mot · H3023403 · 2016-05-02 00:00:00 — Vi vill förbättra hyresgästernas möjligheter att hävda sina intressen. På en marknad med svår bostadsbrist ökar risken för att oseriösa hyresvärdar utnyttjar situationen genom att inte fullgöra sina lagenliga och kontraktsmässiga åtaganden gentemot hyresgästerna. Möjligheten till tvångsförvaltning bör i högre utsträckning användas mot hyresvärdar som inte sköter sin roll som hyresvärd. Dessutom bör få i uppdrag att utveckla en modell för offentlig hyresstatistik, så att hyresgäster får lättare att själva skaffa information om den genomsnittliga hyresnivån i ett bostadsområde. En sådan hyresstatistik stärker konsumentmakten både på förstahandsmarknaden och vid legal andrahandsuthyrning. För att påbörja uppbyggnaden av en offentlig hyresstatistik som är tillgänglig för alla och nedbrytbar på bostadsområden reserverar Liberalerna . En samlad politik för utsatta områden Ett antal områden i präglas av socialt och ekonomiskt utanförskap. Skolresultaten är generellt på låg nivå och arbetslösheten hög. Många människor är beroende av försörjningsstöd och trångboddheten stor. Den politiska delaktigheten ligger ofta på lägre nivåer än övriga landet. Dessa områden påverkas ofta även negativt av brottslighet. Brottsligheten påverkar områdena negativt både på grund av faktisk utsatthet för brott men också på grund av en känsla av otrygghet. Denna otrygghet och negativa spiral har på sina håll pågått vilket lett till att det exceptionella har normaliserats. Den långvariga normaliseringen av utanförskapet leder till svårigheter att vända utvecklingen. I de områden där utsattheten är som störst förekommer parallella strukturer vid sidan av det demokratiska rättssystemet. Det handlar om organiserad kriminalitet som utövar makt genom att anspela på sitt våldskapital. Det handlar också om normer, ekonomi och rättskipning. Allt fler vittnar om kvinnoförtryck, starkt fördömande attityder mot hbt-personer, hederskultur och religiös fanatism. Polisen konstaterar att våldsbejakande religiös extremism förekommer i vissa av områdena och att det finns en stark koppling mellan personer som reser för att strida för till exempel Daish och de särskilt utsatta områdena. När människor får möjlighet och bättre ekonomi flyttar de ofta från områdena. Det är positivt att människor tar sig ur utanförskapet men lyfter inte områdena i sin helhet, vilket drabbar dem som blir kvar och som fortsätter leva i ett omfattande utanförskap som riskerar att gå i arv. Liberalernas slutsats är att det behövs långvariga insatser, inte kortsiktiga projekt, för att ge invånarna i områdena bättre möjligheter att förbättra sin situation liksom för att lyfta områdena i sig. Polis, skola, socialtjänst, bostadsbolag och det civila samhället måste i samverkan arbeta metodiskt och långsiktigt för att förbättra och normalisera situationen i områdena. Det måste vara tydligt för de boende att det finns en långsiktig framtid för dem själva och för området de bor i och att viktiga samhällsfunktioner är där för att stanna, inte bara på tillfälligt besök. Det finns ofta en stolthet och tillhörighetskänsla bland de boende som är en viktig kraft att ta tillvara i förändringsarbetet. Nedan presenteras en rad centrala områden och insatser som Liberalerna anser behövs. Vissa åtgärder är riktade direkt till utsatta områden, medan andra är generella och har särskilt stor betydelse för utsatta områden. Det kommer dock att behövas fler insatser, och Liberalerna fortsätter därför sitt politiska utvecklingsarbete med förslag för att vända utvecklingen i en positiv riktning i dessa bostadsområden. Trygghet och säkerhet för de boende – ett närvarande rättssamhälle När brottslighet och kriminalitet allt mer dominerar vissa bostadsområden är det de boende som är offren. Det är deras trygghet som hotas och det är deras butiker som rånas. Det är de som berörs när polis, ambulans och räddningstjänsten attackeras vid utryckningar. Ett närvarande rättssamhälle är