mot · H3023404 · 2016-05-02 00:00:00 — För det första måste regelförenklingsarbetet ta fart på riktigt genom att de kraftfulla förslag till regelförenklingar som redan lagts i tas tillvara. Till exempel bör byggvänliga bullerregler införas och tekniska egenskapskrav och utformningskrav förändras så att trösklarna för byggande sänks. För det andra krävs skarpa reformer för att frigöra mer attraktiv mark att bygga på. Att markbrist är ett grundläggande problem, en tröskel som förtar effekten av många andra reformer, återkommer ständigt i forskningslitteraturen och lyfts ofta av byggbranschen. Därför krävs bland annat en reformering av riksintressesystemet och strandskyddet så att bostadsbyggande prioriteras högre. För det tredje krävs att resurserna inom bostadspolitiken används effektivt. Därför bör de av regeringen införda byggsubventionerna avskaffas. För det fjärde måste rörligheten på bostadsmarknaden tydligt öka. Det måste bli enklare att hyra ut sin bostad i andra hand och dagens hyresreglering måste ses över. Alliansen vill också se över utformningen av flyttskatterna för att minska dagens inlåsningseffekter. En fungerande transportinfrastruktur är avgörande för konkurrenskraft och satsningar på väg och järnväg är en viktig del för att främja både företagande och sysselsättning. –2025 kommer satsa på infrastruktur, till följd av alliansregeringens förslag. Det möjliggör underhåll och stora investeringar i befintlig infrastruktur i hela landet, liksom nysatsningar för att förbättra möjligheterna för såväl arbetspendling som godstransporter. Alliansregeringens politik för viktiga förbättringar för näringar som är beroende av transporter har påbörjats. Underhållet av svenska järnvägar har fördubblats . Anslaget till enskilda vägar har höjts väsentligt. Genom hela pågår väg- och järnvägsprojekt för att förbättra framkomligheten och transportmöjligheterna. har trenden med ökande utsläpp från transportsektorn brutits. Effektivare transporter innebär minskad miljöpåverkan och minskade klimatutsläpp. Alliansen vill fortsätta detta arbete. Utöver väl fungerande utbildning, bostadsmarknad och infrastruktur är tillgång på kapital en nyckelfråga för att främja entreprenörskap. Svenska villkor på dessa områden har historiskt varit goda, men möjliga förbättringar finns och krävs för att ska kunna konkurrera internationellt. Till exempel har det offentliga riskkapitalet svårt att komma in tidigt i bolagens utveckling, när det behövs som mest, och riskerar istället att tränga ut privata investeringar i senare investeringsfaser. För att modernisera och effektivisera det offentliga riskkapitalet bör fond-i-fond-lösningar användas, där statligt riskkapital från början samverkar med privata fonder för att nå mindre och växande företag. De statliga fondernas inriktning bör också främst inriktas på tidiga utvecklingsfaser för att undvika undanträngning av privat kapital. Det är också viktigt att riskkapital finns tillgängligt i hela landet. Därtill stänger dagens regelverk för aktiebolag ute många potentiella företagare. Reglerna bör anpassas till det behov av aktiekapital som faktiskt föreligger, och som i exempelvis många tjänsteföretag kan vara relativt begränsat. Därför bör kravet på aktiekapital sänkas . En annan viktig fråga för att främja entreprenörskap är nystartade företags kompetensförsörjning och svårigheten att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner. För att underlätta för små företags rekrytering av kompetent arbetskraft vill Alliansen göra det enklare och mer konkurrenskraftigt att erbjuda anställda incitamentsprogram och delägarskap. Vår ingång är att regelverket bör förenklas och göras mer konkurrenskraftigt, som grundläggande skatterättsliga principer beaktas, så att det blir lättare för växande företag att attrahera och behålla centrala medarbetare. Det handlar både om företagens kostnader för incitamentsprogrammen och reglerna för individen, till exempel i vilken utsträckning incitamentsprogrammen ska