mot · H4023419 · 2016-10-05 00:00:00 — Under utgiftsområde 21 anslår därför Liberalerna för att stimulera utbyggnad av en laddinfrastruktur. Utöver dessa statliga insatser finns anledning att på lokal och regional nivå främja en fossilfri fordonsflotta genom åtgärder såsom fri parkering, bussfiler och slopad trängselskatt för eldrivna lätta lastbilar, taxi och personbilar. Genom att tillåta längre och tyngre lastbilar går det att minska utsläppen som effektiviteten och lönsamheten ökar. Längre och tyngre fordon kan frakta mer gods per lastbil. från underströk vikten av att avskaffa olika former av subventioner och stöd till fossila bränslen. Därför föreslås ett slopande av nedsättningen av energi- och koldioxidskatt för diesel inom gruvindustriell verksamhet. innebär förändringen att statens skatteintäkter ökar med . Även dieselsubventionerna till jordbruket måste i enlighet med klimatavtalet successivt avskaffas. Det är anmärkningsvärt att regeringen i stället med start i det närmaste fördubblat dessa dieselsubventioner. För att öka drivkrafterna för jordbruket att ytterligare bidra till klimatomställningen bör nedsättningen av energiskatten på diesel för arbetsmaskiner i jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet inte byggas ut utan i stället avskaffas . innebär förändringen att statens skatteintäkter ökar med . Liberalerna vill driva på miljöanpassningen genom generella och teknikneutrala ekonomiska styrmedel, såsom koldioxidskatt på fossila bränslen och ett utvecklat och reformerat utsläppshandelssystem inom EU. Systemet med utsläppsrätter måste stärkas eftersom det inte fungerar tillräckligt effektivt. Överskottet på utsläppsrätter leder till för låga priser och bristande klimatstyrning. Annullering av utsläppsrätter kan användas för att stärka prissignalerna men Liberalerna ifrågasätter att regeringen ensidigt avser att lägga skattemedel på att köpa in och annullera utsläppsrätter. Det är inom EU måste driva på för att få till ett effektivare system. Genom en mix av kärnkraft, vattenkraft och annan förnybar el är elproduktion i princip helt utsläppsfri. Dessvärre har fem partier ingått en energiöverenskommelse som är dyr och saknar klimatnytta. Det som styr svensk energipolitik är inte omtanke om klimatet eftersom koldioxidutsläppen redan är obefintliga. Fokus är i stället på att av politiska skäl öka dyra subventioner till energislag som är väderberoende och försvagar vårt elsystem. har räknat ut att kostnaden för en ökad ambitionsnivå i elcertifikatsystemet sammanlagt kan hamna på runt beroende på priserna på elcertifikatmarknaden. I nämnda överenskommelse har ett mål om förnybart satts, vilket innebär att klimatsmart kärnkraft ska fasas ut . Vi anser att det är samhällsekonomiskt slöseri att stänga fungerande klimatsmarta kraftslag. Målet om ett fossilfritt elsystem årets är det enda viktiga för klimatet. För klimatets skull är det därför viktigare att insatser görs inom de sektorer som har höga klimatutsläpp såsom transportsektorn, processindustrin och jordbruket. Vägen mot ett klimatsmart samhälle kräver långsiktiga investeringar och det är rimligt att staten delfinansierar vissa infrastrukturmässiga klimatinvesteringar. Liberalerna anslår därför statliga medel för nationella klimatinvesteringar. Fokus på investeringarna ska vara att få ner utsläppen och stöd ska inriktas mot insatser där investerade medel har störst klimateffekt. Det kan till exempel handla om investeringar i biogasanläggningar och metangasreducering inom jordbruket. Medel ska endast gå till insatser som utan stöd inte skulle bli av. Insatserna måste vara marknadskompletterande och får inte slå ut eller på annat sätt snedvrida konkurrensen. På detta utgiftsområde och innebär det att anslås på ett nytt anslag 1:20 Nationella klimatinvesteringar för riktade och långsiktiga klimatinvesteringar. Därmed avvisas regeringens anvisade medel av anslaget 1:17. Ett fritt från gifter är centralt