mot · H4023348 · 2016-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Dagersättningen för eget boende (EBO) Bostadsbristen för asylsökande och nyanlända Möjligheten till ”hem-bo” SFX som påbyggnad till sfi Validering av akademiska kunskaper Graviditetspeng – trygghet i väntans tider anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enlig förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett asylprogram för asylsökande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kunna arbeta utan avräkning mot etableringsersättningen brutto och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tidigarelägga tilldelningen av samordningsnummer till asylsökande enligt vad som anges i motionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka etableringsersättningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att justera schablonersättningen till kommuner enligt vad som anges i motionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja den prestationsbaserade ersättningen till kommuner med högt mottagande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en hjälpfond för de kommuner som har det högsta mottagandet av ensamkommande barn, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att gradvis avveckla eget boende och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nya boendeformer för ensamkommande flyktingbarn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla SFX nationellt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning bland de utpekade fokusområden som är föremål för förebyggande och motverkande insatser, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om lagstiftning som särreglerar hedersbrott i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder i syfte att motverka förtryck i hederns namn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en Forced Marriage Unit enligt brittisk modell inrättas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa hälsointyg till skydd mot könsstympning enligt vad som framförs i motionen och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som avvikelse gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (KD) Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Sänkt schablon (mellan) bonus 30 i topp kommuner (mellan) Nej till borttagande av etableringsersättning vid arbete Nej till "snabbspåret" Tabell 2 förslag till anslag till 2020 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare Sänkt schablon (mellan) bonus 30 i topp kommuner (mellan) Nej till borttagande av etableringsersättning vid arbete Nej till "snabbspåret" Motionen innehåller politik för arbetsmarknadsutskottet, utgiftsområde 13 och innefattar politiska förslag för nyanlända invandrares etablering, diskriminering och jämställdhet. jämställdhetspolitik har dock huvudsakligen förlagts till partimotionen Jämställdhet. utgångspunkt för integrationspolitiken är att ge människor förutsättningar att kunna ta ansvar för sitt eget liv. De människor som kommer till vårt land som flyktingar, arbetskraftsinvandrare eller av andra anledningar ska så snabbt det är möjligt ges verktyg att delta i samhällsgemenskapen. Staten ska medverka till att underlätta och skapa förutsättningar, men inte ta över människors egen drivkraft eller ta kontroll över människors liv. De som söker asyl i hamnar oftast i av väntan och passivitet. För en bättre integration krävs en snabbare väg in i samhället. Därför vill vi införa svenskundervisning från dag ett, samhällsinformation om lagar och värderingar och krav om att stå till arbetsmarknadens förfogande Språket är vägen in i det svenska samhället. Genom språket får alla kunskap om gemensamma rättigheter, skyldigheter och möjligheter. En god svenskundervisning är därför avgörande för den enskilde och gynnar samhället i stort. Det offentliga ska sträva efter goda levnadsvillkor för invånarna samt skapa lika möjligheter för utveckling och förverkligande av livsprojekt. Integrationspolitiken ska präglas av ett medborgarperspektiv. Människor ska ges frihet att i möjligaste mån bygga sin framtid efter eget behov. Detta syftar till att stärka identiteten och gynna integrationsprocessen. värnar en migrationspolitik som bygger på öppenhet, respekterar asylrätten och värnar de värden och principer som skyddsgrunderna bygger på. Det är viktigt att , och , ger skydd till dem som flyr undan förföljelse, krig och förtryck. En human migrationspolitik måste kombineras med en effektiv och välfungerande integrationspolitik. behöver på ett bättre sätt ta sig an de utmaningar som flyktingmottagandet för med sig. har