mot · H4023568 · 2016-12-14 00:00:00 — Mot bakgrund av ovanstående satsar därför 2018 och 2020 på forskning om neutroner. Det kan upplysningsvis tilläggas att satsade i sitt förslag till budget . Ökat tillgängliggörande och användande av forskningsinfrastruktur Svensk forskningsinfrastruktur bör tillgängliggöras för relevanta aktörer i samhället så att de investeringar som har gjorts i forskningsinfrastruktur kan göra maximal nytta. Det förutsätter att ägarna av infrastrukturen blir berättigade att ta ut full kostnadstäckning för tjänsten i fråga, och man måste försäkra sig om att tjänsten inte har inverkan på bland annat säkerhets-, integritets- eller etiska spörsmål. vill ge , tillsammans med berörda lärosäten, i uppdrag att göra en konsekvensanalys av vad ett ökat tillgängliggörande av forskningsinfrastruktur skulle innebära. Gör till en ”forskningshub” har investerat i världsledande forskningsinfrastruktur. Utöver tidigare nämnda anläggningar finns även en stor andel infrastruktur lokaliserad till våra lärosäten. Detta behöver ta vara på. behöver en strategi för hur vi kan nyttiggöra och utveckla svensk forskningsinfrastruktur. Strategin ska innehålla åtgärder för att behålla och locka experter till , erbjuda ett bra näringslivsklimat samt goda affärsmöjligheter. har goda förutsättningar för att lyckas med detta i form av en hållbar livsmiljö, robust infrastruktur samt invånare med språkvana och hög kompetens. vision är att ska bli en ”forskningshub”. Behåll och attrahera ny kompetens Ge alla meriteringsanställningar rätt till prövning Autonomireformen gav universitet och högskolor frihet att utforma sin interna organisation på det sätt som passar varje lärosäte. Det råder dock otydlighet och osäkerhet gällande vissa meriteringsanställningar. Det krävs en tydligare struktur. saknar ett sammanhållet system för meritering av unga forskare tidigt i karriären. Detta innebär osäkra anställningsförhållanden och utgör en stor risk att framstående forskare lämnar den akademiska banan för en annan karriär. föreslår att högskoleförordningen ses över i syfte att alla meriteringsanställningar ska kunna ge rätt till prövning för tillsvidareanställning. Rätten till prövning bör ske mot i förväg uppställda krav. Meritering ska kunna förtjänas vetenskapligt och pedagogiskt. Även mobilitet bör vara meriterande. anser att ett enhetligt system för meriteringsanställningar vid svenska lärosäten bör övervägas. Rekryteringar ska vara transparenta Lärosätenas rekryteringsprocesser ska vara transparenta och genomföras via nationella och internationella utlysningar. Öka samarbetet mellan lärosäten och arbetsliv Vi lever och verkar i en global värld. Arbetslivets förutsättningar och behov ändras snabbt. Det ställer krav på att lärosätena har och erbjuder ett relevant utbud av utbildningar. Enligt flera undersökningar anser arbetsgivare att de saknar förutsättningar att lokalt påverka utbildningsutbud och utbildningars innehåll. Det finns flera yrken där det råder arbetskraftsbrist. Dessutom finns det en matchningsproblematik. Studenter väljer i alltför låg utsträckning utbildningar som leder till arbete. En låg kompetensförsörjning riskerar att försvaga . Dialogen mellan arbetsgivare och lärosäten behöver stärkas. Regeringen bör därför verka för en ökad dialog mellan lärosäten, arbetsliv och branschorganisationer. Regeringen bör i dialog med lärosätena förbättra möjligheterna till fristående kurser med tydlig arbetslivskoppling. Om svensk utbildning och forskning ska kunna hävda sig i den globala konkurrensen finns det ett flertal faktorer som spelar roll, varav det internationella utbytet är en viktig del. Det gäller både internationella forskare som kommer hit för att arbeta och internationella studenter som väljer att läsa hela eller delar av sin utbildning i , och för den delen svenska studenter som reser utomlands. Utan utbyte förlorar svenska lärosäten både kvalitet och mångfald. Vi behöver motivera fler svenska studenter att resa ut för