viktigt för att skydda de boende och se till att allas närmiljö är trygg och säker. nationella operativa avdelning, , har publicerat en uppmärksammad rapport om utsatta områden. I rapporten konstateras bland annat att polisiär närvaro oftast är reaktiv i områdena vilket lett till en bristande tilltro till polis och rättsväsendet. I flera av de särskilt utsatta områdena har det vuxit fram en egen samhällsstruktur vid sidan av det demokratiska systemet, med egen normbildning, ekonomi och rättsskipning. För att motverka problematiken vill se en kontinuerlig polisiär närvaro och uthålliga riktade insatser i områdena. Vidare krävs proaktiv bekämpning av narkotikahandeln i områdena. En övergripande inriktning måste också vara åtgärder som bidrar till att öka invånarnas förtroende för polisen. Liberalerna delar denna slutsats. Det behövs fler synliga och närvarande poliser, inte bara vid utryckningar. Det behövs poliser som känner till området och dess invånare och som långsiktigt bygger upp förtroendet bland de boende. Det behövs en förstärkt och kontinuerlig närvaro i de områden där invånarnas och de lokala företagarnas otrygghet är som störst. Polisen måste ges förutsättningar till ökad samverkan med andra samhällsaktörer i området, till exempel skola och socialtjänst. Detta förutsätter fler poliser som har en särskild roll i att lokalt motverka gängkriminalitet och uppmärksamma ungdomar som är på väg att hamna snett i tillvaron. Liberalernas kraftiga ökning av antalet poliser, som närmare presenteras under avsnittet Fler poliser och effektivare brottsutredningar, syftar även till att bidra till en påtagligt ökad närvaro i utsatta områden. Det behövs också andra åtgärder för att stärka det lokala trygghetsarbetet. Det är viktigt att de lokala samverkansöverenskommelser som finns mellan polisen och kommunen är konkreta, mätbara och tillräckligt långsiktiga för att skapa uthållig förändring. En bred samverkan i lokalsamhället behöver involvera alla viktiga aktörer, såsom polis, socialtjänst, fastighetsbolag och civilsamhället, för att bidra till trygghet och lugn i områdena. Sociala insatsgrupper har visat sig vara en effektiv modell för att förbättra samverkan mellan olika aktörer avseende enskilda ungdomar i riskzonen. Liberalerna ser också positivt på organiserade volontärinsatser under polisens ledning, även om sådana insatser alltid måste ses som ett komplement till polisarbetet och inte som en ersättning för det. Ökade insatser mot våldsbejakande extremism är inte skonat från politiskt våld. har hotbilden mot vad gäller terrorism skärpts, och i brottsutredningen efter de blodiga terrordåden i utreds också misstänkta kopplingar till och personer från . Hundratals svenskar, varav många kommer från särskilt utsatta områden, har rest till krigszonerna i främst för att ansluta sig till Daish och andra jihadistiska terrornätverk. Över hundra personer har enligt Säkerhetspolisen återvänt till efter att ha deltagit i Daishs terrorverksamhet i . I radikaliserade miljöer på svensk mark sprids propaganda för Daish och andra terrorgrupper och värvningen fortsätter. Regeringen konstaterar i skrivelse 2014/15:146 att det främsta terroristhotet i kommer från aktörer inspirerade av och andra aktörer i den våldsbejakande islamistiska miljön. Enligt är de tre främsta extremistmiljöerna i den vänsterautonoma miljön, vit makt-miljön och den våldsbejakande islamistiska extremismen. Men vi vet inte hur morgondagens extremism gestaltar sig, och därför behövs en bred syn på den våldsbejakande extremismen. På Liberalernas initiativ presenterade alliansregeringen första nationella handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, och alliansregeringen tillsatte också den nationella samordnare som arbetar med att bland annat stödja kommunerna i deras arbete för att förebygga radikalisering till våldsbejakande extremism. För att möta det hot mot det demokratiska samhället och människors liv och frihet som den våldsbejakande extremismen