många sökt skydd i . Från en situation med cirka 20 000 till 30 000 personer 2001–2012 till 80 000 000 personer . Ett antal åtgärder, med id-kontroller och återtagandeavtal med som de mest framträdande, har drastiskt minskat antalet asylsökande i . Cirka 30 000 förväntas . Varje människa som bosätter sig i är en tillgång som representerar möjligheter och mervärden för sin omgivning. Integration handlar om att ta vara på det humankapital som söker sig till . Utmaningen i detta ska inte förringas och måste betecknas som historisk. Av de personer som befinner sig Arbetsförmedlingens program för nyanlända flyktinginvandrare i arbetsför ålder saknar gymnasiekompetens och har ingen utbildning som når upp till grundskolenivå. har dåliga resultat att luta sig mot när det gäller att skapa förutsättningar för nyanlända att komma i arbete. i är helårsanställda eller företagare bland flyktingar och flyktinganhöriga, enligt . Det som framstår som en utmaning i form av bristfällig tillgång till bostäder och höga trösklar till arbetsmarknaden är en nödvändighet om vi utifrån vår nuvarande demografiska befolkningsstruktur vill säkra försörjningsbördan då allt färre ska försörja allt fler. Att vi under dessa förhållanden emellertid har en så bristfällig framgång i att bereda möjligheter för nyanlända att komma i arbete manar till reformer. Trots de stora utmaningar vi nu ser, levererar regeringen få svar. behöver en politik för fler jobb, fler bostäder och bättre skola. Regeringens politik verkar i motsatt riktning. Den företagarfientliga politik som regeringen driver riskerar minska antalet jobbtillfällen för de nyanlända. Och inom arbetsmarknadspolitiken finns mycket övrigt att önska, då regeringen förlitar sig på en gammaldags struktur kring arbetsmarknadsåtgärder i offentlig sektor, såsom statliga beredskapsjobb, traineejobb och extratjänster. Dessutom ser man inte behovet av att reformera och förnya arbetsförmedlingsverktyget. Här behövs en ökad flexibilitet, och utmaningarna är många för att få Arbetsförmedlingen att fungera i en modern tid. De som drabbas hårdast är de nyanlända som riskerar att fastna i ett långvarigt socialt och ekonomiskt utanförskap. En integrationspolitik som inte fungerar undergräver migrationspolitikens legitimitet. Av dessa skäl krävs nu politiska förslag som gör det möjligt för fler nyanlända att få arbete, som förbättrar situationen på bostadsmarknaden, som gör mottagandet bättre och som långsiktigt gör integrationspolitiken effektivare. Det behövs fler enkla jobb, vilket kan förverkligas genom introduktionsanställningar. Aktivitetsnivån under asylprocessen behöver höjas och inkludera kvalificerad språkundervisning. anvisas kommuner nyanlända och har att hantera uppgiften att finna bostäder åt ett bestämt antal människor . Uppgiften är förenad med kraftiga svårigheter för kommunerna och lösningarna varierar. Kommuner köper bostadsrätter, bygger om äldreboenden eller ställer upp villavagnar på campingar. För att stärka kommunernas kapacitet att motta de nyanlända på ett hållbart sätt föreslår under utgiftsområde 14 att schablonersättningen justeras och att en prestationsbaserad del för de kommuner som mottar flest införs. välkomnar det stora engagemang som finns i civilsamhället, bland olika organisationer, kyrkor och enskilda som gör ett fantastiskt arbete som flyktingguider eller med familjekontakter för att ge stöd till nyanlända. De kan bidra till en snabbare etablering och integration genom ex språkträning, simundervisning, läxläsning och mycket annat. Utöver civilsamhällets insatser behövs dock ett samlat grepp där människor redan i asylansökningsfasen kan börja läsa svenska inom sfi och strukturerat genomgå samhällsorientering. befinner sig ett stort antal asylsökande (ca 75 000 ) på asylboenden. Många har redan väntat och de som precis kommit måste utstå av väntan. Tiden i asylboendet präglas av sysslolöshet, passivitet, frustration och osäkerhet. Flera rapporter om tillbud, motsättningar och incidenter vittnar om boendemiljöer som är allt annat än önskvärda. Utsatta grupper som kristna, ateister, homosexuella och muslimska minoriteter får vid sidan av kvinnor särskilt utstå svårigheter på boenden. Det är en situation som måste förändras. Alla ska ha ett tryggt boende, också . ger en gruppinformation till asylsökande efter att de anlänt till asylboendet. Asylprocessen gås igenom, rättigheter och skyldigheter som asylsökande framläggs och praktiska detaljer kring möjligheter att arbeta klargörs. Under det stora inflöde av människor som ägde rum halkade