att studera i annat land under delar av sin utbildning, men då det gäller inresande studenter och forskare finns hinder som framför allt beror på långa handläggningstider hos svenska myndigheter. fick till exempel betala tillbaka studieavgiften för runt hundra utländska studenter för att inte hunnit hantera deras ansökningar och kunnat utfärda visum för studier. Högskolor vittnar också om problem med samordningen i visumprocessen, där även intervjuer på ambassad och utfärdande av id-kort ingår. De olika momenten måste nämligen vara samordnade för att studenten ska få sitt visum , något som inte går att säkra. Stora problem finns även för gästforskare i samband med att deras visum ska förlängas . Då hinner inte med, och från att ha haft en handläggningstid uppger myndigheten att man nu har en handläggningstid på mellan . Ett annat problem är att masterstudenter och doktorander inte kan söka uppehållstillstånd för hela studieperioden utan måste söka nya tillstånd . Det skapar oro hos både studenter och forskare som det ger onödigt arbete. Internationaliseringen av den högre utbildningen och forskningen och den fria rörligheten för studenter är mycket viktiga i dagens samhälle. Om vi inte kan garantera att antagna utländska studenter och forskare får stanna för att studera och forska i riskerar vi att förlora i anseende och därmed i framtida konkurrenskraft. uppmanar därför regeringen att undanröja de problem och hinder som begränsar internationella studenters och forskares möjligheter att studera och forska i . Attrahera toppforskare och experter Alla världens länder konkurrerar om att attrahera nya, och behålla befintliga, talanger. är kompetensrörligheten över gränserna i sig viktig. För att kunna vara en relevant aktör på denna globala kunskapsmarknad, är det viktigt att erbjuder konkurrenskraftiga och förutsägbara villkor för såväl studenter som experter och företag. Då ökar också förutsättningarna för utländska investeringar i . har investerat och etablerat internationellt världsledande forskningsinfrastruktur, bl.a. , och . Samtliga anläggningar väntas locka många gästforskare där de två sistnämnda i uppskattningsvis kommer att ta emot 2 000 respektive 3 000 gästforskare då de är i full drift. Det är en enorm och imponerande satsning med syfte att öka svensk kompetens och konkurrenskraft. Med tanke på det näraliggande är det viktigt att lyckas framstå som attraktivt såväl då det gäller att rekrytera expertkompetens som vid deras kommande val av bostadsort. Livsvillkor i form av tillgång till bostäder, barnomsorg och engelskspråkiga skolor (till exempel IB-programmet) samt jobb till medföljande partner är viktiga delar för detta. Därför är det viktigt att se till att kan matcha andra länders villkor. Agenda för en stärkt och utvecklad forskning tillsatte alliansregeringen en utredning med syfte att utarbeta en strategi för rymdområdet. Syftet var att utarbeta en strategi för att använda rymdverksamhet som en strategisk tillgång, för att möta samhällets behov och för att stärka den svenska industrins konkurrenskraft. har varit förhållandevis framgångsrikt på rymdområdet, men det krävs fortsatt och systematiskt arbete för att tillvarata, samordna och utveckla denna position. Detta är viktigt då rymdforskning också påverkar andra samhällssektorer, alltifrån utbildning/forskning till försvar och miljö. Inom EU pågår ett arbete med en ny strategi för rymdområdet. En rymdstrategi är därför mycket angeläget att få på plats. Trots att utredningen presenterades har den nuvarande regeringen ännu inte agerat. anser att regeringen senast ska presentera ett förslag till svensk rymdstrategi. Tjänsteinnehållet i svensk export står för . Tjänsteinnovation är således en viktig del i näringslivets konkurrenskraft. Behovet av mer kunskap på området är därför stor. vill gynna framväxten av SME-företag och deras möjligheter till utveckling. satsar därför 2018 för att stärka forskningen inom området. Det kan upplysningsvis tilläggas att en