ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4021449 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ett minskat antal riksdagsledamöter och tillkännager detta för regeringen. I riksdag finns 349 folkvalda ledamöter som väljs för att representera sina valkretsar och väljare. Riksdagsplatserna fördelas mellan partierna efter hur många röster respektive parti får i riksdagsvalet. Det specifika antalet ledamöter, alltså just 349, kan sägas vara ett resultat av gamla traditioner och kvarlämningar sedan övergången från tvåkammarsystemet till dagens enkammarsystem och de politiska överväganden och kompromisser som gjordes då. I går det ungefär 27 500 invånare per riksdagsledamot. I jämförelse med andra länder innebär det att har många folkvalda per invånare i vår högsta beslutsfattande församling. Ett minskat antal riksdagsledamöter skulle ha fördelar såväl som nackdelar. Ett argument mot att minska antalet är att glest befolkade valkretsar i landet då skulle få en sämre representation. De flesta valkretsar motsvarar dock länsindelningen. Om man utvidgar och anpassar den indelningen utifrån förutsättningarna som finns i respektive län, skulle problemet kunna lösas, och representationen kunna tryggas även där det är glesbefolkat. Mycket har skett inom samhällsutvecklingen sedan antalet ledamöter i fastställdes till att vara just 349 stycken. På bara några decennier har de politiska torgmötena blivit en förlegad tillställning. I takt med teknikens utveckling har vi nu en bred mängd andra kommunikationskanaler. Det handlar inte bara om att politiker finns profilerade i sociala medier på internet; förutom teknikskiftet har vi även sett ett kommunikationsskifte. Nyheter förmedlas allt snabbare, med ett större utbud av kanaler. Möjligheterna till dialog mellan väljare och förtroendevalda har aldrig varit större. Byråkratin kring arbete är omfattande. Det är i sig ett ytterligare argument för att minska antalet ledamöter. En minskning av antalet ledamöter skulle även minska kostnaden för skattebetalarna, då förvaltningskostnaderna skulle minska tillsammans med kostnader som arvode, bostäder och pensioner. En regering som värnar skattebetalarnas pengar måste ständigt se över hur skattemedlen kan förvaltas så kostnadseffektivt som möjligt. Det finns många goda anledningar att se över hur antalet riksdagsledamöter och kostnaderna för dem skulle kunna minskas, något som bör tillkännages regeringen.
mot · H4021450 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska antalet myndigheter i och tillkännager detta för regeringen. Till varje departements ansvarsområde hör ett antal statliga myndigheter. , och är några exempel på statliga myndigheter. Det är myndigheterna som ska tillämpa de lagar och utföra den verksamhet som riksdag och regering har beslutat om. När Alliansen tillträdde 2006 fanns det 483 myndigheter i . har en minskning skett bland annat genom avskaffande av myndigheter, men främst har minskningen förekommit genom sammanslagningar till så kallade enmyndigheter. Antalet statliga myndigheter under nuvarande regering fortsätter även att minska, men inte i samma takt som i början och mitten av . fanns det 347 myndigheter, vilket är 2 färre än det fanns 2015. Målsättningen måste vara att minska antalet ytterligare genom sammanslagningar eller nedläggningar av överflödiga myndigheter. Det finns fortfarande för många myndigheter som har tvivelaktiga arbetsuppgifter och som driver stora kostnader. Frågan är om alla dessa myndigheter behövs, och vad de har åstadkommit. En del av våra myndigheter sysslar med opinionsbildning, andra har tillsatts på områden där politiken har brustit. Det är skillnad mellan verksamhetsinformation och opinionsbildning. Opinionsbildande myndigheter är ett demokratiproblem. Ansvaret för opinionsbildning i ett demokratiskt samhälle ska inte vara en statlig uppgift utan ligga hos enskilda människor, intresseorganisationer, partier, medier m.m. Det är viktigt att våra myndigheter har ett tydligt uppdrag och inte fungerar som opinionsbildare. Mot bakgrund av detta bör regeringen se över möjligheterna att ytterligare minska antalet myndigheter.