när det gäller miljö- och klimatpolitiken. Det krävs en effektiv lagstiftning, ekonomiska styrmedel och förbättrad marknadstillsyn. Kemikalielagstiftningen ska utgå från försiktighetsprincipen. Den europeiska kemikalielagstiftningen behöver skärpas, och särskild hänsyn tas till barn och ungas känslighet samt till den samlade effekten då flera olika kemikalier samverkar. Liberalerna välkomnar att en kemikalieskatt införs för att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från olika varugrupper som ofta används i hemmen. Farliga kemikalier i konsumentprodukter, till exempel leksaker och kläder, ska bort från marknaden. Det behövs ett långsiktigt arbete för att öka marknadstillsynen när det gäller giftiga konsumentprodukter med särskilt fokus på produkter riktade mot barn. Liberalerna föreslår en satsning på ökad marknadstillsyn som bör utföras av Kemikalieinspektionen. På detta utgiftsområde och innebär det att tillförs 1:6. Många av de miljöproblem som jordbruksproduktionen leder till, till exempel övergödning och minskad biologisk mångfald, beror på tillförseln av näringsämnen via gödslingen. Användningen av handelsgödsel bidrar till övergödning av vattenområden. Även förekomsten av kadmium i handelsgödsel är ett oroande miljöproblem. Det är därför angeläget att användningen av sådan gödsel minskar och att jordbrukets allmänna miljöpåverkan sjunker. För att uppnå detta bör en ny läckageskatt för jordbruket införas . Den skatt på handelsgödsel som avskaffades skulle kunna tjäna som en utgångspunkt för en ny miljöstyrande skatt. Förändringen beräknas stärka de offentliga finanserna med . Avfallets miljöpåverkan ska minskas genom fungerande återanvändning och återbruk. Avfallspolitiken måste förebygga och förhindra att tungmetaller, läkemedelsrester och andra farliga ämnen sprids i naturen. Miljöföroreningar i marker är en miljörisk och förhindrar en effektiv markanvändning. Dessa områden måste saneras och återställas i allt högre utsträckning framförallt när det gäller områden som kan användas till bostäder. Liberalerna föreslår en ökad sanering av områden som kan användas till bostadsbyggande samt av områden som är särskilt angelägna ur risksynpunkt. Liberalerna tillför medel till aktuellt anslag och vill se en mer preciserad medelsanvändning än regeringens förslag under samma anslag. På detta utgiftsområde och innebär det att tillförs 1:4. Allemansrätten ska värnas. Fjäll-, skogs- och kustområden samt sjöar och vattendrag med höga naturvärden ska ha ett starkt skydd. Alliansregeringen genomförde vissa förändringar av strandskyddsreglerna för att möjliggöra en mer flexibel tillämpning mellan områden med lågt och högt exploateringstryck, men mycket tyder på att dessa reformer inte har fått det avsedda genomslaget. Vi vill reformera strandskyddet för att möjliggöra fler strandnära bostäder i områden där inte exploateringstrycket är särskilt hårt. Vår syn på strandskyddet redovisas närmare under utgiftsområde 18. ska ha livskraftiga stammar av alla de fem stora rovdjuren: björn, järv, lo, varg och kungsörn. Dialog med lokalbefolkningen i berörda områden är en viktig del av rovdjursförvaltningen. Allt fler arter hotas av utrotning. Hotade växter och djur ska skyddas genom fridlysning, information och biotopskydd. Artdatabankens arbete ska främjas. För att bevara och utveckla den biologiska mångfalden i form av olika naturtyper och arter behövs ökade restaureringsinsatser. Liberalerna föreslår en satsning i syfte att bevara och utveckla den biologiska mångfalden i form av olika naturtyper och arter. Liberalerna anser att den tidigare anslagsnivån för anslag 1:3 ska återställas. tillförs anslag 1:3 år för restaureringsinsatser. Den mest värdefulla naturen måste skyddas och här spelar naturreservat och nationalparker en viktig roll. Liberalerna anser att befintliga modeller för att skydda värdefull natur bör kunna användas i större utsträckning. Till exempel har statligt ägd