beskattas som inkomst av tjänst samt när beskattningstillfället ska ske. För Alliansen är det en självklarhet att måste vara pådrivande i omställningen till en klimatneutral ekonomi och ett giftfritt samhälle, och lika självklart att detta inte står i motsats till tillväxt och jobbskapande utan att både miljö och tillväxt kan gå hand i hand. För detta krävs väl utformade och effektiva styrmedel. Förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan som förnybar och miljövänlig teknik tillåts växa fram. På så sätt ger våra åtgärder största möjliga resultat för miljön. Inte minst krävs att den svenska fordonsflottan blir mer hållbar och att utsläppen från transportsektorn minskar. Beroendet av fossila bränslen är både en belastning på miljön och en säkerhetspolitisk risk. Nya styrmedel för att minska användningen av gifter i vår vardag krävs också. Därtill måste arbeta oförtröttligt på den internationella arenan för att bidra till att de globala utsläppsreduktioner som behöver uppnås. 4.5 En trygg och tillgänglig välfärd Alliansen står för en trygg och tillgänglig välfärd. Vi värnar välfärdens kärnverksamheter – skola, vård och omsorg. Det är grunden för den sammanhållning vi har i . Alliansregeringens ekonomiska politik och välfärdspolitik resulterade i att resurserna till skola, sjukvård och omsorg ökade med mer än 100 miljarder i fasta priser. Resurserna ökade per invånare, per elev och per slutenvårdspatient. Också antalet läkare, barnmorskor och sjuksköterskor per invånare ökade. Men välfärden kan stärkas och utvecklas ytterligare. Välfärdspolitiken måste bland annat förbättra resultaten i skolan, minska ojämlikheten som fortfarande finns i vården och svara upp mot behoven hos en åldrande befolkning. Utbildningen i ska hålla hög kvalitet och vara tillgänglig för alla. För elevernas skull men också för jobben, välfärden och sammanhållningen i samhället. Föräldrarna ska veta att barnen när de kommer hem från skolan har lärt sig något nytt i en trygg miljö. Alla elever ska mötas av höga förväntningar och ges det stöd och den stimulans som var och en behöver för att nå kunskapsmålen och växa utifrån sina egna förutsättningar. Skolan ska också ge bildning och lära för livet – inte bara arbetslivet. Oavsett bakgrund eller var du går i skolan. Många nyanlända barn som flytt från krig och förtryck har haft sin allra första skoldag runtom i . Deras väg in i det svenska samhället kommer i stor utsträckning att gå genom skolan. Den svenska skolan står inför stora utmaningar när antalet nyanlända elever ökar snabbt som skolresultaten fortsatt sjunker. framöver kommer det att krävas särskilda ansträngningar för att alla barn i , oavsett bakgrund, ska få en bra start i livet och en rivstart i vårt skolsystem. Duktiga och engagerade lärare och speciallärare är stommen för att skapa en bättre skola. Alliansen är enig om att systemet med karriärlärartjänster är centralt för skolans utveckling och bör stärkas, där särskilda satsningar i utanförskapsområden spelar en viktig roll. Att eleverna får tillräcklig undervisning är en annan viktig fråga för elevernas utveckling, och regeringen bör gå vidare med det förslag om fler matematiktimmar i högstadiet som tagit beslut om. Alliansens mål är att bör ligga på topp-tio i Pisa-mätningarna. I takt med att vi lever och kan behandla allt fler sjukdomar förändras kraven på hälso- och sjukvården. Alliansens utgångspunkt är en sjukvård präglad av kvalitet och tillgänglighet för alla. Skillnader i kvalitet eller tillgänglighet mellan regioner eller utifrån till exempel kön eller utbildningsbakgrund ska motverkas. Svensk vård och omsorg uppvisar i ett internationellt perspektiv goda resultat. Alliansregeringen satsade mer resurser än vad som satsats på vården. Köerna har kortats och vi har sett en kraftig ökning av antalet vårdcentraler och generösare öppettider. Kvaliteten i sjukvården har också stärkts och patienterna är mer nöjda med vården. finns fortfarande brister. Långa väntetider och