ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4021187 · 2016-10-04 00:00:00 — Ersättning till medföljande förälder när funktionsnedsatta ”barn” ska till sjukvård ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för förälder att med ersättning kunna medfölja funktionsnedsatt ungdom/vuxen till sjukvård i vissa fall och tillkännager detta för regeringen. En förälder, oavsett om den är anhörigvårdare eller ej, är en stor trygghet för en funktionshindrad ungdom/vuxen. Vid speciella tillfällen, framförallt då det handlar om besök vid sjukvården, är tryggheten och tilliten oerhört viktig. Det gäller att skapa ett lugn och en trygghet för att den sjuke ska ta till sig behandling eller vilja medverka till undersökning. Är man förståndshandikappad och har svårt för att uttrycka sig och dessutom ska förklara de mest intima besvär eller behov för sjukvårdspersonal fungerar inte det om man inte känner sig trygg. Det kan gälla att överhuvudtaget vilja vara delaktig och gå med på provtagningar. Här spelar föräldrar en oerhört viktig roll. Den funktionsnedsatte har aktivitetsersättning eller sjukersättning eller erhåller på annat sätt inkomst. Av dessa pengar ska de själva betala medföljare. Av förklarliga skäl finns inte dessa ekonomiska resurser att bekosta en förälders löneavdrag. Dessutom kan det i vissa fall vara problem på arbetsplatsen att vara frånvarande för att medfölja ett vuxet barn till sjukvård. Det kan framförallt gälla då det behövs inläggning på vårdinrättning . För att underlätta den nödvändiga kontakten med vården skulle det var en välgärning för den funktionshindrade om en förälder kunde följa med till vårdinrättningen. är det inte möjligt att få ersättning för detta. I stället löser man det genom att ta ut semesterdagar eller ledighet med inkomstbortfall om arbetsgivaren tillåter det. Med hänvisning till ovanstående framgår att det behöver utredas om det finns möjlighet för förälder att i vissa fall med ersättning kunna följa med ett vuxet funktionsnedsatt/förståndshandikappat barn till sjukvård.
mot · H4021188 · 2016-10-04 00:00:00 — Studiepeng till arbetsgivare som specialistutbildar efterfrågad personal ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en ”studiepeng” för att specialistutbilda efterfrågad kompetens i syfte att underlätta rekrytering och att förhindra arbetslöshet, och detta tillkännager för regeringen. Det råder brist på vissa kompetenser inom vissa branscher och yrken, med andra ord på rätt utbildade människor i . Många riskerar att bli arbetslösa och många är helt enkelt arbetslösa. Det skulle kunna ändras genom att vidareutbilda personer som är ”snäppet” under att uppfylla det som efterfrågas. rekryterar man personal från andra länder, vilket inte gynnar den svenska arbetsmarknaden. De personer som efterfrågas har inte råd att privat och utan studiemedel vidareutbilda sig. Har man använt sina studiemedel och slutar sin anställning för att studera, kompetenshöja eller byta inriktning upphör den sjukpenninggrundande inkomsten. Man blir helt enkelt 0-klassad hos . I detta sammanhang skulle en ”studiepeng” lösa problemet. Vi har redan YA-utbildningar, lärlingsutbildningar och andra arbetsmarknadsåtgärder men med rätt ekonomiska incitament skulle vi kunna få branschen att ta ett större ansvar för att se till sin egen kompetensförhöjning. En ”studiepeng” som följer individen, och som betalas ut till företag som åtar sig att utbilda med löftet att sedan anställa kan vara ett incitament för företag att kunna göra det. Urvalet görs av företaget likt en anställningsprocess, utbildningen anordnas av arbetsgivaren själv i syfte att fullt ut möta företagets specifika kompetenskrav. Pengen betalas ut efter genomförd utbildning. Företagen bör innan utbildningen få möjlighet att genomföra en slags anställningsprocess för att säkerställa att den person som söker har den potentialen som krävs. Med hänvisning till ovanstående skulle fler arbetstillfällen kunna skapas om det infördes en ”studiepeng” som bidrar till att arbetsgivaren tar på sig ansvaret att specialistutbilda/kompetensutbilda efterfrågad personal.