skog använts som inbyte för privatägd skyddsvärd skog. Särskilt fokus bör ligga på att skydda de värdefulla naturskogarna och Liberalerna vill därför se särskilda insatser för detta. Liberalerna anser att den tidigare anslagsnivån för anslag 1:15 ska återställas. tillförs anslag 1:15 år för att skydda värdefull naturskog. Miljösituationen i våra hav och vattendrag är kritisk. Fisket måste bedrivas på ett långsiktigt hållbart sätt och hålla sig inom ramen för vetenskapliga bedömningar av vad bestånden tål. Dricksvattenförsörjningen måste säkras och fler yt- och grundvattentäkter ges skydd. Det krävs insatser för att minska utsläpp och miljöpåverkan i våra hav och vattendrag. Miljöövervakningen av våra hav och vattendrag är en central del av miljöarbetet. Liberalerna föreslår en satsning som innebär att Havs- och vattenmyndigheten ska förstärka den havs- och vattenrelaterade miljöövervakningen. Liberalerna anser att den tidigare anslagsnivån för anslag 1:2 ska återställas. tillförs anslag 1:2 år för havs- och vattenrelaterad miljöövervakning. Nedskräpningen av våra hav är ett av vår tids största miljöproblem. Haven håller på att förvandlas till stora soptippar. Det skräpet är skadligt på olika sätt. Fiskeredskap och fartyg skadas men framförallt vållar skräpet stor skada på fåglar, fiskar och däggdjur. De gör sig illa genom att äta eller trassla in sig i skräpet. Vidare bryts plast ned till mikroplast och dessa små partiklar tar sig in i näringskedjan vilket är skadligt för människor, djur och natur. Städningen av stränderna kostar kommunerna stora belopp men det görs inte tillräckligt och i haven och på stränderna ökar mängderna av skräp. Den svenska havskusten måste återkommande städas från skräp såsom plast. Frågan om ansvaret för kostnaderna för städningen har varit oklara men bör ses som ett delat ansvar mellan stat och kommun där det är rimligt att staten går in och finansierar en större del. Liberalerna föreslår en satsning där Havs- och vattenmyndigheten ska få i uppdrag att till kommuner fördela medel för städning av stränder, vilket bör leda till renare stränder men också jobb. Kommunerna ska hos myndigheten kunna ansöka om bidrag för återkommande städning av stränder. Liberalerna anser att den tidigare anslagsnivån för anslag 1:11 ska återställas. tillförs anslag 1:11 år för renare stränder. Liberalerna fokuserar på åtgärder där de gör som mest nytta för miljö och klimat. Vi ifrågasätter kortsiktiga stöd och subventioner. Utifrån detta samt att vi gör andra prioriteringar än regeringen vad gäller vilka insatser som krävs för miljö och klimat hamnar vi på en annan fördelning av anslaget än regeringen. Därför avslås anslag 1:18 i sin helhet. På en rad anslag föreslår vi en återgång till tidigare anslagsnivåer för att prioritera andra satsningar och reformer inom denna budgetmotion, vilket gäller anslag 1:1, 1:2, 1:15 och 1:16. Liberalerna föreslår att pris- och löneomräkningen för åren 2017–2019 justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:6, 1:9, 1:16 samt 2:2. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr 2014/15:99, prop. 2016/17:1, dnr 2016:1228 2014/15:99, prop. 2016/17:1, egna beräkningar Åtgärder för värdefull natur 2014/15:99, prop. 2016/17:1, egna beräkningar Sanering och återställning av förorenade områden dnr 2016:1228, egna beräkningar Avgifter till Internationella organisationer Åtgärder för havs- och vattenmiljö 2014/15:99, prop. 2016/17:1, egna beräkningar Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur 2014/15:99, prop. 2015/16:99, egna beräkningar 2015/16:1, prop. 2016/17:1, dnr 2016:1228 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Återställande av tidigare nivå på förvaltningsanslag. 2014/15:99, prop. Justerad pris- och löneomräkning. Återställande av tidigare anslagsnivå. 2014/15:99, prop. Ökade resurser till miljöövervakning. Åtgärder för värdefull natur Återställande av tidigare anslagsnivå. 2014/15:99, prop. Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Sanering för ökad byggtakt. Justerad pris- och löneomräkning. Anslaget avvisas i sin helhet till förmån för omvänd miljöbilsbonus. Justerad pris- och löneomräkning. Åtgärder för havs- och vattenmiljö Åtgärder för havs- och vattenmiljö Återställande av tidigare anslagsnivå. 2014/15:99, prop. Insatser för internationella klimatinvesteringar Avvisning av anslagshöjning avseende utsläppsbroms. Skydd av värdefull natur Satsning på naturskogar. Skydd av värdefull natur Avvisning av höjning. 2014/15:99, prop. Återställande av tidigare anslagsnivå. 2015/16:1, prop. Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av anslaget i sin helhet. Avvisning av anslaget i sin helhet. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Justerad pris- och löneomräkning. Utgiftsområde 21: Energi Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi. Uppvärmningen av jorden genom ökade koldioxidutsläpp är den största framtidsutmaningen för vår generation. Tack vare vattenkraften, kärnkraften och investeringar i förnybar el har en säker, effektiv elproduktion med små utsläpp av växthusgaser till konkurrenskraftiga priser. Näringsliv och privatpersoner måste kunna lita på en trygg elförsörjning med hög leveranssäkerhet till rimliga priser alla årets dagar. En långsiktig och stabil energiförsörjning är avgörande för klimatet, svenska jobb och svensk konkurrenskraft och därmed vår tillväxt och välfärd. Liberalerna vill värna klimatsmarta energisystem och fokusera på att minska utsläppen. Kombinationen av satsning på förnybar energi och en möjlighet till att förnya svensk kärnkraft är central för att säkra en koldioxidfri elproduktion för hela vårt närområde. behöver en mer likvärdig beskattning inom energisektorn och en liberalisering av energipolitiken som sätter klimathänsyn, långsiktiga spelregler och konkurrensneutrala villkor i första rummet. Att låta kärnkraft, vattenkraft, vindkraft och solkraft konkurrera på egna meriter är grunden för en liberal och fungerande energimarknad. Visionen för energipolitiken bör vara en långsiktigt hållbar och klimatneutral energiförsörjning med högsta möjliga försörjningstrygghet och energisäkerhet. Energiproduktion skapar någon form av miljöpåverkan. Fossila bränslen skadar klimatet och förorenar luften. Kärnkraft skapar farligt avfall som måste hanteras. Förnybar energi förbrukar inte resurser som tar slut, men kan i vissa fall påverka naturen och tära på den biologiska mångfalden. Energisystemets miljö- och klimateffekter ska minskas genom energieffektivisering och en successiv introduktion av klimatneutrala produktionsformer. För att driva på miljöanpassningen behövs generella regelverk för utsläpp och säkerhet, samt ekonomiska styrmedel. Det är av stor vikt att staten därvidlag är neutral mellan energislagen. Den som förorenar klimatet ska betala för sig. Koldioxidskatt på fossila bränslen och ett utvecklat men reformerat utsläppshandelssystem inom EU är viktiga styrmedel. Det måste kosta att skada klimatet. kan spela en roll som föregångsland avseende omställningen till fossiloberoende, och vi har ett elöverskott som kan exporteras. Genom export av bland annat klimatsmart el till våra EU-grannar kan vi bidra till att göra EU mindre fossilberoende som vi bidrar till våra grannars energisäkerhet och minskar deras beroende av rysk gas. Energifrågorna är i högsta grad gränsöverskridande och tjänar på ett starkare EU-samarbete. Liberalerna ser positivt på förslag till energiunion och anser att måste vara pådrivande för ett närmare europeiskt samarbete på energiområdet. I tider av ökad konflikt i vårt närområde och där bland annat gasleveranser används som politiskt påtryckningsmedel behövs en trygg energiförsörjning på europeisk nivå. beroende av rysk gas måste minska och regeringen måste agera inom EU för att gasledningen Nord Stream II ska stoppas. Rysk gas skadar klimatet och vår säkerhet. Liberalerna står inte