motsvarande satsning gjordes i förslag till budget . satsar på forskning om beredskap i en orolig tid Krig, terrorism och klimatförändringar är alla utmaningar som påverkar på ett eller annat sätt. För att möta dessa utmaningar ser vi ett stort behov av att öka kunskapen om hur vi bland annat kan få en mer tryggad och säkrare livsmedels- och vattenförsörjning och ökad kunskap om psykologisk krigföring och våldsbejakande extremism. Därför vill inrätta ett nytt forskningsprogram för att öka tryggheten i en orolig tid. Utöver redan aviserade satsningar tillför vi därför Formas 2018 och 2020 för att koordinera detta forskningsprogram. Det kan upplysningsvis tilläggas att Formas tillfördes för samma ändamål i förslag till budget . 3.1 Forskning om en tryggare livsmedelsförsörjning har av tradition varit ett land som i princip varit självförsörjande på jordbruksprodukter. är situationen en annan. Statistik (SCB) visar en självförsörjningsgrad på nötkött på , på griskött på och på lamm på . Trenden är dessutom tydligt nedåtgående . Detta kopplat till den dåliga lönsamheten för jordbruksföretagare innebär troligtvis att utvecklingen kommer att fortsätta vara negativ. Klimathot, en växande befolkning samt den pågående inflyttningen till storstäder försvårar också situationen. Men i händelse av nöd måste kunna försörja sin egen befolkning med livsmedel. Att det finns beredskap för detta är fundamentalt. I en rapport från med rubriken för livsmedelsförsörjning i ett internationellt perspektiv – en förstudie konstateras att ”möjligheterna till stöd från EU är mycket begränsade om skulle drabbas av någon form av kris som omöjliggör att landet på egen hand kan klara sin livsmedelsförsörjning”. Vidare skriver författarna: ”Det är därför för svenskt vidkommande tillrådligt, att i planering för hanteringen av en livsmedelsförsörjningskris, inte i någon högre grad räkna med stöd i form av livsmedel från EU”. är således mycket sårbart. Inte minst med tanke på de utmaningar som världen står inför då det gäller att kunna föda allt fler människor på vår jord, ersätta fossil energi med bioenergi och dessutom kunna göra detta med mindre miljöpåverkan. Förutsättningarna för forskning och utveckling inom växtförädling måste därför stärkas. I senaste rapport konstaterar nämnden: ”Nämnden ser det som mycket allvarligt om nuvarande lagstiftning hindrar forskning och innovation och anser att det är bekymmersamt om produkter som utvecklas i inte kommer till godo (…) Nämnden befarar att kommer att få svårt att upprätthålla spetskompetens inom området om forskningsanslagen uteblir”. anser därför att regeringen måste säkerställa att utlysningar av offentligt finansierad forskning som rör modern växtförädling i liksom i övriga EU ska göras och bedömas på vetenskapliga, teknikneutrala grunder. I kommittémotion, utgiftsområde 23, gör vi därför en satsning på på tillämpad forskning inom livsmedelsområdet, inklusive strategisk samordning för de främsta statliga forskningsfinansiärerna (, , Forte). Satsningen finansieras genom omfördelning av medel inom anslag 1:24 Formas och från anslag 1:23 SLU. För att klara framtida utmaningar måste världen satsa på mer växtförädling, inte mindre, och då är gentekniken viktig. Denna satsning förstärks i forskningsprogrammet ”En höjd beredskap i en orolig tid”. 3.2 Forskning om renare vatten och en tryggare dricksvattenförsörjning har haft förmånen att ha haft tillgång till rent och välsmakande dricksvatten. En stabil grundvattennivå och stora dricksvattentäkter har tagits som en självklarhet. Ett antal händelser har gjort att situationen har förändrats drastiskt. Ett förändrat klimat med mindre nederbörd och varmare perioder som torkar upp markerna påverkar vattennivåerna. Och runt om i ser vi brister i kommunala avloppssystem där kontaminerat vatten läcker ut i vattendrag och dricksvattentäkter. Invånare i flera kommuner har tvingats koka eller hämta sitt dricksvatten på annat håll. För att lösa problemet med kemikalier