mot · H4021189 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning vars syfte ska vara att motverka könsdiskriminerande reklam och tillkännager detta för regeringen. anmälde företrädare för Centerkvinnorna HM då de gjorde reklam för underkläder på ett som man menade könsdiskriminerande sätt. I från för kvinnors rättigheter, 1995, konstaterades att könsstereotypa framställningar i reklam är ett hinder för jämställdhet. I SOU 2008:5, Könsdiskriminerande reklam – kränkande utformning av kommersiella meddelanden konstaterades samma sak. Trots det har ingenting hänt då man lägger in en brasklapp om att det krävs grundlagsändring. Kvinnolobby har agerat för lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam. Den har uppmanat allmänheten att anmäla när man ser någon otillbörlig reklam. Kampanjen benämns Reklamera. Det har burit frukt och RO () har anmält flera reklaminslag som är könsdiskriminerande tack vare allmänhetens tips. Kvinnolobbyn har också haft reklam i tunnelbanan för att uppmärksamma frågan. Men det händer ingenting och är måttet rågat. Det måste bli en förändring . Det är hög tid att lagstiftar mot könsdiskriminerande reklam. Våra nordiska grannländer (, , och ) har redan lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam. Syftet med en lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam är att främja jämställdheten mellan könen. Det räcker inte med nuvarande system där näringslivets egen institution () självreglerar detta. RO har inga sanktioner att förhindra könsdiskriminerande reklam vare sig med ekonomiska sanktioner eller med krav om att avbryta reklamen. Reklamen har ökat då den tekniska utvecklingen har förändrat förutsättningarna för kommersiella budskap. En allt större anspelning på pornografi i reklam och media förekommer enligt forskningen. Könsdiskriminerande reklam bidrar till, upprätthåller och förstärker maktordningen mellan kvinnor och män. möts vi ofta av reklam fylld av stereotypa könsroller som ger en snäv bild av hur en man och en kvinna ska se ut och vara. Det påverkar oss. Den förstärker maktordningen mellan könen och är ett hinder för jämställdhet. Med hänvisning till ovanstående är det hög tid att se över SOU 2008:5, och med den som utgångspunkt lagstifta mot könsdiskriminerande reklam. Det har gått i där vi förband oss för att exempelvis lagstifta mot könsdiskriminerande reklam med stereotypa och kränkande framställningar. Någon förändring har inte skett. För att få någon effekt av det vi lovade 1995 återstår nu bara lagstiftningsvägen. Låt oss medverka till det.
mot · H4021190 · 2016-10-04 00:00:00 — Stöd till de agrara näringarna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom flera områden se över hur den agrara näringen kan stödjas och tillkännager detta för regeringen. Lantbruksnäringen har en avgörande betydelse för landsbygdens framtid och en avgörande roll för att hela det svenska samhället ska leva, för att hela ska leva och för att vi ska få en levande landsbygd. De regelverk och de miljö- och djurskydd som vi har i landet är till för att skydda näringen. Men de har tenderat att slå fel och har blivit en belastning för näringen, och det måste ändras. Alla förbättringar i djurtillsyn och regelförenklingar överhuvudtaget som är möjliga att förändra måste åtgärdas. Vi behöver stärka som lantbruksnation och ge de producenter som i förlängningen även inkluderar binäringar som är beroende av det svenska jord- och skogsbruket bättre förutsättningar i form