mot · H4021452 · 2016-10-04 00:00:00 — Unga som resurs inom äldreomsorgen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ta fram förslag på vilket sätt fler unga kan bidra till mer stimulerande omsorgsmiljö för våra äldre och seniorer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att unga ska ses som en resurs för våra äldre och vilkas engagemang mer ska tas tillvara, och detta tillkännager för regeringen. Regeringens politik leder till färre jobb när det behöver är sänkta trösklar, och enklare vägar till arbetsmarknaden. Arbetslösheten bland unga är fortfarande för hög och i takt med att regeringen höjer trösklar, till exempel skatter och avgifter, för att anställa unga och äldre kan det komma att öka ytterligare. Gymnasiestuderande i som är framtidens medarbetare inom social omsorg och socialtjänst, föreslår att unga skulle kunna hjälpa till exempel seniorer eller vara behjälpliga inom äldreomsorg för att skapa positiva synergieffekter. Eleverna som lämnat förslaget ser bland annat att arbetslöshet har visat sig öka risken för depression, främst bland unga, och dels att många äldre är väldigt ensamma – upp till var fjärde dör i ensamhet. De påvisar att forskning bland annat kommit fram till att äldre som är aktiva långt upp lever . Något så enkelt som en 30 minuters promenad kan öka livslängden med år. I sina studier har eleverna bland annat satt samman faktorer som att var fjärde dör ensam, hög ungdomsarbetslöshet, ökande utanförskap och att aktivitet hos äldre kan öka välmående och livslängd. Förslaget är därför att använda unga människor, i studier eller på väg ut i arbetslivet, till att besöka äldreboenden och umgås med äldre som en slags motprestation för sina bidrag. Fler unga skulle bidra till att stimulera äldre, öka välmåendet hos både de äldre och yngre samt ge tydlig prestation för den enskilde. Detta skulle vara ytterligare en möjlighet vid sidan om att exempelvis söka utbildning eller jobb. Det skulle även ge erfarenhet inom omsorg och service hos unga och vara ytterligare ett sätt att få erfarenhet av hur bred arbetsmarknaden är.
mot · H4021453 · 2016-10-04 00:00:00 — Apotekaren som avlastning i vården ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att stärka apotekaren och apotekarens tjänster för att avlasta vården och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag till berörda myndigheter och experter att se över om den receptfria läkemedelslistan kan utvidgas i samband med att förstärkt läkemedelsrådgivning ges till den enskilde och om att regeringen bör återkomma till med förslag om detsamma, och detta tillkännager för regeringen. Många besök på vårdcentraler och sjukhus går att minska om fler blir delaktiga i vård och omsorg kring patienten. Ett ytterligare ansvarsfullt sätt att effektivisera ansträngd hälso- och sjukvård är att använda landets alla apotekare och farmacevter, vid bl.a. apotek som blivit så många fler sedan alliansregeringens framgångsrika apoteksreform. I många andra länder används farmacevter för att avlasta vård och omsorg och, inte minst, för att främja bättre läkemedelsanvändning. Apotekens egenvårdssortiment och rådgivning har utvecklats fort och bidrar till avlastning för förebyggande hälsa, folkhälsa, vård och omsorg. Det är dock hög tid att med hjälp av apotekens farmaceuter öppna upp nya möjligheter för ytterligare stärkt egenvård. kan en patient få tillgång till läkemedel genom receptbelagd medicin som förskrivs av läkare och receptfria mediciner som patienter kan köpa själva. Ett särskilt sortiment av receptfria läkemedel, som endast får säljas i kombination med rådgivning från apotekens personal, skulle ge enskilda människor större möjligheter att vårda sig själva – som resurser kan frigöras i vård och omsorg. Apoteken spelar en viktig roll i hälso- och sjukvårdskedjan men samhällsuppdraget kan utvecklas ytterligare. ligger långt efter omvärlden i att bättre integrera apoteken i vårdkedjan. Vi bör hänga med i utvecklingen och lära av exempel från andra länder. Det vore därför lämpligt att pröva receptfria mediciner som farmaceuter kan expediera på apotek, efter rådgivning. Dessa mediciner skulle avse enklare åkommor och givetvis skulle de förvaras bakom disk och inte placeras ute i butikens hyllor. Läkemedel är inte vilken vara som helst och skall ges med restriktivitet. Det är nu av stor vikt att regeringen skyndsamt vidtar åtgärder för att effektivisera en ansträngd hälso- och sjukvård genom att utveckla egenvården med nya receptfria läkemedel. Använder vi den kompetens som finns på apotek bättre kan skattemedel användas än mer effektivt, säkerheten värnas och lidande hos patienter sparas.
