeringens förslag kring lovskola avslås. Av samma anledning föreslås anslaget minska med . Anslaget föreslås minska med , och beräknas minska med , till följd av att en tidigare förstärkning, syftande till att finansiera avgiftsfria glasögon för barn, avslutas. Anslaget föreslås minska med enligt den kommunala finansieringsprincipen, och beräknas minska med motsvarande belopp åren därefter, till följd av att en tidigare förstärkning, avseende kostnadsfri mammografi, avslutas. Anslaget föreslås minska med enligt den kommunala finansieringsprincipen till följd av att en tidigare förstärkning, avseende avgiftsfri tandvård för unga, avslutas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2018 och . Enligt den kommunala finansieringsprincipen föreslås anslaget minska med , och väntas minska med motsvarande belopp åren därefter, till följd av att regeringens förslag om avgiftsfri öppenvård för äldre avslås. Anslaget föreslås minska med för att reglera att kommunerna förväntas få lägre kostnader till följd av att en tidigare förstärkning, avseende barndelen i riksnormen för försörjningsstöd, avslutas. beräknas anslaget minska med . Anslaget föreslås öka med för att reglera att förslag om att ta bort skatteundantag för fossil gas minskar kommunernas skatteintäkter. [342] Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2018 och . Anslaget föreslås minska med för att reglera att förslag om att skattebefria biodrivmedel ökar de kommunala skatteintäkterna. [343] Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2018, 2019 och . Anslaget beräknas minska med för att reglera att förslag om att höja återbetalningen av dieselskatt för jordbruksföretag ökar de kommunala skatteintäkterna. Anslaget föreslås öka med för att kompensera kommunerna för skatteeffekten av att regeringens förslag om att införa ett så kallat växa-stöd avslås. Av samma anledning beräknas anslaget öka med . har ett eget förslag för hur kostnaden för att anställa bör sänkas, vilket beskrivs närmare i kapitel 7.3. Anslaget föreslås öka med , och beräknas öka med , för att kompensera kommunerna för skatteeffekten av förslag om en reformerad beskattning av personaloptioner. Regeringen föreslår att färre nationella prov ska vara obligatoriska och beräknar därmed att anslaget minskas enligt den kommunala finansieringsprincipen. motsätter sig förslaget om att färre nationella prov ska vara obligatoriska. Anslaget beräknas därför öka med . Regeringen aviserar att den avser införa uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen. Förslagets närmare utformning är ännu inte känd, varför preliminärt avvisar det. Anslaget beräknas därmed öka med 2018 och därefter. avser återkomma med en förnyad bedömning när regeringen presenterat den aktuella propositionen och det därmed är möjligt att i större detalj granska regeringens förslag. Anslaget föreslås öka med till följd av att kommunerna kompenseras för den minskning av intäkterna från kommunalskatt som uppkommer av förslag om att avskaffa undantaget för flyktingar inom ramen för garantipension. [346] Av samma anledning beräknas anslaget öka med . Anslaget föreslås öka med till följd av förslag om att ersätta extratjänsterna. [347] Av samma anledning beräknas anslaget öka med och med åren 2019−2020. Anslaget föreslås minska med 2017 till följd av att förslag om att höja lönetaket för anställningsstöd riktade till personer med en funktionsnedsättning leder till lägre lönekostnader i den kommunala sektorn med motsvarande belopp. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2018−2019 samt med . Anslaget föreslås öka med till följd av förslag om att reformera nystartsjobben. [348] Förslaget innebär att kommunerna får ökade kostnader som arbetsgivare, vilket kompenseras av ökade statsbidrag. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 570, 590 och åren 2018−2020. Anslaget föreslås öka med för att kompensera för effekten av att särskilt anställningsstöd och förstärkt särskilt anställningsstöd ersätts av utvecklade nystartsjobb. [349] Anslaget beräknas av samma anledning öka med 2018 och 2019−2020. Anslaget föreslås öka med till följd av förslag om att begränsa rätten till retroaktiv föräldraförsäkring för nyanlända. [350] Av samma anledning beräknas anslaget öka med . 