av stöd och rättvisa konkurrensvillkor. är och har varit landsbygdens starka röst. Men det räcker inte; fler i riksdag och regering måste också förstå och driva frågan om den agrara näringens betydelse. Samhället behöver återigen visa att vi precis som tidigare inser att lantbruket och dess produkter spelar en roll i vårt totalförsvar. En upprustning i likhet med Försvarsmakten borde vara aktuell. Det kan inte vara så att det är billigare att köpa kolsyrat vatten än mjöl. Dessutom går Arla ut med reklam för en levande landsbygd med kor på bete. Det är dags att vi ändrar på dessa förhållanden och får in mer närodlat. Det finns många sätt för samhället att ta gemensamt ansvar och tydliggöra vårt behov av lantbrukets betydelse för framtida verksamheter. Det gäller att: Tydliggöra i regelverket hur offentlig verksamhet i möjligaste mån kan och ska använda sig av närproducerat. Förenkla regelverket så att det underlättar för offentlig verksamhet att inköpa/möjliggöra för kommuner, landsting, regioner och stat att tillhandhålla närodlat i sin verksamhet. Verka för mötesplatser och kunskapsutbyte mellan producenter, berörda grupper och enskilda individer. Minska misstroende mellan och öka förståelsen för såväl producenters som myndighetsutövares verklighet. På EU-nivå verka för att fattade beslut inom lantbruksnäringen följs i alla länder. Utarbeta en tydlig strategi för kraftfullare höjning av självförsörjningsgraden avseende drivmedel och energi. Verka för att beredskapslager byggs upp inom landet och EU för att minska sårbarheten.
mot · H4021191 · 2016-10-04 00:00:00 — Unikt organisationsnummer för enskild firma ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska vara möjligt att ha ett unikt organisationsnummer på företag som drivs som enskild firma, och detta tillkännager för regeringen. Många företag startas som enskilda firmor eller handelsbolag. Flera av dessa bildar sedan aktiebolag och då får man ett unikt organisationsnummer. Företaget blir då frikopplat från den privatperson som äger och driver firman. Många kvinnor startar och driver företag som enskild firma . Ur integritetssynpunkt är det ett problem. Kvinnor drar sig för att starta firma då de personligen blir exponerade med sitt personnummer. Identitetsbeteckningen medför helt enkelt att det genom företaget går lätt att spåra vem som är företagsägare. För kvinnor utgör det en hämsko då integritet och socialexponering kan leda till negativa konsekvenser. Samhället behöver fler kvinnor som startar och driver företag. Under alliansregeringens regeringsinnehav med som näringsminister var det stort fokus på kvinnor och företag. införde det kvinnliga ambassadörsnätverket med 800 kvinnor. Det gav resultat och många fler kvinnor tog steget och startade företag. har antalet nystartade företag som drivs av kvinnor bromsats in. Det är dags att fortsätta att underlätta och avskaffa de hinder som finns för att det ska bli fler kvinnor som startar företag. Fler kvinnliga företagare stärker kvinnors ekonomiska makt och skapar fler jobb i . Ett av hindren är just det faktum att enskilda firmor har organisationsnummer, liktydigt med personnummer, vilket kan innebära att man kan utsätta företagsägaren för negativa handlingar. Det är hög tid att ändra på det och möjliggöra så att även denna företagsform kan ha unika organisationsnummer. Med hänvisning till ovanstående måste regelverket ändras så att alla företagsformer kan ha möjlighet att ha ett unikt organisationsnummer.