gruppinformationen efter. Cirka 35 000 fick gruppinformation , ca 37 000 hade nåtts och 8 834 . I ljuset av att ca 80 000 sökte asyl 000 är siffrorna djupt otillfredsställande. Det är vår mening att mottagandet av asylsökande redan från ankomst behöver vara mycket proaktivt i syfte att inleda integrationsprocessen till . Detta oavsett om personen sedan får uppehållstillstånd eller inte. föreslår därför ett asylprogram. Varje asylsökande ska få ett första samtal från ankomsten till . Samtalet är första steget i asylprogrammet och ska innehålla väsentligt mer än det första samtal som hålls då den asylsökande skrivs in och får ett (LMA står för Lagen om Mottagande av Asylsökande). Vi föreslår att varje asylsökande sluter ett kontrakt med det offentliga i samband med asylansökan. Kontraktet ska innehålla följande delar som finns med i det vi kallar asylprogram: ─ Asylprogrammet ska pågå . ─ En systematiskt given information om vad asylansökningsprocessen innehåller rättigheter och skyldigheter klargörs. Den asylsökandes arbetslivserfarenheter och yrkeskvalifikationer kartläggs. Studievägar och yrkesvägar presenteras. Förväntad tidsram för asylansökningstiden gås igenom. ─ De hälsosamtal som erbjuds alla som anländer måste nå långt fler än de gör . ─ Åldersbedömning i enlighet med rekommendationer genomförs. ─ Från dag ett har varje asylsökande ett program som löper , . Sfi-undervisning ges , samhällsinformation utgår . I samhällsinformationen ska ingå vilka rättigheter, skyldigheter och ansvar jag har som asylsökande. Hur ser svenska traditioner, värderingar och sedvänjor ut? Vilka grundvärderingar bygger det svenska samhället på (jämställdhet, likabehandling osv). är den asylsökande tillgänglig för arbetsmarknaden. För dem som inte hittar arbete finns organiserad sysselsättning. Inom ramen för den organiserade sysselsättningen kan ingå lokalvård, matlagning eller vaktmästartjänster på det asylboende man bor på. Kommunen eller ideella föreningar kan också tillhandahålla organiserad sysselsättning. Skäl för undantag finns för personer med funktionsnedsättning eller sjukdom. ─ Sfi-undervisningen ska ges med A, B och C-kurser. Eventuellt behov av D-kurs förläggs till tiden efter asylansökan prövats och utförs genom den kommunala vuxenutbildningen. ─ Under asylprogrammet kan med fördel ideella organisationer samverka för att bredda kontaktytan och ge förutsättningar för nätverk och delaktighet i det civila samhället. ─ För att asylprogrammet ska fungera erbjuds barnpassning till dem som har barn. Deltar den asylsökande inte i asylprogrammet görs ett avdrag på dagersättningen. En skillnad föreslås dock jämfört med nuvarande regelverk. Om den asylsökande får ett arbete reguljärt, d.v.s. utanför asylprogrammet, ges ett fribelopp om som den enskilde kan tjäna innan dagersättningen minskas. Insatser för sfi-undervisning och samhällsinformation med tillgänglig barnpassning bör ingå i upphandlingen av asylboenden som kontinuerligt görs av . Delar av budgetens anslag kan användas så att kan hantera asylprogrammet av upphandlingen av asylboenden. De merkostnader som utgår beräknas till (under UO8 under anslag 1:9 samt under UO8 1:10) för att sedan uppgå till (under UO 8 1:9 och under 1:10). Alla som söker asyl i ska enligt lag erbjudas en kostnadsfri hälsoundersökning. I undersökningen ingår provtagningar samt hur hälsotillståndet kan vara påverkat av den undersöktes psykosociala situation eller av traumatiska upplevelser. Andelen som faktiskt genomgår hälsoundersökningar är emellertid otillfredsställande. I synnerhet då ett stort antal människor sökte sig till , kunde inte vårdcentraler prioritera hälsoundersökningarna före behovet av omedelbar vård. Ett stort antal människor kommer från länder där infektioner vi nästan saknar i är aktuella. Infektioner som hepatit B och C, tuberkulos och hiv. Många hälsosamtal avböjs av olika anledningar, andra har inte hunnits med på grund av överbelastning. Det har i studier konstaterats att migranter fruktar utvisning vid upptäckta sjukdomar och därför uteblir. Andra förstår inte kallelsen som i flera fall skickats på svenska. Det förekommer också att kvinnor inte delges kallelsen av sina män. De uteblivna hälsoundersökningarna är problematiska för personen som vid behov inte får adekvat vård och behandling, men det är även problematiskt ur ett smittskyddsperspektiv. efterlyser tydlighet i kommunikationen. Vikten av undersökningen ska betonas och rätt språk ska användas. Det ska framgå var och när undersökningen görs, att den inte kostar den asylsökande