otillräcklig tillgänglighet är fortfarande ett problem i delar av vården. Fördelningen av resurser mellan de med större och mindre behov fungerar inte optimalt. Brist på kompetens i vissa vårdyrken, till exempel sjuksköterskor, är vanligt i stora delar av landet. Vården är fortfarande inte jämlik – det finns fortfarande stora skillnader såväl gällande kvalitet, kontinuitet som väntetider. Alliansen kommer fortsätta att utveckla vården med patientens behov i fokus. Kvalitet, tillgänglighet och valfrihet ska prägla den svenska sjukvården och alla patienter ska känna sig trygga och väl omhändertagna på vårdcentraler och sjukhus i hela . Att åldras innebär ofta ett ökat behov av hjälp i vardagen. Hur hjälpen utformas påverkar i hög grad livskvaliteten. Alliansens utgångspunkt är att varje människa är unik med egna önskemål och intressen. Rätten till självbestämmande är lika viktig oavsett ålder. Äldreomsorgen ska präglas av stor valfrihet, hög kvalitet, ett värdigt bemötande och finnas tillgänglig för alla som behöver den. En mångfald av aktörer är en förutsättning för valfrihet. Alliansens välfärdspolitik sätter eleven och patienten i centrum. Rätten att själv få välja var och hur man tar del av vård, skola och omsorg är en viktig del i att kunna utforma sitt eget liv och sin egen tillvaro. Välfärden finns till för medborgarna och medborgarna har rätt att påverka dess utformning. Därför måste valfriheten värnas. Mångfalden av aktörer inom välfärden bidrar också till att utveckla nya idéer och hitta nya, smartare och effektivare arbetssätt, till gagn för alla som använder välfärden. Den svenska lösningen, med en offentligt finansierad välfärd som alla medborgare har rätt till, och där många olika typer av utförare tillåts bidra, är viktig att värna. Välfärdens verksamheter gynnas av att nya privata och ideella aktörer har möjlighet att etablera sig för att bidra till innovation och värdeskapande. Vi har dock sett att den svenska välfärden inte alltid fördelas jämlikt, och att kvaliteten i vissa fall brister hos både offentliga och fristående verksamheter. För att säkerställa en jämlik välfärd av hög kvalitet finns därför anledning att se över kraven på och regleringen av både offentlig och fristående välfärdsverksamhet. har därför beslutat att en utredning bör se över möjligheten att införa tillståndsplikt med ägar- och ledningsprövning, ett tydligare kravställande och bättre uppföljning avseende kvalitet, och skarpare sanktioner vid misskötsel inom välfärden. Att regeringen inte fokuserar på kvalitetsaspekterna, utan istället låter utreda begränsningar av vinstuttag i välfärdssektorn är en mycket olycklig utveckling. Det finns inga etablerade samband mellan organisationsform eller vinstuttag och kvaliteten i verksamheten. Utgångspunkten borde istället vara hur vi på bästa sätt kan säkerställa både kvalitet, trygghet, effektivitet, innovation, valmöjligheter och öppenhet på ett sätt som gagnar elever, föräldrar, patienter, brukare och anhöriga i alla välfärdens verksamheter. inriktning för den ekonomiska politiken: ansvarsfulla reformer för fler jobb och minskade utgifter behöver en ekonomisk politik som tar ansvar för framtiden. Svensk ekonomi har ett stort förnyelsebehov. väjer inte för den utmaningen. Vi vet att ansvarsfulla reformer säkerställer att framöver fortsatt kommer att tillhöra världens rikaste, mest innovativa och tryggaste länder. Svensk ekonomi står inför framförallt två utmaningar. För det första växer inte jobben tillräckligt snabbt, trots att vi nu går in i en högkonjunktur. Och för det andra är trycket på de offentliga utgifterna mycket högt, inte minst på grund av det stora och onödigt dyra mottagandet av nyanlända, en ineffektiv arbetsmarknadspolitik och växande sjukskrivningstal. behöver en handlingskraftig politik som genom praktiska och ansvarsfulla reformer möter dessa utmaningar. Det är något regeringen misslyckats med att leverera. Trots den annalkande högkonjunkturen väntas sysselsättningsgraden sjunka