mot · H4021196 · 2016-10-04 00:00:00 — anser att Arbetsförmedlingens kontroll av arbetsgivare som tar emot subventioner bör skärpas i syfte att motverka felaktiga utbetalningar, oegentligheter och överutnyttjande. Arbetsförmedlingens rutiner kring för- och efterhandskontroll av arbetsgivare bör därför förtydligas. Arbetsgivare som beviljas någon form av stöd ska leva upp till de villkor som ställs. Regeringen bör ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att tydliggöra sina rutiner vad gäller för- och efterhandskontroll av arbetsgivare som tar emot subventioner. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 10.4 Öppenhet och insyn har betalats ut i anställningsstöd till privata företag. Vilka företag som tagit del av bidragen och hur mycket pengar respektive företag har fått är dock belagt med sekretess. Arbetsförmedlingen hänvisar till sekretess- och offentlighetslagstiftningen. Enligt myndigheten står det inte klart att den enskilda inte kan lida skada om uppgifterna blir offentliga. Arbetsförmedlingen hänvisar bl.a. till företagarnas affärsintressen (DN ). Nuvarande ordning gör det svårt för myndigheter och journalister att granska vilka företag som tar emot statliga lönesubventioner och huruvida det förekommer överutnyttjande, felaktiga utbetalningar och andra oegentligheter. anser att detta bör förändras. Enligt vår mening bör allmänhetens insyn i hur skattemedel används väga tyngre än den enskilde företagarens affärsintressen. Vi har svårt att se hur ett företag skulle lida skada av att staten öppet redovisar vilka som har fått statliga lönesubventioner. Det finns ett stort samhällsintresse och behov av transparens, öppenhet och insyn när det gäller hur de statliga lönesubventionerna används. Regeringen bör göra det möjligt för myndigheter och journalister att granska vilka företag som tar emot statliga lönesubventioner som skyddet för den enskildes integritet säkras. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna.
mot · H4021201 · 2016-10-04 00:00:00 — Nationell inventering av nyttoeffekter vid infrastrukturinvesteringar ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell inventering av nyttoeffekter vid infrastrukturinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. Utgångspunkten när staten investerar i infrastruktur borde rimligen vara var vi får mest valuta för investerade medel och därmed maximal samhällsekonomisk nytta. Därför behövs en nationell inventering av nyttoeffekter (bostäder, arbetsmarknad, integration, fördubblingsmålet och så vidare) för olika projekt, region för region och på det sättet få ut mesta möjliga effekt av investeringar.
mot · H4021203 · 2016-10-04 00:00:00 — Engagemangsrapporter för borgensåtaganden och fullmakter ställer sig bakom det som anförs i motionen om engagemangsrapporter för borgensåtaganden och andra ansvarsförbindelser för privatpersoner och tillkännager detta för regeringen. Banker är skyldiga att för privatpersoner lämna kontrolluppgifter till myndigheter vad avser olika ekonomiska förhållanden. Detta i huvudsak för att staten ska kunna beskatta medborgare på ett korrekt sätt. Det kan därmed inte sägas utgöra ett konsumentintresse. För företagare krävs att det i ett upprättat bokslut finns en engagemangsrapport där det framgår vilka borgensåtaganden, fullmakter och andra utställda säkerheter företaget har förbundit sig till. Detta för att kunna skapa sig en rättvisande bild över företagets ekonomiska situation. ökar svenskarnas belåning. Utöver den kända belåningen har många privatpersoner även borgensåtaganden som för dem själva inte alltid är kända. Detta bekräftas av både konkursförvaltare och kronofogdar som vittnar om att personer i stor utsträckning är ovetande om sina ansvarsförbindelser och att detta är ett stort problem. Av denna anledning borde banker och andra kreditinstitut även vara skyldiga att redovisa vilka borgensåtaganden och fullmakter deras kunder har i form av en årlig engagemangsrapport.