utgör, behövs både förebyggande arbete och brottsbekämpande insatser. Det är av yttersta vikt att detta arbete bedrivs långsiktigt och uthålligt. Den våldsbejakande extremismen är inget tillfälligt fenomen, utan vi måste vara inställda på att det kan ta att möta denna utmaning. Det var med målmedvetet och uthålligt arbete som de västliga demokratierna kunde avvärja hotet från flertalet av de terroristgrupper som plågade . Samma långsiktiga arbete behövs också . Av det skälet är Liberalerna bekymrade över att regeringen i vårändringsbudgeten gör ett antal tillfälliga satsningar , utan att redovisa regeringens syn på vad som bör genomföras och framåt. Den sortens engångssatsningar skapar ryckighet i planeringen och riskerar också att leda till misshushållning och dålig projektstyrning. När regeringen exempelvis talar om samverkan med det civila samhället är det av stor betydelse att de offentliga aktörerna får förutsättningar att bedöma vilka aktörer i det civila samhället som är lämpliga samarbetsparter. Alla kommuner måste ha en fungerande handlingsberedskap för att motverka våldsbejakande extremism. Det är också viktigt att det finns ett långsiktigt och fungerande förebyggande område och att detta arbete också involverar aktörer i civilsamhället på ett konstruktivt sätt. Därför behöver de statliga insatserna mot våldsbejakande extremism förstärkas ytterligare. Liberalerna anvisar därför ytterligare för arbete mot våldsbejakande extremism. Dessa medel är generella men kan vara särskilt betydelsefulla för de kommuner med utsatta bostadsområden där problemen är som störst. Samhällets institutioner får inte abdikera Människor i många utsatta områden upplever att samhället övergivit dem. Det handlar ofta om högst konkreta företeelser som avsaknaden av närvarande myndigheter och olika former av service t.ex. bankomat, apotek men också avsaknaden av arbetsplatser som bidrar till liv och rörelse och ökar känslan av trygghet. Förutom bristande utbud av viktig service är det ett viktigt signalvärde att samhällets institutioner finns närvarande där människor upplever sig som längst bort från samhället. När Liberalerna tillsammans med övriga allianspartier styrde i fattades beslut om att flytta ut åtta förvaltningar och bolag till ytterstadsområdena. Mot samma bakgrund drev Liberalerna i regeringsställning igenom att () skulle flytta till /. Dessvärre bedriver regeringen en helt annan politik och har beslutat att DO inte lokaliseras där det var tänkt. Samhällets institutioner får inte abdikera. Liberalerna vill se fler kommunala förvaltningar och bolag samt statliga myndigheter i olika utsatta områden runt om i landet. Särskilt stöd till utsatta stadsdelar Liberalerna drev ett aktivt arbete mot utanförskap i utsatta områden vilket gav resultat. I 14 av 15 av de mest utsatta stadsdelarna ökade sysselsättningen. Ett prestationsbaserat stimulansbidrag infördes , vilket fördelades på 15 stadsdelar i nio kommuner där arbetslösheten var hög liksom andelen som levde på försörjningsstöd och där behörigheten till gymnasieskolan var på en låg nivå. , som samordnade utvecklingsinsatserna, konstaterar i sin utvärdering att det prestationsbaserade stimulansbidraget hade en tydlig påverkan trots förhållandevis små summor och att bidraget gav positiva effekter på arbetet i stadsdelarna. Istället för att utveckla alliansregeringens arbete har regeringen dessvärre lagt ner satsningar på dessa områden. Liberalerna anser att det behövs ett långsiktigt och tydligt engagemang för utsatta områden. Liberalerna vill återinföra stimulansbidragen till kommuner och stadsdelar som aktivt jobbar med att förbättra situationen i områdena. Modellen med ett prestationsbaserat stimulansbidrag, som Liberalerna införde i regeringsställning, bör permanentas i statens budget. Vidare behövs ett långsiktigt nationellt samverkansarbete på nationell nivå som har ett övergripande ansvar för att samla olika aktörer, sprida goda exempel och följa upp insatser som görs i