mot · H4021457 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om kemikalieskattens effekter och tillkännager detta för regeringen. I budgetpropositionen så lanserade den rödgröna regeringen åter förslaget om en särskild kemikalieskatt på hemelektronik. Detta trots att förslaget tidigare fått massiv kritik för att vara såväl ineffektivt som skadligt för svenskt näringslivs möjligheter att konkurrera på en allt mer global marknad. När man gör som regeringen och lägger på en punktskatt per kilo på den hemelektronik som innehåller vissa kemikalier, så riskerar man att bara försvaga svenska återförsäljares konkurrenskraft istället för att uppnå målet om färre skadliga kemikalier. Inom EU har vi full frihandel när det gäller hemelektronik. När svenska återförsäljare tvingas lägga på en kemikalieskatt på sina produkter så är det lätt för konsumenterna att istället vända sig till globala e-handelsföretag eller gränshandlare i eller . Då ökar istället de långväga transporterna av elektronik som mängden skadliga kemikalier inte minskar och svenskt näringsliv försvagas. Inget av detta är bra för miljön. Regeringen bör ompröva den föreslagna modellen för kemikalieskatt och arbeta för att på EU-nivå hitta en gemensam europeisk modell för hur man ska arbeta för att minska mängden skadliga kemikalier i hemelektronik.
mot · H4021458 · 2016-10-04 00:00:00 — Sekretess vid ansökan om tjänst inom offentlig verksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om sekretess vid ansökan om tjänst inom offentlig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. Jag anser att det måste vara möjligt att ha en sekretess kring rekryteringsprocessen som gör att den enskildes ansökan förblir skyddad under hela rekryteringsprocessen. Först när man har fattat ett beslut om vem som skall tillsättas blir de ansökningshandlingar som inlämnats av den person som är tilltänkt för tjänsten offentliga. Alla andra som varit sökande till samma tjänst förblir skyddade under samma sekretess. Detta skulle avsevärt öka skyddet för den enskildes personliga integritet och enligt vårt förmenande leda till en ökad benägenhet hos människor att ansöka om tjänster inom offentlig verksamhet. Andra sökande kan sedan avgöra om de ser sig förfördelade gentemot den som erhållit tjänsten och avgöra om man tänker vidta åtgärder med anledning av tillsättningen. För många är det ett stort steg att besluta sig för att byta jobb och ansöka om en ny tjänst. Det kan vara känsligt ur många aspekter att gå in i en ansökningsprocess – lojalitet gentemot nuvarande arbetsgivare, oro för att tappa den goodwill man har i nuvarande anställning samt en rädsla för att inte anses tillräckligt kvalificerad och få ett nej. Om man till detta lägger att ens ansökan är en offentlig handling som kan läsas av både nuvarande arbetsgivare och arbetskollegor blir tröskeln för att söka ett nytt jobb än högre. Detta är precis vad man utsätts för om man söker ett jobb inom offentlig verksamhet. Vi menar att detta förfarande hindrar många från att söka nytt jobb inom offentlig verksamhet. Här gick den tidigare regeringen i rätt riktning när man införde en sekretess vid tillsättning av höga offentliga tjänster. Det är positivt, men jag anser att även landets kommuner och landsting ska ha samma möjligheter för att skydda de personer som söker tjänster och i förlängningen ge en mer tillfredsställande process.