bakom energiöverenskommelsen som slöts mellan , , , och . Överenskommelsen är dyr, dålig för och saknar klimatnytta. Ett mål om förnybart sätts till 2040 vilket av olika partier tolkas olika. Ena sidan jublar att kärnkraften läggs ner och andra sidan hävdar att kärnkraften räddats. Stora subventioner ska nu läggas på förnybara energikällor trots att energimarknaden redan är så mättad att inga nya investeringar lönar sig. Subventionerna är dyra och snedvrider konkurrensen och slår mot vattenkraftens och kärnkraftens lönsamhet och bör därför i stället fasas ut. har räknat ut att en ökad ambitionsnivå i elcertifikatsystemet kostar miljarder och kan sammanlagt hamna på runt 100 miljarder beroende på priserna på elcertifikatmarknaden. Havsbaserad vind är bland de dyraste kraftslagen och enligt kostar 10 tWh havsbaserad vind . Liberalerna var det första partiet att driva frågan om avskaffad effektskatt på kärnkraft och vi välkomnar därför att effektskatten nu fasas ut. Att fastighetsskatten på vattenkraft sänks är också bra. Effektiviseringar och nya investeringar behövs för det som är kronjuvelen i vår svenska energimix. uppstår den märkliga situationen att staten genom slopad effektskatt ska underlätta för en renovering av kärnkraften, som man med kraftfulla subventioner ska låta ny vindkraft konkurrera ut den nyrenoverade kärnkraften. Liberalerna efterlyser en konsekvensanalys av vad stängningar av reaktorer betyder för förlorad baskraft och ökad energiimport liksom klimatet. Ett sådant uppdrag bör läggas på . Liberalerna vill rikta fokus på att minska vårt beroende av fossila energikällor i stället för att straffa koldioxidfri produktion. Vi vill värna klimatsmarta energisystem. Därför kan vi inte stå bakom målet på förnybart som är en del av energiöverenskommelsen. Vi ser förnybar energi som ett medel för att uppnå billig och miljövänlig el och inte som ett mål i sig. Målet bör i stället vara att värna om det fossilfria elsystem som nästan har uppnått. Vi anser att det finns betydligt större klimatvinster att göra genom att vidta åtgärder inom de sektorer som har höga klimatutsläpp såsom transportsektorn, processindustrin och jordbruket. är med vår tunga basindustri beroende av en stabil elproduktion årets , även kalla vinterdagar. Genom mer instabil elproduktion och mindre stabil kärnkraft ökar vårt, och våra grannars, beroende av fossil energi. Även FN:s klimatpanel lyfter fram kärnkraften för att minska världens utsläpp. Vi lever i en spännande tid där det pågår en snabb teknisk utveckling på energiområdet. Det finns en stor potential att fortsätta bygga ut förnybara energislag, solenergi och biogas samt att utveckla nya tekniker som vågkraft. Tekniska innovationer och produktutveckling liksom utvecklingen av nya tjänster och affärsmodeller är viktiga delar för att skapa ett långsiktigt hållbart energisystem. Med en ökad andel förnybar energi ökar behovet av lagring och flexibilitet i energisystemet. Liberalerna föreslår därför en satsning på forskning och innovation kring energilagring och batterier. Vår utgångspunkt är att medlen bör fördelas av . På detta utgiftsområde och innebär det att tillförs anslag 1:4. I budgetpropositionen avskaffade regeringen skattefriheten för vissa småskaliga elproducenter. Detta innebär att det blir svårare och dyrare för privatpersoner och företag att producera egen, hållbar el från exempelvis solenergi. Detta är en svårbegriplig reform från en regering som säger sig värna klimatet och vilja satsa på förnybar energi. Liberalerna föreslår att skattefriheten för småskalig elproduktion återställs. Detta försvagar statens finanser med under inkomsttitel Energiskatt jämfört med regeringens proposition. Fler dörrar måste hållas öppna för att säkerställa ett hållbart energisystem . Fjärde generationens kärnkraftsreaktorer har potential att sänka utsläppen av koldioxid som avfallet kan bearbetas och användas som bränsle. För klimatets skull bör förslaget