och arbetslösheten stiga . Bakom de nedslående arbetslöshetssiffrorna finns än större strukturella utmaningar. Nyanlända, personer med kort utbildningsbakgrund, äldre och funktionsnedsatta ökar kraftigt som andel av de arbetslösa och väntas utgöra av den totala arbetslösheten. Svensk arbetsmarknad är notoriskt dålig på att få dessa personer i arbete. Om inget görs kommer polariseringen på svensk arbetsmarknad att öka och tiotusentals människor att förpassas till ett permanent och passiviserande utanförskap. För att möta denna utmaning krävs politisk handlingskraft. I regeringens vårproposition fick extra för att klara mottagandet av nyanlända. Kostnaden för ensamkommande barns boende väntas mer än fyrdubblas . Även har begärt förstärkningar. väntas sjukskrivningarna, och kostnaderna för desamma, öka. Regeringens viktigaste vallöfte, att nå EU:s lägsta arbetslöshet , samt dess mål om att minska sjukskrivningarna nås inte. I stället ökar jämviktsarbetslösheten och sjukskrivningarna, med stor press på de offentliga finanserna som följd. Utgiftstrycket måste mötas med ansvarsfulla reformer som värnar de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Regeringens politik förstärker problemen med en för låg jobbtillväxt och för höga utgifter. Regeringens höjning av a-kassan har lett till i ökade utgifter och 27 000 fler arbetslösa, enligt . En av få besparingar som regeringen presenterat för att möta de skenande utgifterna för integrationen, är att ta bort jobbstimulansen i etableringsersättningen. Därtill har regeringen valt att ta bort den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen, något som väntas leda ökad sjukfrånvaro samt till en halv miljard i ökade utgifter. Detta är en oansvarig politik, som leder till lägre sysselsättning, högre utgifter och utanförskap för fler människor. behöver och förtjänar en annan politik. En politik för fler jobb och minskat tryck på de offentliga finanserna. En ansvarsfull och handlingskraftig politik. Den svenska jobbskaparpotentialen finns i de små och växande företagen. Det måste bli enklare och billigare att starta och driva företag. Arbetsmarknaden måste också öppnas upp för fler. Bara så kan polariseringen och tudelningen minska. måste sådana jobbskapande reformer finansieras på ett ansvarsfullt sätt. Regeringens skattehöjningar måste bytas mot en grön skatteväxling, där ökade miljöskatter finansierar sänkningar av skatter på jobb och företagande. Med en grön skatteväxling ökar den ekonomiska aktiviteten som miljöförstöringen minskar. Det är bra både för jobben och för miljön. Därtill måste utgifter inom mottagnings- och transfereringssystem kontinuerligt och noggrant omprövas. Det svenska utanförskapet sjönk under Alliansens tid vid makten till den lägsta nivån , men det är fortfarande högt. Det riskerar nu att fördjupas, då alltfler hamnar i ett långvarigt utanförskap, utan möjlighet att få jobb. Många mindre orter har också drabbats hårt av den utdragna krisen och den minskade sysselsättningen i traditionell industri. riskerar en ökad tudelning mellan regioner, mellan personer med hög och låg utbildning och mellan inrikes och utrikes födda. Denna vårmotion är ett svar på dessa utmaningar. Den innehåller politik för fler jobb och ett minskat tryck på de offentliga finanserna; politik som tar ansvar för de utmaningar som står inför. En fungerande arbetsmarknad kräver tre saker. För det första måste det finnas växande företag, jobbskapare, som vågar utvecklas, investera och efterfråga arbetskraft. vill sänka kostnaderna för att anställa, förenkla reglerna för att starta och driva företag samt göra det billigare att investera i växande företag. För det andra måste utbudet av arbetskraft, med god kompetens och hög produktivitet, stimuleras. Det är av största vikt att utbildningssystemet fungerar, för såväl teoretiska som praktiska utbildningar. Det måste alltid löna sig att arbeta. För det tredje måste matchningen mellan dessa jobbsökare och jobbskapare fungera. anser att