utsatta områden. Liberalerna vill därför inrätta ett nationellt råd för utsatta områden som bör få ett samordnande ansvar för. Liberalerna föreslår därmed ett återinförande av stimulansbidragen på till kommuner och stadsdelar som arbetar aktivt med att förbättra områdena. Därtill avsätts för att i ska upprätta ett nationellt råd för utsatta områden. En skola som fungerar där skolan behöver fungera allra mest Skolan i många utsatta områden har stora utmaningar. Skolresultaten och utbildningsnivån är generellt på låga nivåer. Vidare bor många nyanlända elever ofta i utsatta områden vilket också bidrar till extra utmaningar för skolan och områdena. Förutsättningarna för skolor i utsatta områden är därmed betydligt mer komplexa än i många andra skolor. Liberalerna anser att staten ska ta tillbaka huvudmannaskapet för skolan för att uppnå likvärdiga förutsättningar för skolan i hela . Innan den reformen förverkligas måste kommuner satsa mer på skolor med låga resultat vilka ofta finns i utsatta områden. Liberalerna anser att de elever som har sämst förutsättningar ska ha mer ekonomiska resurser, men också möta de skickligaste lärarna. För att uppmuntra lärare och rektorer att söka sig till tjänster i skolor i utsatta områden vill Liberalerna göra en satsning på särskilda karriärtjänster i utsatta områden. Denna satsning, liksom nedanstående, presenteras närmare under avsnittet En miljard till skolan. Svensk skola lider av ordningsproblem och det är framförallt de svaga eleverna, till exempel i utsatta områden, som drabbas. Elever får svårare att koncentrera sig när undervisningen avbryts och störs och lärarens arbetssituation försvåras. Liberalerna anser att skolor med ordningsproblem bör få möjlighet till mer resurser för att aktivt kunna arbeta med att aktivt komma tillrätta med ordningsproblemen. Vidare vill vi för att förebygga skolans ordningsproblem inrätta en kommission för ordning och reda i skolan. Många nyanlända elever bor i utsatta områden. Det är viktigt att alla elever, inklusive nyanlända elever, möts av höga förväntningar och en undervisning som är anpassad till elevens förkunskaper. En nyanländ elev ska tidigt få hjälp och tid att lära sig svenska. Civilsamhället i form av föreningar och studieförbund bör ges möjlighet att tillsammans med nyanlända elever konversera och träna sig i det nya språket. De nyanlända ungdomar som kommer sent till ska ges en möjlighet att uppnå kunskapsmålen i svensk grundskola. Liberalerna föreslår därför att nyanlända bör omfattas av en förlängd skolplikt till 18 respektive och att de ska kunna studera enligt en prioriterad timplan. Därutöver vill vi för samma grupp utreda effekterna av ett kortare sommarlov för att nå behörighet till gymnasiet. Särskilt i utsatta områden med omfattande trångboddhet kan fylla en viktig funktion för läxläsning och annan kunskapsinhämtning. På grund av slagsmål, gängbråk och hot mot de anställda har flera bibliotek förkortat och förändrat sina öppettider efter problem med ungdomsgäng. Samhället måste snabbt agera för att motverka bråken och ibland krävs väktare eller annan personal som kan bidra till lugn och ro på biblioteken. Bibliotekarier ska inte behöva agera ordningsvakter. Jämställdhet, heder, värderingar I vissa bostadsområden pågår en utveckling där kvinnors möjligheter att i praktiken leva ett fritt liv inskränks av självutnämnda moralväktare. Där detta förekommer är också det sociala trycket hårt mot hbt-personer. Liberalerna har länge drivit frågor om hedersrelaterat våld och förtryck och aktivt tagit ställning för de som utsätts. För oss är det en självklarhet att stå upp för individen mot kollektiva förtryckande strukturer oavsett vem som utsätts och var än det sker. Vi tänker aldrig kompromissa med att jämställdheten och rätten att forma sitt liv gäller alla, oavsett bostadsort och oavsett bakgrund. Många aktörer har ett ansvar och samhällets institutioner får inte abdikera i frågan. Skolan, fritidsgårdar, bibliotek, vårdcentraler, men