mot · H4021459 · 2016-10-04 00:00:00 — Personlig konkurs och skuldsanering ställer sig bakom det som anförs i motionen om personlig konkurs och skuldsanering och tillkännager detta för regeringen. Tyvärr ökar antalet personer i som är överskuldsatta. En enklare tillgång till krediter kan i vissa fall vara till nytta för den enskilde men i alltför många fall så leder det till en långvarig skuldsättning. För de överskuldsatta som inte av egen kraft kan betala tillbaka sina skulder finns det i huvudsak två möjligheter att komma tillbaka till ett liv med en fungerande personlig ekonomi. Den ena vägen är att man genom tvång sätts i personlig konkurs i en domstol. Vid en sådan så förlorar den enskilde all förfoganderätt över sina tillgångar och en konkursförvaltare tar över. Till skillnad mot när en juridisk person går i konkurs så blir dock den enskilde personen skuldfri när konkursen är personlig. Här skiljer också sig från många andra länder där en fysisk person efter en personlig konkurs kan gå vidare för att åter bygga upp sin ekonomi. Detta gör att en personlig konkurs i realiteten inte är en väg ut ur överskuldsättning. Här finns anledning att se över regelverket så att en personlig konkurs i får en liknande innebörd som i andra länder. Den andra vägen är en personlig skuldsanering som bestäms och fastställs av kronofogden. Den som får skuldsanering får leva på existensminimum under normalt . Alla inkomster som den enskilde har utöver miniminivån används för att betala av skulderna. Skuldsanering är ofta en bättre väg att gå än genom personlig konkurs. Problemet är dock att den enskilde under denna relativt långa tidsperiod har väldigt få incitament till att förbättra sin ekonomiska situation, exempelvis genom att arbeta mer. Det kan därför att finns anledning att se över om man inte dels bör korta ned det antal år som en skuldsanering varar och dels lätta på regelverket så att den person som anstränger sig och arbetar också kan få behålla en större del av sin inkomst.
mot · H4021460 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett starkare lagstöd för att AP-fondernas pengar inte får användas till investeringar i annat än sådant som är till långsiktig nytta för kommande pensionsutbetalningar och behovet av ett buffertkapital, och detta tillkännager för regeringen. AP-fonderna uppges ha ett samlat bokfört värde av runt . Ytterst är det en buffert och ett samlat kapital för att täcka nuvarande och framtida pensionsutbetalningar. En sådan stor och imponerande summa väcker naturligtvis lystna blickar och intresse. I debatten har redan framförts tankar på att AP-fondernas pengar kan användas till olika projekt, allt från bostadsbyggande till klimatsatsningar. Varje enskild idé kan i sig vara vällovlig men riskerar att snabbt erodera respekten för AP-fondernas grundläggande syfte. Har ett undantag medgetts från principen att se till de kommande pensionärernas bästa är risken stor att fler undantag också kommer att föreslås och accepteras. Därmed riskerar resurser att användas till annat än pensionsutbetalningar och som en pensionsbuffert. Den enda begränsning som kan vara rimlig är att investeringar och allokeringar sker inom ramen för ett etiskt ramverk. Det finns anledning att se över de rättsliga förutsättningarna för att säkra att AP-fonderna inte brukas till annat än det som i förlängningen är bra för de kommande pensionsutbetalningarna. För det kan behövas ett uttryckligt stöd i lag att AP-fondernas medel endast ska användas för investeringar och allokeringar så att pensionärernas långsiktiga intressen säkras. Fonderna ska inte brukas för andra projekt.