som förekommer i naturen krävs både förebyggande insatser för att kemikalier inte ska komma ut i vattnet och rening av vatten där skadliga ämnen har kommit ut. Det finns ofta god kunskap om exempelvis läkemedels verkan och påverkan på människan, men det behöver i större grad kopplas ihop med ny kunskap om läkemedel och dess verkan på miljön. För att rena redan förorenat vatten finns några intressanta metoder. Några exempel på de metoder som testas är ozonering i låg dos med efterföljande rening av nedbrytningsprodukterna med biologiskt steg eller aktivt kol, eller försöksverksamheter med algbaserad rening. Ofta är dessa metoder mer kostsamma och kräver mycket mer energi än de reningsmetoder som används . Med mer forskning och utveckling på detta område kan vi vända flera utmaningar till möjligheter. Alliansregeringen satsade på att främja avancerad rening av avloppsvatten för att långsiktigt säkra vårt dricksvatten, fritt från skadliga halter av läkemedelsrester och andra svårbehandlade föroreningar. Problemen med läkemedelsrester i dricksvattnet blir bara större, regeringen bör därför vidta åtgärder för att hejda utvecklingen. Vi moderater har därför i vår budgetmotion avsatt medel för att utöka den verksamhet Havs- och vattenmyndigheten bedriver för att möjliggöra fler projekt för att rena vatten. Denna satsning förstärks i forskningsprogrammet ”En höjd beredskap i en orolig tid”. ser behovet av att stärka det psykologiska försvaret och resurserna till det civila försvaret. I budgetmotion gör vi därför en annan fördelning inom utgiftsområdet jämfört med regeringens förslag. () tillförs 30 miljoner 2018 och framåt. Det ska upplysningsvis tilläggas att FOI tillfördes redan i förslag till budget . FOI har haft ekonomiska underskott, vilka har inverkat negativt på verksamheten. Det gäller till exempel förmågan att bibehålla forskningskompetensen och att vissa forskningsområden har nedprioriterats. Inte minst viktigt är de studier som institutet gör av vad som händer i närområde och särskilt i . föreslår att FOI ska få uppdraget att utreda det psykologiska försvaret. Satsningen på bibehållen forskningskompetens samt utredningen av det psykologiska försvaret finansieras genom att 30 miljoner tas från regeringens extra resurser till anslag 2:2. Denna satsning förstärks i forskningsprogrammet ”En höjd beredskap i en orolig tid”. 3.4 Forskning om våldsbejakande islamism Det pågår forskning om politisk extremism på flera håll i , men det finns fortsatt stort behov av mer kunskap. Särskilt gäller det kunskap om våldsbejakande radikal islamism i , dels eftersom radikal islamism är en relativt ny företeelse i vårt land jämfört med vänster- och högerextremism som studerats och analyserats , dels eftersom den våldsbejakande islamismen av Säkerhetspolisen bedöms utgöra det största terrorhotet mot , dels eftersom den islamistiska miljön sannolikt befinner sig i förändring mot bakgrund av exempelvis att hundratals personer har rest från vårt land för att strida för Isil/Daesh och andra islamistiska grupper i och och att en del har återvänt. Radikal islamism är en politisk ideologi som har utgångspunkten att religionen islam är överordnad demokratin och därmed den sekulära politiken. Det finns därmed en grundläggande skillnad mellan radikal islamism och islam som trossystem. Det är viktigt att bredda och fördjupa den samlade kunskapen om den radikala islamismen i eftersom den, i likhet med andra antidemokratiska ideologier, utmanar grundläggande demokratiska värderingar. Forskningen bör inriktas mot den våldsbejakande islamistiska ideologin och hur den uttrycks och utformas i samt en kartläggning av våldsbejakande islamism i – nätverk, kopplingar till andra länder, ideologiska utgångspunkter. Hur och var forskningen ska bedrivas behöver analyseras ytterligare. I budgetmotion 2016, utgiftsområde 1, förstärkte vi anslaget till förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism och lyfte som en prioriterad satsning fram forskning om