även idrottsföreningar och religiösa samfund har en viktig roll. Det demokratiska samhället ska aldrig acceptera barnäktenskap, tvångsäktenskap, hedersmord, kvinnoförtryck eller förtryck av hbt-personer och ska inte acceptera att flickors och kvinnors självbestämmande begränsas. Liberalerna vill införa en ”lex ”. På samma sätt som hatbrottsmotiv (BrB 29:2 punkt 7) kan leda till strängare straff ska hedersrelaterade motiv anses vara en försvårande omständighet vid bedömningen av ett brotts straffvärde. Vidare ska de sista luckorna i förbudet mot barnäktenskap täppas till. Barn som blivit bortgifta utomlands ska aldrig betraktas som gifta i . roll avseende stöd och hjälp till offer för hedersrelaterat våld måste tydliggöras. Kommuner och landsting måste ha kompetens att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck. Kunskap om våld samt hedersrelaterat våld och förtryck behöver förbättras i relevanta yrkesutbildningar såsom sjuksköterska, socionom, psykolog, polis, jurist eller lärare. Offentliga medel ska inte användas till att främja organisationer som motarbetar demokratiska principer och jämställdhet. Både stat och kommun måste bättre följa upp hur olika bidrag används och i förekommande fall dra in bidrag och kräva återbetalning. Förortens feminister behöver mer stöd. Den feministrörelse som trots allt vuxit fram i utsatta områden måste få fortsätta växa. Offentligt stöd till kvinnors organisering måste därför i högre utsträckning gå till organisationer som arbetar på gräsrotsnivå för jämställdhet i dessa områden. Offer för hedersrelaterat våld är särskilt utsatta eftersom hoten utövas av flera, ofta närstående personer, . Hoten kvarstår ofta även om bedömningen görs att den mest akuta hotnivån gått över. Samhället måste se allvaret i situationen och garantera ett långvarigt skydd, i vissa fall även en permanent skyddad identitet. och det nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck måste ges långsiktiga förutsättningar att bedriva ett arbete för att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Under utgiftsområde 13 redovisar Liberalerna finansiering för att utveckla verksamheten till en permanent nationell samordning som bör ledas av en nationell samordnare. Fastighetsägare, privata och offentliga, har en viktig roll när det gäller att tillsammans med de boende skapa bättre och attraktivare boendemiljö. Det finns goda exempel på fastighetsägare som lyft utsatta områden genom att engagera sig inte bara i förvaltningen av de egna fastigheterna, utan också i det bredare arbetet för att skapa trygga miljöer. I vissa av de utsatta områdena är trångboddheten ett utbrett problem. Särskilt allvarligt är det när barn växer upp i extrem trångboddhet. Trångboddheten har flera orsaker, men en bidragande faktor är andra-, tredje- och fjärdehandsuthyrning utan tillstånd. Förekomsten av otillåten vidareuthyrning har sannolikt också ökat på grund av den generella bostadsbristen. Normalt är det hyresvärdens ansvar att vidta åtgärder för att följa upp att hyreskontraktet motsvarar verkligheten när det gäller vilka som bor i en hyreslägenhet, men det behövs också ett ökat samarbete mellan fastighetsägare och det offentliga för att motverka svarthandel med hyreskontrakt och andrahandsuthyrning. Exempelvis har en viktig roll att kontrollera så att inte utbetalningar av ekonomiskt bistånd går till boenden som uppenbart är svarta kontrakt. Vi ser en potential för fastighetsägare, både privata och kommunala, att öka sitt arbete för att motverka den trångboddhet som följer av otillåten vidarehyrning. Därutöver behövs en förbättrad hyresstatistik för att stärka hyresgästernas möjligheter att hävda sina intressen, något som redovisas närmare i avsnittet Stärk de boende på bostadsmarknaden. De flesta särskilt utsatta bostadsområden domineras totalt av hyresrätter. Detta gör att den som vill äga sin bostad inte har något annat alternativ än att flytta därifrån. Den socioekonomiska situationen i området