något, att tolk finns, att sekretess råder och att hälsoundersökningen görs oberoende i förhållande till asylprocessen. Det är också angeläget att journalsystem digitaliseras och upprättas för individen och sedan kan följa denne. Nyanlända kan under sin första tid vistas i olika län på grund av flytt mellan asylanläggningar och städer. Hälsoinformation ska vara tillgänglig för berörd personal oavsett var man är bosatt för tillfället. har gett bättre förutsättningar och arbetsro där hälsoundersökningar till barn och barnfamiljer särskilt prioriteras. genomför kompetenshöjande aktiviteter för att förbättra arbetet. Mobila team förekommer på flera platser i landet. Mobiliteten ger bättre förutsättningar att nå asylsökande vars boendeplatser sällan är permanenta utan skiftar under asylprocessen. För den som deltar i asylprogrammet ingår ett krav att stå till arbetsmarknadens förfogande. Att arbeta på den reguljära arbetsmarknaden eller utföra någon form av praktik i föreningslivet. Med deltagande på arbetsmarknaden bryts den passivitet som präglar tiden på asylboenden som etableringen på arbetsmarknaden underlättas. För att kunna arbeta i som asylsökande krävs undantag från skyldigheten att, för det första, ha arbetstillstånd. Undantaget kallas AT-UND. För att anställa en asylsökande krävs en anmälan från arbetsgivaren till . Den asylsökande måste också ansöka om preliminär A-skatt via , som i sin tur begär ett samordningsnummer från skattekontoret. Informationen om denna möjlighet är svårtillgänglig och finns bara på svenska och engelska. Samordningsnummer tilldelas av Skattekontoret på begäran av en myndighet. För att få samordningsnummer måste man lämna in en kopia på sitt , pass eller id-kort samt ett undertecknat anställningsavtal. Den asylsökande har dock lämnat sitt pass eller id-kort till i samband med sin asylansökan och har därför inte tillgång till detta. Det är därför ett moment 22 att försöka få formellt tillstånd att arbeta. Om den asylsökande mot förmodan ändå skulle få AT-UND sänks dagsersättningen lika mycket som det som tjänats in. Marginaleffekten är hundraprocentig. Att få lönen utbetald är också förenat med svårigheter för en asylsökande. En asylsökande kan inte öppna konto i en bank utan personnummer. Det kontantkort som erhållits av är inte knutna till ett bankkonto. Att betala ut lön blir därmed svårt. För att lösa denna problematik vill att alla asylsökande tilldelas samordningsnummer och att utrustas med dessa från början. Detta är också intention i sin promemoria dnr 114/2016 men med ikraftträdande först . Enligt är detta alldeles för sent och bör därför tidigareläggas till tillsammans med möjligheten att kunna arbeta utan avräkning mot etableringsersättningen brutto. Efter att uppehållstillstånd erhållits inleds etableringstiden. Den nyanlände ska kunna flytta från asylboendet, skrivas i en kommun och komma in på arbetsmarknaden. En central aktör i denna fas är Arbetsförmedlingen. Andra viktiga faktorer är de olika utbildningsvägar som är tillgängliga, exempelvis sfi (som vi vill tidigarelägga) och olika former av vuxenutbildningar. Det är därtill angeläget att bostadsmarknaden är tillgänglig för den som ska lämna det tidigare boendet. trädde lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare i kraft. Uppdraget var att fokusera på arbetslinjen för nyanlända. Etableringsuppdraget utförs av Arbetsförmedlingen och ges till nyanlända som fått uppehållstillstånd. Syftet är att hjälpa människor in på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Som deltagare i etableringsuppdraget har man rätt till etableringsersättning. Det går dock att konstatera att för de flesta leder etableringsinsatsen inte till jobb. efter att etableringsplanen avslutats har lyckats få ett arbete utan stöd. [1] Arbetsgivarnas förtroende för Arbetsförmedlingen är i botten, enligt den årliga enkät som gör med sina medlemsföretag använder Arbetsförmedlingen som rekryteringsväg. Vart femte företag uppger att det är mycket missnöjt med Arbetsförmedlingen som rekryteringsväg. uppgår Arbetsförmedlingens totala anslag och andra tillgängliga medel till 78 miljarder. Etableringsuppdraget är viktigt, uppdraget måste följas upp och förbättras kontinuerligt. har vi en arbetsförmedling som får motta mycket kritik. Det finns uppenbarligen behov av alternativa förmedlingar som med ökad flexibilitet och förmåga kan anpassa uppdraget efter personen. Vi kristdemokrater tror inte att alla människor passar in i en och samma mall. Därför krävs ett ökat utbud och en reformering av systemet med