20.26 Utgiftsområde 26: Statsskuldsräntor m.m. En välfungerande statsskuldsförvaltning är en förutsättning för att den ekonomiska politiken ska kunna bedrivas på ett effektivt sätt. Det övergripande målet för statsskuldsförvaltningen är att minimera kostnaden med beaktande av risk. För detta krävs ett antal saker. För det första måste ett kontinuerligt arbete med investerarvård bedrivas. För det andra måste skuldens storlek och sammansättning gynna likviditeten i de aktuella marknadssegmenten. Och för det tredje måste förvaltningen ske på ett sätt som garanterar ansvarsfull riskhantering. Förutsättningarna för en effektiv statsskuldsförvaltning avgörs av såväl den ekonomiska politiken som Riksgäldens arbete. Det är den ekonomiska politiken som i huvudsak avgör skuldstockens storlek, vilket i sin tur påverkar möjligheten att emittera statspapper i en omfattning som möjliggör hög likviditet. är det den ekonomiska politiken som påverkar de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet och marknadsaktörernas förtroende för denna hållbarhet. Därtill är det regeringen som ger Riksgälden riktlinjer för förvaltningen. Riksgälden ansvarar å sin sida för marknads- och skuldvårdande insatser, bland annat i form av marknadsvårdande repor samt byten. Därtill ansvarar Riksgälden för att förvaltningen sker på ett transparent och förutsägbart sätt, vilket gynnar investeringar i svenska statspapper. har i grunden inget att invända mot nu förd statsskuldspolitik. För förslag till anslagsfördelning, se Tabell 74 och Tabell 75. Tabell 74 förslag till anslag för utgiftsområde 26 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Tabell 75 förslag till anslag till 2020 för utgiftsområde 26 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag har inget att invända mot regeringens bedömningar på det aktuella utgiftsområdet. 20.27 Utgiftsområde 27: Avgiften till Europeiska unionen EU står inför ett antal stora och allvarliga utmaningar. För det första är osäkerheten mot bakgrund av stundande utträde stor. För det andra lider många av medlemsstaterna fortsatt av sviterna av de senaste årens långa och djupa lågkonjunktur. För det tredje har stora migrationsströmmar till unionen satt samarbetet under hård press. Och för det fjärde har säkerhetsläget försämrats, dels på grund av genomförda terrorattentat, dels på grund av konflikter i unionens närområde. anser att det är av största vikt att aktivt bidrar till att EU:s funktionssätt förbättras. Det kräver såväl strukturreformer som en ökad lyhördhet gentemot medborgarna. Vad gäller avgift till EU har inget att erinra mot det förslag som regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Tabell 76 förslag till anslag för utgiftsområde 27 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Avgiften till Europeiska unionen Tabell 77 förslag till anslag till 2020 för utgiftsområde 27 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avgiften till Europeiska unionen har inget att invända mot regeringens bedömningar på det aktuella utgiftsområdet. 21 Den offentliga sektorns finanser I detta kapitel redovisas den samlade effekten på den offentliga sektorns finanser av de reformer föreslår i denna motion. Effekterna redovisas även per sektor. Därtill redovisas förslag till utgiftstak för staten. Som tabell 81 nedan visar föreslår att den offentliga sektorn ska nå balans 2017 för att nå överskott. Tabell 78 Utgiftstak för staten, avvikelse från regeringen Tabell 79 Statsbudgetens inkomster, avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Tabell 80 Statsbudgetens saldo och statsskulden, avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom Tabell 81 Den offentliga sektorns finanser, avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Tabell 82 Kommunsektorns finanser, avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under uo 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn 2015/16:1, Prop. 2014/15:100, 2016:611, 2016:574, SCB (2015), egna beräkningar Ingen arbetsgivaravgift för den första anställda 2015:2022, egna beräkningar Lägre och enklare beskattning av personaloptioner Satsning på kvinnors företagande 2016:1312, egna beräkningar Höjt lönetak för lönebidrag etc. 2016:1451, egna beräkningar Avskaffad avtrappning av jobbskatteavdraget Avvisning av regeringens sänkta skiktgränser för statlig inkomstskatt 2015/16:1 och Prop. 2016/17:1. Sänkt skatt för äldre som jobbar Sänkt arbetsgivaravgift för äldre som jobbar 2016:160, egna beräkningar 2015:1403, egna beräkningar Satsning på biogas (metangasreducering) Nedsatt förmånsvärde för miljöbilar 2016:559 och egna beräkningar Tillskott till Gröna Fonden Nej till skatt