mot · H4021200 · 2016-10-04 00:00:00 — En mänsklig och välkomnande flyktingpolitik 3.1Varför drivs människor på flykt? 4Dra tillbaka den tillfälliga lagen 5.2Den tillfälliga lagen blir permanent 5.3Avtal för att stoppa människor på flykt 6.5Legalisera smuggling utan vinstsyfte 7Utvidga rätten till familjeåterförening 7.2Ta bort 18-årsgränsen för familjeåterförening 8Ändra femårsregeln för kärleksinvandring 10Hbtq-personers rättigheter i asylprocessen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör dra tillbaka lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att lagen om tillfälliga begränsningar av rätten att få uppehållstillstånd i inte ska tillämpas vid prövning av en ansökan om uppehållstillstånd som registrerats innan lagen trätt i kraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att bromsa den negativa utvecklingen inom EU:s asylpolitik och rösta emot dessa förslag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land och som medlem i EU ska verka för att lever upp till sina internationella åtaganden om att skydda pressfriheten och påskynda en förändring av det turkiska rättssystemet till ett system baserat på rättssäkerhet och mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att avtalet mellan och sägs upp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att överenskommelser liknande EU:s avtal med inte sluts med andra stater och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör slå fast att bistånd aldrig ska användas som påtryckningsmedel för att hindra människor från att fly och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån avvecklas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör verka för att inriktningen av den europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns verksamhet ändras på ett djupgående sätt så att både asylrätten och skyldigheten att bistå skeppsbrutna respekteras, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom EU bör verka för att korta ned listan över visumpliktiga länder och för att visumkrav inte ska användas för att stänga ute flyktingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att lägga fram förslag om en procedur för utfärdande av asylvisum och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom EU bör verka för att transportörsansvaret avskaffas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på lagändring som gör det lagligt att transportera flyktingar i och till om det görs utan vinstsyfte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur rätten till familjeåterförening kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att rätten till familjeåterförening i enlighet med Dublinförordningen efterlevs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om ett borttagande av 18-årsregeln i utlänningslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om ett återinförande av sista-länken-bestämmelsen i utlänningslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på förändringar i bestämmelserna om anhöriginvandring i syfte att värna utsatta kvinnors situation, både i den tillfälliga lagen och i utlänningslagen, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en bestämmelse om att asylsökande som väntas få uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande bör ges rätt till biträde bör införas i utlänningslagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av utlänningslagen bör göras i syfte att tydliggöra vad som gäller i de fall en person åberopar sexuell läggning som asylskäl men exempelvis dolt sin läggning i ursprungslandet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att se över hanteringen av hbtq-frågor och genomföra kompetenshöjande insatser för att åtgärda eventuella brister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att kan erbjuda tolkar med hbtq-kompetens och tillkännager detta för regeringen. vill skapa en mänsklig, värdig och välkomnande flyktingpolitik i och . Alla ska ha möjlighet att söka skydd undan förföljelse och förtryck. Alla ska kunna få sina asylskäl prövade på ett rättssäkert sätt. För att det ska bli verklighet måste EU släppa in dem som söker skydd så att de kan få sina asylskäl prövade. Så ser det inte ut . I stället byggs murarna runt EU ständigt allt högre och nästan alla legala möjligheter att ta sig till EU har täppts till. De som ändå lyckas ta sig hit får inte själva bestämma vilket land de ska söka asyl i. och övriga EU-länder kränker systematiskt asylsökandes och flyktingars mänskliga rättigheter. För att ändra på det vill vi riva murarna runt EU och låta de asylsökande själva bestämma vilket land de vill söka asyl i. Dessutom krävs en rad ändringar i utlänningslagen för att säkerställa att skyddsbehövande och migranter får sina mänskliga rättigheter tillgodosedda och att de ges en rättvis och rättssäker prövning av skyddsskäl eller andra skäl för uppehållstillstånd. I är migration naturligt och självklart. Här kan människor på flykt hitta en , andra kan återförenas med sin släkt, studera eller påbörja ett liv med den de älskar. Vårt sätter mänskliga rättigheter i främsta rummet. Varför drivs människor på flykt? , 2016, befinner sig över 65 miljoner människor på flykt runt om i världen, enligt . Det är fler än . 