från våra ledande tekniska universitet att bygga en svensk forskningsreaktor genomföras. I samband med behandlingen av den kommande forskningspropositionen vill Liberalerna avsätta medel till en forskningsreaktor. välfärd och tillväxt är beroende av en konkurrenskraftig industri. står industrin för en stor del av våra koldioxidutsläpp och alla insatser för att minska utsläppen är viktiga. genomför en intressant studie om olika aspekter och förutsättningar för att kunna tillverka järn från järnmalm i utan utsläpp av koldioxid till atmosfären vilket bland annat kräver tillgång till mycket el. Liberalerna anser att denna typ av forskning och projekt på olika sätt bör främjas. Regeringen väljer en rad kortsiktiga bidrag för att stimulera förnybar energi. Ambitionen är lovvärd men det behövs inte mer pengar till investeringsstöd, något som branschen själv påpekar. Vad svensk energimarknad behöver är långsiktiga och teknikneutrala styrmedel, inte kortsiktiga och oförutsägbara bidrag. Därmed avvisas anslag 1:3 och 1:6 i sin helhet. Vidare är vi kritiska till regeringens ambivalenta och otydliga politik när det gäller skatt på småskalig förnybar energi, såsom solenergi. Det är positivt med momsbefrielse för småskalig solenergiproduktion men vi konstaterar att oklara ekonomiska spelregler inte gynnar en växande marknad och regeringens agerande försvårar utbyggnaden av solenergi. Solenergi har stor utvecklingspotential och att allt fler privatpersoner men även offentliga aktörer och företag väljer denna energiform är glädjande. Systemet med beskattning som utgår per juridisk person i stället för per anläggning drabbar fastighetsägare och andra med ett diversifierat fastighetsbestånd och hämmar därmed utbyggnaden av solenergi på platser där småskalig energiutvinning och energianvändning sker på samma punkt. Den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är transportsektorn. Det krävs åtgärder för att nå det långsiktiga målet om en fossilfri fordonsflotta, och under utgiftsområde 20 redovisar vi en rad insatser för att komma närmare målet. Det är positivt med den marknadsdrivna elektrifiering av transportsektorn som pågår. En mer omfattande elektrifiering av transportsektorn kräver en stabil och koldioxidsnål elproduktion som kan leverera ren el till eldrivna fordon. Här spelar våra klimatsmarta energislag, vattenkraft, kärnkraft och förnybar el, en viktig roll. Vidare behövs en bättre laddinfrastruktur för att främja en fossilfri fordonsflotta. Det är rimligt att staten står för en del av denna kostnad. Liberalerna föreslår en satsning för att stimulera utbyggnad av laddinfrastruktur. På detta utgiftsområde och innebär det att tillförs ett nytt anslag 1:12 Laddstolpar. Liberalerna ifrågasätter kortsiktiga stöd och subventioner och gör en annan bedömning än regeringen vad gäller vilka insatser som krävs för ett stabilt och klimatsmart energisystem. Utifrån detta samt att vi gör andra prioriteringar än regeringen på satsningar och reformer inom denna budgetmotion hamnar vi på en annan fördelning av anslaget än regeringen. På en rad anslag föreslår vi en återgång till tidigare anslagsnivåer vilket gäller anslag 1:1 och 1:8. Liberalerna föreslår att pris- och löneomräkningen för åren 2017–2019 justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1 och 1:4. Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr 2015/16:1, prop. 2016/17:1, dnr 2016:1228 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft dnr 2016:1228, egna beräkningar Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av 2014/15:1, prop. Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning 2014/15:99, egna beräkningar Nej till tillfällig anslagsökning. 2015/16:1, prop. Justerad pris- och löneomräkning. Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Avvisning av anslaget i sin helhet. Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av anslaget i sin helhet. Återställande av tidigare anslagsnivå.