arbetsförmedlingsuppdraget. linje är också att fler insatser kan utföras tidigare än under etableringsuppdraget En stor del av Arbetsförmedlingens verktygslåda behöver förändras vilket vi utvecklar i motionen för utgiftsområde 14. har länge hävdat detta behov och anser att den utredning som påbörjades av alliansregeringen i syfte att se över alternativa former för arbetsförmedlingsuppdraget bör återupptas. Särskilt i syfte att få fram fler aktörer som kan möta behovet hos den stora grupp nyanlända som kommer till vårt land. Det är viktigt att fortsatt ha arbetslinjen i fokus när det gäller etableringen av nyanlända. Regeringen måste lägga väsentligt större fokus på en näringslivspolitik som stödjer att nya arbeten kommer fram. Etableringsersättning betalas ut till personer som har en etableringsplan, en etableringsplan ska omfatta högst 24 månader. som personen medverkar till upprättande av en etableringsplan är etableringsersättningen per dag, . När etableringsplanen gäller och aktiviteter pågår motsvarande heltid uppgår ersättningen till per dag, . Etableringsersättningen är inte skattepliktig. Etableringsersättningen skall täcka personens verkliga kostnader för att undvika att kommunen behöver komplettera med ekonomiskt bistånd. förslag innebär att etableringsersättningen sänks med per dag. Det innebär en minskning vid upprättande av etableringsplan och vid deltagande i etableringsplan. Bostadsersättningen och etableringstillägget antas vara oförändrade. En minskning med etableringsersättningen med per dag minskar kostnaderna för etableringsersättningen med 500––2020. Hemutrustningslånet är amorteringsfritt lån , men det löper med ränta från första utbetalningsdagen. Lånet kan användas för att köpa möbler och saker som porslin till hemmet. Räntan är avdragsgill i deklarationen. Efter de två åren ska lånet börja betalas tillbaka. Om CSN trots påminnelser och krav inte får in någon betalning från en låntagare, kan lånet sägas upp till omedelbar betalning. Det innebär att låntagaren måste betala hela skulden på en gång. Om inte CSN kan nå någon överenskommelse med låntagaren, lämnar det ärendet över till kronofogdemyndigheten för indrivning. Erfarenheten är att allt fler söker lånet, i takt med det stora antalet nyanlända som får kommunplacering och bostad. är den genomsnittliga summan som varje låntagare tar, men det finns möjlighet att låna för en familj med fem barn. Problemet med hemutrustningslånet är att arbetsmarknadsetableringen för de flesta inte sker utan dröjer betydligt längre. Följden märks i form av tusentals ärenden hos kronofogden. Låntagare uppger att de vid lånetecknandet inte förstod vad de gav sig in på. CSN har med uppsökande verksamhet kunnat reducera skulderna till kronofogden, likväl innebär hemutrustningslånen för många en skuldfälla. anser att det finns behov av att se över hemutrustningslånets funktion och avser återkomma i frågan. Kommuner som tar emot flyktingar med uppehållstillstånd mottar en schablonersättning som ska täcka kostnader som associeras med den nyanlände. Exempel på kostnader kan handla om sfi-undervisning, boende, merkostnader för skola och förskola eller tolkning. vill förbättra kommunernas möjligheter att ta emot nyanlända, inte minst de som tar emot många flyktingar. Vi vill återinföra en prestationsbaserad ersättning till de trettio kommuner som har det högsta mottagandet. Det gör att kommuner som tar emot särskilt många personer får bättre förutsättningar för detta. För att finansiera detta genomför vi en begränsad sänkning av den generella schablonersättningen som höjdes mycket kraftigt i förra året. Regeringens förändringar av ersättningarna till kommunerna för boende till ensamkommande flyktingbarn är i allt väsentligt riktiga, men infasningen av dem riskerar att på ett orimligt sätt drabba kommuner som tagit stort ansvar. Vi anslår därför 300 miljoner 2017 och 2018 för att mildra sådana effekter. Det är 260 miljoner mer än regeringen . Dagersättningen för eget boende (EBO) har asylsökande rätt till dagersättning. Ersättningen skiljer sig beroende på om den asylsökande väljer att bo i boende eller ordnar eget boende (EBO) där kostnader för bland annat matinköp renderar en något högre ersättning. Trots namnet har EBO blivit inneboende, inte eget boende. Konsekvensen är trångboddhet, frekventa flyttar och socialt utanförskap. Det finns fall där tio till tolv personer trängs i en tvårumslägenhet. Oseriösa aktörer utnyttjar situationen och handel med adresser förekommer. EBO leder även till att nyanlända koncentreras till vissa områden.