mot · H4021462 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör söka medlemskap i och tillkännager detta för regeringen. Ambassadör utredning om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten (), som presenterades , var ett resultat av försvarsuppgörelsen. Den bör, givet sin grundliga, oberoende analys, ligga till grund för den kommande Försvarsberedningens arbete. Med tanke på det osäkra omvärldsläget kan Försvarsberedningen inte undvika att också ha en fördjupad diskussion vad gäller ett svenskt Natomedlemskap. bör även vidta omgående åtgärder och rusta upp vårt försvar för att kunna hantera ett eventuellt allvarligt läge. När andra stater kränker vårt lands gränser måste vi reagera. Detta är helt oacceptabelt. Vi behöver därmed omgående få igång en debatt om vilka framtida förslag det finns gällande vårt svenska försvar och skynda på ett medlemskap i . Ett starkt svenskt försvar och ett medlemskap i är vad som behövs för att säkra vårt land och våra invånares trygghet.
mot · H4021463 · 2016-10-04 00:00:00 — Tidsbegränsat förordnande för myndigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om tidsbegränsat förordnande för myndigheter och tillkännager detta för regeringen. Enligt () finns det 338 myndigheter i , vilket är en minskning med 90 . Det är en positiv utveckling när byråkratin minskar och effektiviseringen därmed kan öka. handlar det om myndigheter som helt lagts ned eftersom de spelat ut sin roll eller myndigheter som slagits samman för att öka samordningen mellan två myndigheter inom samma område. Myndigheternas arbete styrs via de regleringsbrev som regeringen utfärdar, och för de institutioner som inte är myndigheter iordningställs mål, återrapporteringskrav och uppdrag. finns det emellertid myndigheter som både kan effektiviseras och i vissa fall ifrågasättas. Att myndigheters verksamheter granskas torde vara en självklarhet i ett öppet och demokratiskt samhälle. Därför är det också rimligt att myndigheter istället för att bara fortsätta sitt arbete år får ett tidsbegränsat förordnande som syftar till att tydligt undersöka myndighetens funktion och arbete i samhället. Det borde rimligen inom svenskt myndighetsväsen finnas goda möjligheter till fortsatta besparingar och minskad byråkrati. Ett tidsbegränsat förordnande innebär därmed att för att en myndighet ska få fortsatt förtroende krävs det ett aktivt regeringsbeslut baserat på den årliga granskningen av myndigheten och dess arbete. En regelbunden granskning som bygger på myndigheternas arbete med kriterier som exempelvis effektivitet, service och kostnader stärker incitamenten för myndigheten att utföra ett gott arbete. Detta skulle öka insynen i myndigheternas arbete och på ett bättre vis säkerställa att de pengar som avsätts för myndighetsarbetet används säkert och korrekt. Regeringen bör därför i lämpligt sammanhang se över möjligheten att införa ett tidsbegränsat förordnande för våra 338 myndigheter. Boriana (M)
mot · H4021464 · 2016-10-04 00:00:00 — Minskning av antalet myndigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att effektivisera den statliga byråkratin och minska antalet statliga myndigheter och tillkännager detta för regeringen. För oss medborgare är det utomordentligt viktigt att staten är ansvarsfull med våra skattepengar. Det innebär att de endast ska användas till rätt saker, på rätt sätt och inte i högre omfattning än vad som är nödvändigt för att värna, bevara och utveckla välfärdens kärna. Således föreligger alltså ingen nödvändig koppling mellan graden av välfärd och antalet spenderade skattekronor, även om det givetvis finns undantagsfall. Flertalet av våra myndigheter uppstod som resultat av legitima behov. De levererar hög medborgarnytta och samhället skulle svårligen klara sig utan dessa. Däremot finns andra myndigheter som överlevt sig själva. Deras faktiska nytta är överspelad och grundandet av dessa myndigheter var mer ett uttryck för politiska särintressen som även dessa saknar existensberättigande i dagens . Det vore olyckligt att föregripa en eventuell utredning om