125 miljoner människor är i akut behov av humanitär hjälp. Majoriteten av världens flyktingar har flytt från politiskt förtryck, krig och våld. Den direkta orsaken till att nio av tio fördrivna människor tvingats fly är politiskt förtryck och väpnade konflikter. Dessa konflikter utkämpas till största delen med vapen som tillverkats i de rika industriländerna. Vapenhandeln har genererat stora vinster för vapenindustrin som den orsakar död, förstörelse och massflykt. Även bidrar aktivt till att människor tvingas fly genom att exportera vapen till länder som kränker grundläggande mänskliga rättigheter och till länder som för krig. växer gruppen klimatflyktingar p.g.a. att klimatet förändras och slår sönder människors möjligheter att leva i sin hembygd. Ökad konkurrens om minskande naturresurser skapar och förstärker väpnade konflikter. Även när det kommer till klimatflyktingar har vi i ett stort medansvar genom våra utsläpp av växthusgaser. När behoven av hjälp är stora måste vi i den rika delen av världen ta vårt ansvar och hjälpa dem som är mest utsatta. Vi får aldrig använda de 65 miljoner människorna på flykt som ett argument för att stänga gränser och förvägra människor skydd. Ändå är det precis så och agerat . Denna politik måste svängas om, mot en human och värdig behandling av människor på flykt. , som utgör grunden till asylrätten och människors möjligheter att få skydd undan krig och förtryck, kom till 1951. Delvis som konsekvens av lärdomarna från grymheter och för att möta de uppenbara behoven av en politik som värnar dem som utsätts för förföljelse, krig och förtryck. Men också för att praktiskt hantera det faktum att stora folkgrupper hade tvångsförflyttats p.g.a. kriget och levde i ett annat land än det de var medborgare i. De behövde få en , asyl i det nya landet. Flyktingkonventionen har uppdaterats med tilläggsprotokoll för att anpassas efter nya verkligheter. Den har varit och är viktig för att garantera skyddet för människor på flykt, men både ursprungskonventionen och tilläggen innehåller flera begränsningar som i grunden beror på när de tillkommit. Den mest påtagliga utifrån dagens situation är att den förutsätter att den människa som flyr befinner sig i landet där hen ska söka asyl, eftersom det var så situationen såg ut efter . Det finns inga bestämmelser i konventionerna som reglerar rättigheterna under själva flykten. är situationen en annan än när konventionen och tilläggen skrevs. Människor flyr sina hemländer, där de utsätts för förtryck, förföljelse eller hotas av pågående krig. Ofta är situationen i grannländerna inte mycket säkrare. Välbevakade gränser och visumkrav förhindrar i många fall människor från att röra sig över nationsgränser. Resorna, särskilt i de fall då smugglare krävs för att ta sig fram, är ofta dyra, vilket innebär att många människor inte har möjligheten att fly. Flyktingkonventionen utgör också grunden för vilka som har rätt till asyl. I konventionen slås fast att rätt till asyl har ”en person som känner en välgrundad fruktan för att utsättas för förföljelse i sitt hemland på grund av ras, nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgrupp eller på grund av sin religiösa eller politiska uppfattning.” Många länder, däribland , har mer långtgående bestämmelser. Utgångspunkten är dock densamma: att förföljelse, förtryck och krig utgör anledningar till att kunna få asyl. I svensk lagstiftning finns en bestämmelse om att särskilt och synnerligen ömmande skäl kan ge rätt till asyl. Det kan handla om svåra sjukdomstillstånd eller levnadsvillkor som gör det direkt stötande att avvisa eller utvisa de människor som är drabbade. Bestämmelsen har tillkommit efter starka folkopinioner som inte accepterat en lagstiftning som behandlar utsatta människor så inhumant. Den bestämmelsen är nu tillfälligt borttagen genom den lag som röstade igenom . Att vara utsatt p.g.a. fattigdom, svält eller sjukdom ger enligt flyktingkonventionen inte rätt till asyl, trots att behoven av skydd inte nödvändigtvis är mindre för de drabbade. I debatten har begreppet ekonomiska migranter kommit att användas, ofta godtyckligt, för att beskriva människor på flykt som inte har rätt till skydd enligt flyktingkonventionen. Den rika världen har också blivit alltmer stängd för dessa grupper. På så vis används flyktingkonventionen för att begränsa möjligheterna att komma till den rikare delen av världen, snarare än att ses som en garanterad miniminivå för skydd. Flyktingkonventionen behöver revideras för att bättre motsvara dagens förhållanden. Under det rådande politiska klimatet är det dock svårt att se hur en sådan revision skulle förbättra verkligheten för människor på flykt. Mänskliga rättigheter och frågor om kvinnors rättigheter och hälsa är starkt ifrågasatta globalt . Det finns en stor risk att inte ens nuvarande nivåer för mänskliga rättigheter skulle kunna upprätthållas vid en revision. Därför vill inte se så någon översyn av flyktingkonventionen men ser att behovet finns för en revision längre fram i tiden. är ett feministiskt parti. För oss innebär det att all vår politik präglas av en feministisk analys och ger samma möjligheter och rättigheter till alla människor. Vi för en feministisk migrationspolitik. Den svenska migrationspolitiken präglas av patriarkala strukturer. Möjligheterna att få