mot · H4021206 · 2016-10-04 00:00:00 — Lika villkor för privata aktörer i välfärden ställer sig bakom det som anförs i motionen om lika villkor för privata aktörer i välfärden och tillkännager detta för regeringen. Vi har i fått större frihet att göra egna val inom välfärden. Det finns ett större antal aktörer, vilket gör att vi kan välja bort de utövare som inte är lyhörda inför människors krav till förmån för andra alternativ som bättre lever upp till våra höga förväntningar. Vårdcentraler, äldreboenden och skolor har utvecklats och i högre grad anpassats efter människors behov och önskemål. Detta är ett resultat av att många duktiga människor har fått möjlighet att satsa både tid och resurser på att vidareutveckla den svenska välfärden. Fler aktörer inom välfärden bidrar till att kvaliteten höjs då konkurrensen ökar. Sämre alternativ kan väljas bort till förmån för bättre. ökar också kraven och förväntningarna på välfärdstjänster som skola, vård, förskola och äldreomsorg. Befolkningen blir också allt äldre. Därför behövs fler företagsamma människor inom välfärdssektorn som kan bidra med kunskap, utveckla nya arbetssätt och skapa innovationer. Dessa företagsamma människor måste ges möjlighet att bidra med sina förmågor, sina kunskaper och sitt engagemang. För att få den utveckling vi behöver inom välfärdssektorn krävs en mångfald av aktörer som verkar under lika villkor. Då kommer de att sporra varandra till att skapa en bättre välfärd. Det är en utveckling som gynnar hela samhället . Vi föreslår därför att regeringen överväger att likställa villkoren för privata aktörer i välfärden så att dessa är lika över hela landet.
mot · H4021207 · 2016-10-04 00:00:00 — Villkorsskillnader inom camping- och gästhamnsnäringen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att göra en översyn av villkorsskillnaderna inom camping- och gästhamnsnäringen och tillkännager detta för regeringen. En av de starkast växande sektorerna inom svenskt näringsliv och svenskt företagande är turismen. Siffror från visar att årsresultatet , när det gäller den totala mängden utländska turister, uppgick till drygt 20 miljoner. Av dessa var flerdagsbesök, motsvarande 10,9 miljoner besök. Detta vittnar om den potential det finns i besöksnäringen. Vi har i tusentals företagare som inom ramen för turistnäringen och ofta med små medel gör ett utmärkt jobb i att välkomna och se till att turisterna trivs. Problemet är att dessa företagare omfattas av en obalans kopplad till momsnivåer, vilket i sin tur ger olika utfall beroende på vilken näringsverksamhet som bedrivs. För övernattning i gästhamn eller vinteruppställningsplats för båtar gäller momssats. För tält, husbil eller husvagn på campingplats gäller momssats . Gästhamnsverksamheten har en kort, men intensiv säsong. Det brukar som norm röra sig om en period , där är att beteckna som högsäsong. ska ägarna täcka sina årliga omkostnader. Campingnäringen däremot har en längre säsong, vilket innebär en större möjlighet att täcka omkostnaderna. Momsskillnaden mellan dessa två näringar inom turistsektorn till campingverksamhetens fördel är av en diffus art. Det ger uppenbart fördelar för en näringsgren i förhållande till en annan och leder till en snedvriden konkurrenssituation. Ambitionen bör därför vara att företag som verkar inom denna näring ges möjligheter att agera på likvärdiga villkor. Ambitionen bör likaledes vara att enhetliga regler ska genomsyras av ett gränsöverskridande perspektiv. Detta för att företag, länder emellan, i största möjliga mån ska ges möjlighet att konkurrera om turister på samma villkor. Med anledning av detta bör regeringen överväga möjligheten till en översyn av villkorsskillnader inom camping- och gästhamnsnäringen.