gör det också vanligtvis osannolikt att tillräckligt många boende har råd att gå ihop och köpa loss sina lägenheter genom ombildning till bostadsrätter. I sådana lägen kan ett alternativ vara att ge enskilda hyresgäster möjlighet att friköpa ägarlägenheter. Då kan fler äga sin bostad och bo kvar i området, vilket skapar större bredd på bostadsmarknaden och mindre segregation. finns möjlighet att bilda ägarlägenheter, men bara vid nybyggnation. Liberalerna vill också tillåta ombildning till ägarlägenheter i befintligt bestånd. Det skulle kunna bidra till blandade upplåtelseformer i områden som domineras av hyresrätter. Höjd gräns för arbetsgivar- och egenavgifter Liberalerna vill underlätta för fler enkla tjänster att växa fram. Den så kallade Mariefredsmodellen uppmärksammades som ett sätt att hjälpa EU-migranter som annars skulle tigga att få en mindre inkomst. En privatperson kan anställa en annan privatperson utan att behöva deklarera för detta så länge den samlade utbetalningen understiger . Detta undantag från kravet på kontrolluppgift och arbetsgivaravgifter möjliggör exempelvis att enklare barnpassning mot en lägre betalning i regel inte är att betrakta som svartarbete. För att möjliggöra fler enkla mindre jobb privatpersoner emellan och skapa erfarenheter av den svenska arbetsmarknaden för nyanlända, EU-migranter eller unga föreslår Liberalerna att gränsen för då kontrolluppgifter ska lämnas och arbetsgivaravgifter betalas höjs . I används ofta en timlön på . Det nya gränsbeloppet skulle innebära att en nyanländ, EU-migrant eller ung person på detta sätt kan arbeta på heltid utan att arbetsgivaravgifter behöver betalas eller kontrolluppgifter lämnas in. Den höjda beloppsgränsen beräknas sänka de statliga skatteinkomsterna med ca . Ökad forskning på energilagring Den tekniska utvecklingen på energiområdet går snabbt. Tekniska innovationer och produktutveckling liksom utvecklingen av nya tjänster och affärsmodeller är viktiga delar för att skapa ett långsiktigt hållbart energisystem. Med en ökad andel förnybar energi ökar behovet av lagring och flexibilitet i energisystemet. Det behövs därför mer forskning och utveckling på området. Liberalerna avsätter därmed 2017–2019 för detta ändamål. Vår utgångspunkt är att medlen bör fördelas av . Ökad delaktighet i it-samhället för äldre Digitaliseringen har blivit allt mer framträdande då moderniserade it-system, applikationer, sociala medier och ny teknologisk utrustning successivt har kommit att ersätta traditionella metoder och arbetssätt. Denna utveckling är bara början och det går snabbt framåt. kommer vi att se en kraftig framväxt av nya it-tjänster inom allt fler samhällsområden, bland annat för att effektivisera och avlasta yrken med hög arbetsbelastning. Ett tydligt exempel är att många post- och bankärenden kan genomföras med digitala medel och att fysiska bankkontor blir allt färre. Ett annat exempel är att sjukvården med stöd av digitala verktyg bland annat kommer att kunna erbjuda digitala läkarbesök, vilket kan möjliggöra att läkarnas arbetssituation förbättras, väntetiderna kortas och fler liv kan räddas. Fördelarna med digitaliseringen är många. Dock ser vi att kunskapsklyftorna på området växer och att det är främst äldre som undviker användning av it och digitala verktyg. Detta skapar ett nytt utanförskap som bidrar till otrygghet och social isolering. Enligt Liberalerna är det angeläget att stärka it-kunskapen hos äldre, och därför föreslår vi att ska få i uppdrag att till kommuner fördela medel för ökade utbildningsinsatser med målet att stärka äldres delaktighet i it-samhället. Det bör anslås till det nya statsbidraget. Ökade möjligheter till vidareutbildning för unga med intellektuell funktionsnedsättning Alliansregeringen genomförde flera reformer för att förbättra möjligheterna för unga med intellektuell funktionsnedsättning att utbilda sig. Gymnasiesärskolans mål förändrades så att den ska förbereda för vidare studier, inte bara fortsatt lärande.