vilka myndigheter som skulle kunna läggas ner. Däremot finns det anledning att belysa de nyckelegenskaper som nedläggningsmogna myndigheter besitter: Myndigheten är inte ensam inom sin verksamhet utan skulle kunna ersättas av en annan redan befintlig sådan. Myndighetens verksamhet är baserad enbart på ett mindre särintresse, vilket torde diskvalificera denna för skattefinansiering. Myndighetens verksamhet är baserad på partipolitik, vilket exkluderar vissa medborgare från att ta del av nyttan. Myndighetens verksamhet är av sådan art att den inverkar menligt på den privata sektorn. Myndighetens verksamhet är av sådan art att det saknas anledning till att den sköts av staten och därmed finansieras av skattebetalarna. Sammantaget ligger det i samhällets intresse att avveckla de myndigheter som saknar central betydelse för medborgarnas rätt till välfärd, nytta och trygghet. Sådana myndigheter representerar därför en belastning som vida överstiger deras operativa kostnader. utgör de ett hot mot långsiktigt ansvar där hushållning med medborgarnas skattepengar utgör själva hörnstenen i en seriös samhällsutveckling. Regeringen bör därför överväga en översyn av möjligheten att effektivisera den statliga byråkratin och minska antalet statliga myndigheter. Boriana (M)
mot · H4021465 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över värnskatten och tillkännager detta för regeringen. Efter aviseringen om att statlig skatt kommer att tas ut från en månadsinkomst på kommer åter ha världens högsta marginalskatt som dessutom tas ut från en internationellt sett låg nivå. betalar den individ som tjänar sammanlagt i skatt. I detta ingår kommunalskatten (), statlig inkomstskatt () och värnskatt (). De flesta som ligger på denna inkomstnivå har både långa och hårda studier bakom sig samt ett inkomstbortfall som måste kompenseras. Många är företagare som arbetar . En kompetent och ambitiös arbetskraft kräver en positiv löneutveckling efter studierna. Företagare som skapar nya jobb måste premieras. Värnskatten försvårar detta och möjligheterna att avskaffa värnskatten bör därför ses över. präglades av en svår ekonomisk tid. Saneringen av ekonomin krävde nya och inte sällan drastiska åtgärder som var lika impopulära som nödvändiga. Därför infördes en tillfällig skattehöjning till för inkomster över en viss nivå. Denna värnskatt skulle vara tillfällig, och skulle tas bort så snart ekonomin tillät. 1999 avskaffades värnskatten, men ersattes direkt av en ny skatt med identisk konstruktion och funktion – om än under ett nytt namn. Men namnbytet eliminerade inte orättvisan. Vissa vill behålla värnskatten tack vare dess påstådda positiva inverkan på samhällsekonomin. Men enligt inbringar värnskatten endast mellan 4,2 och till statskassan , vilket måste relateras till de totala skatteintäkterna som beräknades till i budgetpropositionen . Värnskattens positiva effekter är således starkt överdrivna då den endast utgör av statens totala intäkter. beräknade även att värnskatten skulle kunna avskaffas utan att statens intäkter påverkas negativt. Alliansregeringen införde och förstärkte arbetslinjen, främst genom jobbskatteavdragen. Dessa ökade drivkrafter för arbete framför bidrag. Det är beklagligt att den nya regeringen väljer bidragslinjen och bestraffar dem som skapar jobb. har inte råd att förlora experter till utlandet eftersom över hälften av deras lön beslagtas av staten. Det är förödande för en nation som vill vara ett kunskapssamhälle att sända signalen att högre studier och hårt arbete inte lönar sig. Värnskatten riskerar att motverka social mobilitet. Den hindrar ungdomar från studieovana miljöer att göra en klassresa. Långa studier och höga studielån avskräcker människor från utbildning om det inte finns tydliga ekonomiska incitament. Värnskatten minskar även människors frihet genom orättfärdig konfiskering av pengar som rätteligen tillhör den som intjänar dem. Dessa är bara några av många skäl till varför möjligheterna att, och när det ekonomiska läget så medger, avskaffa värnskatten bör ses över. Boriana (M)