våldsbejakande islamism. Denna satsning förstärks i forskningsprogrammet ”En höjd beredskap i en orolig tid”. kommentarer på nationella forskningsprogram Nedan kommenterar de nationella forskningsprogram som regeringen har presenterat och som vi har synpunkter på. Det bör sägas att eftersom programmen är mycket översiktligt presenterade i propositionen är det svårt att veta vad som förväntas ingå och hur programmen kan komma att gestalta sig. uppmanar därför regeringen och forskningsfinansiärerna att nogsamt studera och utgå från befintlig forskning, för att optimera resursanvändandet och de synergier som detta bör ge. välkomnar forskningsfinansiärernas förslag till ökad samverkan i de utpekade forskningsprogrammen och anser att denna bärande idé ska följas upp sett till såväl kvalitet som effektivitet. Tioårigt nationellt forskningsprogram för hållbart samhällsbyggande välkomnar forskningsprogrammet i sin helhet och ser stora möjligheter till samverkan och samarbete med det strategiska forskningsområde (SFO) som pågår inom hållbart samhällsbyggande. Enligt bostadsmarknadsenkät bedöms det råda underskott på bostäder i 240 av landets 290 kommuner. Parallellt med ett stort behov av regelförenklingar ser också ett behov av mer forskning om hur vi kan bygga mer effektivt till lägre kostnader så att bostadsbeståndet kan öka snabbare än . anser att forskningsprogrammet bör samordnas med delar av forskningsprogrammet bostadspolitik samt med uppdrag om tillgänglighetsdesign. Med tanke på den stora bostadsbrist som råder föreslår dessutom att programmet ska behandla forskning om effektivare byggprocesser. Social bostadspolitik och tillgänglighetsdesign anser att avsnittet Social bostadspolitik i rubricerat forskningsprogram ska integreras i det nationella programmet för hållbart samhällsbyggande. omfördelar totalt från programmet. Som nämnts ovan anser att även avsnittet om tillgänglighetsdesign ska integreras i forskningsprogrammet för hållbart samhällsbyggande. Men till skillnad från avsnittet Social bostadspolitik anser vi att avsatta medel för tillgänglighetsdesign ska vara öronmärkta för sitt ändamål. I enlighet med regeringens förslag. Tioårigt nationellt forskningsprogram om migration och integration välkomnar forskningsprogrammet men anser att integration får en för liten vikt av inriktningen. Utan bättre validerings- och utbildningsmöjligheter riskerar det nya utanförskapet att växa sig starkare och människors möjligheter till egen försörjning försvagas. anser därför att mer fokus måste läggas på forskning om hur nyanländas lärande i skola och vuxenutbildning kan stärkas och hur validering av människors kunskaper kan ske bättre och snabbare. Tioårigt nationellt forskningsprogram om antibiotikaresistens Antibiotikaresistens är ett av mänsklighetens största hot. välkomnar därför att regeringen förstärker existerande forskningssatsningar som bland annat finns inom de strategiska forskningsområdena (SFO). För att ytterligare stärka forskningen om antibiotikaresistens ser gärna en stärkt samverkan mellan det aktuella strategiska forskningsområdet och föreslagna forskningsområde ”Höjd beredskap i en orolig tid” som bland annat fokuserar på framtida trygghetsfrågor såsom livsmedels- och vattenförsörjning. Regeringen satsar totalt på detta forskningsområde. Det anser vi inte tillräckligt givet det hot som antibiotikaresistens är mot mänskligheten. förstärker därför anslag med 2018 för detta forskningsprogram. Det kan upplysningsvis tilläggas att en förstärkning med gjordes redan i förslag till budget . Tioårigt nationellt forskningsprogram om tillämpad välfärdsforskning välkomnar i stort regeringens satsning på tillämpad välfärdsforskning. I flera kommittémotioner har själva särskilt lyft krisen inom som en akut och stor utmaning. Vi menar att dessa problem måste mötas bland annat genom nationella strategier, förslag och forskning. Inte minst behövs en långsiktig nationell handlingsplan för att stärka landets socialsekreterare och