på förnybart Dubblerat stöd till energilagring Förstärkt arbetet mot farliga kemikalier Slopad arbetsgivaravgift för mjölkbönder Höjd återbetalning av dieselskatt Utökning av programmet för miljövänliga bränslen i jordbruket 2015:1505, egna beräkningar Obligatorisk och tidigarelagd samhällsorientering Trygghet i hela landet Utökad polisutbildning och fler poliser Förbättrade arbetsvillkor, särskilt för områdespoliser Förstärkt utredningsverksamhet, särskilt avseende vardagsbrottslighet Utbildning för att motverka hederskultur Extern rättning av nationella prov* SOU 2016:25, egna beräkningar Ökade generella statsbidrag till kommunerna* Färre och enklare anställningsstöd 2016:1635, 2016:1338, egna beräkningar 2015:1510, Arbetsförmedlingen (2016d), egna beräkningar Omprioritering från AF till förmån för pilotprojekt kring jobbfixarpeng och integrationsfrämjande insatser i civilsamhället Ersätt extratjänster med matchningsanställningar Avskaffa traineejobb och utbildningskontrakt samt minska arbetsmarknadspolitiken Arbetsförmedlingen (2016d), Prop. Nej till ineffektiv näringspolitik /16:1, Prop. SOU 2015:30, Prop. 2016/17:1, egna beräkningar Kemikalieskatt på kläder och skor Kemikalieinspektionen (2013) Skatt på fossil gas SCB (2016j), egna beräkningar Avskaffad nedsättning av miljöskatter i gruvnäringen Ökad miljöstyrning i fordonsskatten 2016:1334, egna beräkningar Höjt förmånsvärde för icke-miljöbilar Omvandla kväveoxidavgiften till skatt (2016c, 2014) och egna beräkningar Begränsning av uttagande av retroaktiv föräldraförsäkring 2016:1547 och egna beräkningar. Avskaffad rätt till efterlevandestöd för unga i HVB, stödboende eller familjehem Borttaget undantag för flyktingar inom garantipension Färre sjukskrivningar och fler i arbete Karensdag efter dag 14 Kostnadseffektivare och närmare myndigheter 2016:1348, 2016:1435, Prop. 2015/16:1, Prop. 2016/17:1, egna beräkningar Återställda nivåer i transfereringssystem 2016:949, 2016:947, 2016:945, 2016:944, Prop. 2015/16:1, /17:1 Återställning av entré till muséer Höjd fastighetsavgift på kommersiella lokaler 2016:1429, egna beräkningar Avskaffat avdrag för övriga utgifter Höjda förseningsavgifter enligt skatteförfarandelagen Avskaffad åldersavskrivning av studielån (2014), CSN (2016), egna beräkningar Övriga avvisade regeringsförslag från BP16 och BP17, netto** Beräkningsteknisk överföring till hushållen Effekt på finansiellt sparande (mnkr) * Inklusive förslag I BP17. ** se kapitel 19 och 20 för ytterligare detaljer. Acemoglu, , (2000), ”Productivity gains from unemployment insurance”, , Årg. 44, s. , (2015), “Etnisk diskriminering − vad vet vi, vad behöver vi veta och vad kan vi göra?”, Ekonomisk Debatt, Årg. 43, Nr. Aiyar, , , , Batini, Nociletta, , , , , , , , , , Huidan, Kaltani, , , , , , Petia (2016), ”The Refugee Surge in Europe: ”, IMF Discussion Note, 16/02 , , , , (2013), ”Har kommunala sommarjobb under gymnasieåren en positiv effekt på arbetskarriären senare i livet?”, IFAU, Rapport 2013:24 , och , . (2014), ”Discrimination in the credit market? Survey based evidence of access to financial capital among self-employed immigrants”, Working Paper 2014:2, for Labour Market and Discrimination Studies (2015), ”The and Economic Performance”, Bilaga 4 till långtidsutredningen , SOU 2015:53 , , Wennemo Lanninger, , , (2015), ”Etableringsreformens första år − en första utvärdering”, for Integration Studies (SULCIS), Rapport 2015:3 , (2011), ”Frånvaroeffekter på lönen för kvinnor och män”, , Specialstudier, Nr. Angelov, , (2014), ”The effects of targeted labour market programs for job seekers with occupational disabilities”, IFAU, Working Paper 2014:27 Arbetsförmedlingen (2016a), “Arbetsmarknadsutsikterna . Prognos för arbetsmarknaden 2016−2017” Arbetsförmedlingen (2016b), "Etableringsuppdraget i siffror", hemsida, tillgänglig via -oss/Om-Arbetsformedlingen/Etablering-av-nyanlanda/Etableringsuppdraget-i-siffror.html> [] Arbetsförmedlingen (2016c), ”Månadsstatistik", databas, tillgänglig via [] Arbetsförmedlingen (2016d), ”Prognos för utbetalningar ”, Arbetsförmedlingen (2016e), ”Subventionerade anställningar. Kartläggning ur ett bransch- och företagsperspektiv” Arbetsförmedlingen (2016f), ”Prognos för utbetalningar ”, Arbetsförmedlingen (), ”Budgetunderlag 2017-2019” Arbetsförmedlingen (2016h), ”Arbetsmarknadspolitiska program. Årsrapport ”, Arbetsförmedlingens återrapportering , Arbetsförmedlingen (2016i), ”Arbetsmarknadsrapport ”