det är nödvändigt att kraftigt minska omfattningen av ineffektiva arbetsmarknadspolitiska program och reformera Arbetsförmedlingen i grunden. Det måste bli enklare att lära på jobbet, genom att kombinera arbete med utbildning och praktik. Dessa tre saker – efterfrågan från växande företag, utbud av arbetskraft samt en välfungerande matchning mellan jobbsökare och jobbskapare – utgör tillsammans grunden för en välfungerande arbetsmarknad. Det är på denna grund som vill bygga ett samhälle som låter människor, lokalsamhällen och företag växa. 6.1 Fler företag – fler jobb Den svenska jobbskaparpotentialen finns i de små och växande företagen. Dessa jobbskapare måste få rejält sänkta trösklar till att ta steget anställa. På samma sätt måste det svenska företagandet tillgängliggöras för fler. De första stegen som anställd eller företagare måste vara betydligt enklare och mer tillgängligt . Svensk arbetsmarknad är tudelad. Särskilt nyanlända och personer med kort utbildning är arbetslösa i högre grad än inrikes födda och personer med hög utbildning. har också EU:s lägsta andel enkla jobb. Dessa två fenomen – svårigheterna för marginalgrupper att få ett arbete och bristen på enkla jobb – hänger ihop. För att bekämpa såväl tudelningen som utanförskapet måste svensk arbetsmarknad reformeras för att tillåta framväxten av fler enkla jobb. Andel enkla jobb 2014. Källa: (2016a). Andelen av de arbetslösa som tillhör så kallade utsatta grupper växer och väntas snart uppgå till . [6] Det tar innan hälften av nyanlända flyktingar är i arbete. [7] Jämviktsarbetslösheten bedöms öka . [8] Utbildningsresultaten har fallit kraftigt . Detta riskerar att öka polariseringen på svensk arbetsmarknad. För att möta denna utveckling krävs en ansvarsfull och jobbvänlig reformpolitik. har inte råd att tacka nej till jobb. Krig och konflikt i närområde har skapat den största flyktingströmmen sedan . Flyktingströmmarna innebär mycket stora utmaningar, inte minst för de offentliga finanserna. Men de bär också på stor potential, om de nyanlända snabbare kan integreras på den svenska arbetsmarknaden. Den enskilt viktigaste faktorn för att göra invandringen hållbar är svensk arbetsmarknads förmåga att få nyanlända i jobb. Detta är ingen liten utmaning. Svensk arbetsmarknad har länge haft svårt att integrera marginalgrupper på arbetsmarknaden. Dessa problem har accentuerats och blivit akuta i flyktingströmmarnas kölvatten. Cirka hälften av deltagarna i etableringsuppdraget har enbart förgymnasial utbildning, vilket gör att de i många fall står långt från arbetsmarknaden. Den svenska lönestrukturen är mycket sammanpressad. Människor med lägre eller färre färdigheter får inte ett jobb med lite lägre lön; de får inget jobb alls. [12] vet vi att vissa av de nyanlända har relativt få och/eller låga färdigheter och att detta underskattas vid en rak jämförelse av deras utbildningsnivå. Sysselsättningsgrad och lön efter färdighetsnivå. Källa: (2013b). Nyanländas problem på arbetsmarknaden förklaras, enligt den senaste långtidsutredningen, i hög grad av den höga andelen med lägre eller färre färdigheter. Det positiva är att nyanlända, generellt, inte verkar vara utsatta för diskriminering i en omfattning som signifikant påverkar deras chanser att komma i arbete, även om diskriminering finns och måste bekämpas. [14] Det negativa är att många nyanlända har färdighetsnivåer som gör att de står långt från arbetsmarknaden och att svensk arbetsmarknad är dålig på att få sådana människor i arbete. Forskningen antyder att lägre ingångslöner, i kombination med andra reformer, har potential att öka sysselsättningen hos marginalgrupper. [15] uppmanar därför arbetsmarknadens parter att ta sitt ansvar och sänka trösklarna för nyanlända genom att skapa ingångsjobb, med lägre ingångslöner för de berörda personerna. Givet att parterna tar sitt ansvar är villigt att sänka såväl inkomstskatterna som arbetsgivaravgifterna för samma personer, upp till en viss lönesumma. Med sänkta inkomstskatter