som helhet. efterfrågar också en liknande nationell handlingsplan när det gäller den psykiska ohälsan. Med dessa nationella handlingsplaner på plats blir det också enklare att följa upp och beforska insatserna. Detta skulle ge ett ovärderligt kunskapsunderlag tillbaka till samhället och de människor som är i ett mycket stort behov av hjälp. Hög kvalitet i skolan, vården och omsorgen är en förutsättning för ett sammanhållet där vi kan ge alla människor samma förutsättningar och stöd oavsett bakgrund eller bostadsort. har därför höga ambitioner för välfärden. Svensk skola, sjukvård och omsorg ska tillhöra de bästa i världen. Vi anser dock att programmen Tillämpad välfärdsforskning och Forskning om kvalitet i välfärden går hand i hand. föreslår därför att rubricerat forskningsprogram slås ihop med regeringens särskilda forskningssatsning om välfärdens kvalitet, organisation och processer. Detta innebär att omfördelar medlen från den särskilda forskningssatsningen till forskningsprogrammet välfärdsforskning, vilket gör att Fortes medel till forskningsprogrammet ökar med 2018 jämfört med regeringens förslag. Det kan upplysningsvis tilläggas att ökade medlen till forskningsprogrammet med redan i budgetmotionen . Förstärkning av rymdforskning och rymdverksamhet anser att rymdforskningen är viktig för eftersom den har stark koppling till samhällsutmaningarna. Inom näringen finns dessutom stora möjligheter för tjänsteutveckling, vilket framför allt kan gynna SME-företag. Rymdforskning är en kunskapsintensiv verksamhet som möjliggör tekniksprång och utveckling inom branscher alltifrån miljöteknik, finans och bygg till lantbruk. Rymdforskning kräver mycket långa ledtider och det är inte ovanligt att det går från projektidé till datanedtagning. Det är därför viktigt med en långsiktig och stabil finansiering. noterar att regeringen inte ger det lyft till rymdverksamheten som området förtjänar. , 2017, ökar regeringen inte anslagen, vilket oroar. förstärker anslag med jämfört med regeringen. Det kan upplysningsvis tilläggas att budgetförslag innebar en satsning på för att förstärka rymdforskning och rymdverksamhet. Förstärkning av datadriven forskning välkomnar regeringens förstärkning av digitalisering. Det är viktigt, inte minst med tanke på de stora datamängder som genereras av olika experiment och som sedan analyseras av forskare vid flera lärosäten. delar också regeringens uppfattning att det är viktigt att vidareutveckla den digitala infrastruktur som stöder forskning och som bedrivs vid de stora forskningsanläggningarna, eller från satellitdata om klimat och positionering. uppskattar också helhetssynen regeringen har då den skriver att den vill förstärka e-infrastrukturen för att maximera utbytet av de investeringar som redan har gjorts. anser dock att behoven är viktiga att tillfredsställa . Det förvånar därför att regeringen inte har avsatt några medel . I sammanhanget kan upplysningsvis tilläggas att satsade 10 miljoner redan i sitt förslag till budget . Förstärkning av biobanker och registerforskning välkomnar regeringens särskilda forskningssatsning på biobanker och registerforskning. Det ger unika möjligheter att långsiktigt utveckla kvaliteten i välfärden. Den svenska utgångspunkten ska vara att används integrerat och aktivt för kontinuerligt lärande och förbättringar i välfärdens verksamheter samt till forskning som kan bidra till ytterligare kunskaper och erfarenheter för att tillsammans med individen skapa bästa möjliga hälsa, vård och omsorg. Biobankerna har potential att vara en av främsta fördelar när det kommer till att locka ny läkemedelsforskning. Men tyvärr begränsas möjligheten att använda dessa av en synnerligen föråldrad lagstiftning, en lagstiftning som medför fler särkrav jämfört med andra länder. På grund av detta ökar risken att inte kan delta i prövningar och forskningssatsningar då länder med mer anpassad och effektiv lagstiftning prioriteras. anser därför att regeringen bör se över denna lagstiftning.