mot · H4021209 · 2016-10-04 00:00:00 — Enklare regler för förmånsbeskattning av bilar ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av förenklade regler för beskattning av firmafordon hos egenföretagare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en översyn i syfte att förenkla systemet kring förmånsbeskattning av tjänstefordon och tillkännager detta för regeringen. För många företagare såväl som för anställda är bilen ett nödvändigt arbetsredskap. Dock utgör reglerna för förmånsbeskattning av firma- eller tjänstefordon stora administrativa hinder och skapar onödigt merarbete. Reglerna för förmånsbeskattning av fordon är i huvudsak anpassade för tjänstemän i större företag där bilen inte i samma utsträckning utgör ett arbetsredskap utan kanske i någon mening en löneförmån. Följden av detta blir att många företagare av skatteskäl tvingas skaffa två bilar istället för en. Givetvis är detta inte något effektivt resursutnyttjande. Företagare kan få undantag från förmånsbeskattning om de kan påvisa att de endast i undantagsfall använder firmafordonet för privat bruk. Dock innebär detta ett betydande merarbete i form av körjournaler och annan administration. Dessa regler bör ses över och förenklas. dubbelbeskattas många företagare på grund av att de måste ha fler bilar än de egentligen behöver. Vid förmånstaxeringen av personbilar ingår ett antal parametrar, vilka sedan bestämmer bilens taxering. I vilken utsträckning bilen är utrustad med inre bekvämligheter eller extrautrustad utgör således taxeringsunderlag för bilen. räknas det mesta som extrautrustning. Exempelvis är vinterdäck att betrakta som extrautrustning. räknades även alkolås som ett tillbehör, vilket ökade kostnaden för den som brukade fordonet. En översyn av förmånsbeskattningen av fordon bör därför övervägas. I en sådan översyn bör regeringens mål om att minska företagens regelkrångel sättas i första rummet, varvid många regler bör kunna avskaffas. Vidare bör förenklad regelbörda för tjänstefordon och möjlighet till säkra och miljövänliga resor prioriteras vid en översyn av dagens regler.
mot · H4021210 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över möjligheten att även låta fönsterrenovering omfattas av ROT-avdraget och tillkännager detta för regeringen. Den tidigare alliansregeringens satsning på avdrag för reparationer samt om- och tillbyggnader har blivit en succé. Exempelvis beräknades svenskarna renovera sina hus för . Hur stor del av detta som blir avdragsgill är svårt att avgöra, men den estimerade kostnaden kan med stor säkerhet överstiga de som regeringen avsatt i budgeten. Bland svenskarna har det nya permanenta och förbättrade ROT-avdraget blivit folkkärt. ROT-avdraget har flera förtjänster och även några avigsidor. Till avigsidorna får räknas ett större administrativt merarbete och möjligen en ökad kreditrisk för företagarna. Förtjänsterna ligger givetvis i att människor nu genom en mycket generös avdragsmöjlighet ges ekonomisk möjlighet att bygga om och till som svenska byggjobb kan säkras. En annan förtjänst med ROT-avdraget är att människor får möjlighet att se över sina bostäders energiförbrukning och på så sätt bidraga till lägre energiåtgång och därmed även till att uppnå regeringens klimatmål. Dock är det en stor brist i ROT-avdragssystemets utformning att den kanske största möjligheten till energieffektivisering, det vill säga fönsterrestaureringar, inte omfattas av avdragsmöjligheter. Vid renovering av äldre fönsterbågar kan, givetvis beroende på fönstrens skick, en energibesparing på vara realistisk. Ett renoverat fönster där glas med lågemissionsskikt används har därmed samma energiförluster som ett modernt treglasfönster . Men utan möjlighet till avdrag för detta väljer dock många att istället göra andra, icke energibesparande men avdragsgilla hantverksarbeten. Förutom att renovering av fönster kan vara viktigt ur ett kulturhistoriskt perspektiv bidrar detta givetvis även till minskad resursåtgång. Det är ur resurssynpunkt en ren förlust att kasta äldre välbyggda fönster vilka enkelt kan renoveras. Lagen ger endast möjlighet till avdrag för arbeten som utförs på plats i hemmen. Eftersom renovering av fönster av praktiska och säkerhetsmässiga skäl i all väsentlig omfattning sker i egna verkstäder omfattas dessa arbeten i huvudsak inte av rätten till ROT-avdrag. Givetvis finns möjligheten för den som önskar att genomföra även fönsterrenoveringar på plats i bostäder med alla de olägenheter som detta kan innebära i form av damm, lukt och säkerhetsrisker med mera. Eftersom möjligheten att göra dessa arbeten i bostäder finns, existerar givetvis även möjlighet till fusk vad gäller avdrag för fönsterrenovering då det är svårt att kontrollera var arbetet de facto sker. Regeringen bör därför se över möjligheten att även låta fönsterrenoveringar omfattas av ROT-avdraget.