innebär en lägre bruttolön inte nödvändigtvis lägre disponibel inkomst. Med sänkt arbetsgivaravgift blir det dessutom än mer attraktivt för arbetsgivare att anställa. Värt att ha i åtanke är att flyktingar väntas kunna leva på en etableringsersättning på , att studenter får låna till ett totalt studiemedel på och att garantipensionen uppgår till exklusive bostadstillägg. Ett ingångsjobb, med lägre lön men också lägre skatt, innebär sannolikt en bättre ekonomisk situation för den enskilde än de bidrags- och försäkringssystem som många förpassas till. Oavsett hur migrationspolitiken utformas framöver finns det hundratusentals människor som väntar på att få komma in på svensk arbetsmarknad. Om inget görs väntas de senaste årens invandring, i kombination med den svenska arbetsmarknadens oförmåga att integrera nyanlända, leda till att arbetslösheten återigen börjar öka . För att vända utvecklingen och klara utmaningen krävs att såväl politiken som arbetsmarknadens parter vågar pröva nya lösningar. Mer av det som testats räcker inte. Ingångsjobben är en viktig del av lösningen. För många människor, såväl inrikes födda som nyanlända, skulle småskaligt företagande kunna vara en språngbräda till den svenska arbetsmarknaden och det svenska samhället. Att starta företag är dock ofta både dyrt och krångligt. Det gäller särskilt för personer med liten erfarenhet av svenska lagar, regler och myndigheter. Utomeuropeiskt födda företagare anser i högre grad att lagar och regleringar utgör ett problem än vad inrikes födda företagare gör. [17] I länder med högre administrativa hinder för företagande är också en lägre andel av de utrikes födda egenföretagare. [18] Att minska den lagstadgade administrativa bördan för småskaligt företagande har därför potential att bidra till integrationen. I flera andra länder finns system som ger möjlighet till omfattande regelförenklingar för de absolut minsta företagen. [19] I kan små enmansföretagare bli så kallade auto-entrepreneurs och behöver då inte betala varken inkomstskatt eller sociala avgifter. Istället betalar de en fast andel av sin omsättning i skatt. På liknande sätt har små enmansföretagare i möjlighet att få sina utgifter schablonmässigt bestämda, och skatten betalas då i huvudsak baserat på försäljningen. System med liknande inriktningar finns bland annat i , , och . föreslår att en ny företagsform införs för riktigt små företag, med högst i omsättning: ingångsföretag. Ingångsföretag ska fungera som enskild firma gör , men med ordentliga regelförenklingar. Ingångsföretagen ska inte betala vare sig inkomstskatt, egenavgifter eller moms. Istället för vanliga skatter och avgifter betalas en schablonmässigt beräknad skatt, baserad på omsättningen, med en skattesats på . Genom att ingångsföretag endast betalar en sådan omsättningsskatt krävs det inte att de upprätthåller samma omfattande bokföring som vanliga företag åläggs att göra. För att möjliggöra denna nya företagsform i praktiken bör ges i uppdrag att ta fram en plattform som tillåter att skatt dras direkt, via en app, vid elektroniska köp. Reformen beräknas medföra en offentligfinansiell kostnad om . RUT-avdraget har tre huvudsakliga fördelar. [21] För det första skapar det arbetstillfällen för människor som har svårt att få in en fot på arbetsmarknaden. För det andra frigör det tid för köparen, inte minst för kvinnor, som de kan använda för att öka sitt arbetsutbud. Och för det tredje minskar det svartarbetet och bidrar till en högre skattemoral. Hälften av alla RUT-företag är enmansföretag och av företagen startade efter att RUT-avdraget infördes. [23] Det sistnämnda indikerar att reformen var en förutsättning för det kraftigt ökande företagandet som skett . av RUT-företagarna är kvinnor och hälften av dessa företagare är utrikes födda. [24] Därtill är var tredje anställd i RUT-företag utrikes född och var fjärde har som mest förgymnasial utbildning. RUT-avdraget är således viktigt för såväl kvinnors som utrikes föddas företagande.