asyl, mottagandet och vägarna till etablering i är anpassade för män. Den stora andelen män bland de asylsökande i är en konsekvens av EU:s och politik. till och är farlig och kantad av stor utsatthet. Resan över sker med livet som insats. Livet på flykt medför stora hot mot den egna säkerheten, särskilt för kvinnor. Rapporterna om sexuella trakasserier, övergrepp och hur kvinnor erbjuds tjänster i utbyte mot sex från lägervakter, poliser och smugglare är många. Lagen om tillfälliga begränsningar i möjligheterna att få uppehållstillstånd i gör det ännu svårare för kvinnor att ta sig till genom att avsevärt inskränka möjligheterna till familjeåterförening. Kvinnor och barn tvingas nu ut i osäkra båtar på . Den enda vägen till permanent uppehållstillstånd blir att få ett fast arbete, som vi vet att nyanlända kvinnor har svårare att få jobb än män. tar patriarkala strukturer och bristande jämställdhet på allvar. När de används som slagträ i debatten för att misstänkliggöra flyktingar skadar det både jämställdheten och spär på rasistiska strömningar. Med en feministisk migrationspolitik kan vi säkerställa ett värdigt och inkluderande mottagande där alla människor har samma möjligheter att ta sig till och samma möjligheter att etablera sig i samhället. Det är så vi har byggt ett av världens mest jämställda länder och det är så vi fortsätter bygga ett mer rättvist och jämlikt . Förslag på feministiskt mottagande lägger vi fram i motion 2016/17:2471, Rättighetsbaserat flyktingmottagande byggt på välfärd. Dra tillbaka den tillfälliga lagen har länge riktat kritik mot den svenska migrationspolitiken. Det finns många och stora brister i det svenska asylsystemet, och vi har fått vänja oss vid uppmärksammade fall om hur systemet får orimliga konsekvenser för enskilda människors liv. antog lagen om tillfälliga begränsningar av rätten att få uppehållstillstånd i . Lagen innebär omfattande försämringar i asylsystemet, som får svåra konsekvenser för människor som flytt krig och förtryck. sökte sig många människor till undan krig och förtryck, fler än . Det innebar givetvis en ökad belastning på de myndigheter som ansvarar för mottagandet av människor på flykt samt för flera kommuner runt om i landet. Arbetsbördan för myndigheter och kommuner kommer att fortsätta att vara hög . Flera reformer görs nu för att förbättra mottagningssystemen. Hade de gjorts tidigare hade ett ökat mottagande varit lättare att hantera. De människor som sökt sig hit bör ses som en enorm tillgång för det svenska samhället. Stora insatser har gjorts och görs av frivilligorganisationer och enskilda individer. Möjligheten att få skydd undan krig och förtryck måste vara och konsekvent, och inte endast gälla när behoven är små. Det är under svåra tider som solidariteten verkligen sätts på prov. Detta är också syftet med och andemeningen i de internationella konventioner som reglerar rätten till asyl som tillkom efter fasor. Regeringen visade att den inte klarade av att stå fast när solidariteten prövades. Tillsammans med de borgerliga partierna slöt den en överenskommelse om att begränsa möjligheterna att få asyl i . gick regeringen ännu längre och aviserade på egen hand att den ville anpassa de svenska asylreglerna till miniminivån enligt och internationella konventioner. står varken bakom migrationsöverenskommelsen eller lagen om tillfälliga begränsningar i möjligheterna att söka asyl i , eftersom vi anser att de bygger på en felaktig verklighetsbeskrivning och skapar stort lidande för enskilda människor. sökte 39 196 personer asyl i . har antalet människor som söker sig hit minskat avsevärt, med största sannolikhet p.g.a. ett alltmer stängt . EU:s avtal med , som beskrivs mer ingående nedan, är den främsta anledningen till att färre människor lyckas ta sig till EU. 2016 har 19 930 människor sökt asyl i . Den tillfälliga lagen motiverades med att den skulle minska antalet asylsökande i . Ett antal som varit på en väsentligt lägre nivå än 2015. ifrågasätter både motivet bakom lagen, att minska antalet människor som söker sig till , och att den kommer att leda till att det målet uppnås. Det är inte den tillfälliga lagen som hindrar människor från att söka skydd i . Det är EU:s avtal med och de stängda gränserna mellan EU:s stater som gör att människor på flykt fastnar i grekiska flyktingläger, i eller tvingas göra den livsfarliga resan mellan och . Konsekvenserna av lagen, mätt i mänskligt lidande och försämrad integration måste kunna motiveras. Några sådana motiveringar har regeringen alltjämt inte kunnat ge. Merparten av remissinstanserna och Lagrådet påtalade att lagen saknar tillräcklig analys och innehåller många oklarheter. Flera remissinstanser ifrågasatte om beredningskravet var uppfyllt. Regeringen valde att inte lyssna på remissinstanserna eller Lagrådet i tillräcklig utsträckning. Att göra så pass omfattande lagändringar, med så långtgående konsekvenser för enskilda människors liv utan att grunda dem i en ordentlig analys är inte rimligt. I propositionen anfördes ambitionen att få människor på flykt att söka sig till andra länder än genom att anpassa de svenska asylreglerna till miniminivån enligt och internationella konventioner som det främsta motivet bakom lagförslaget. Det saknades en utförlig förklaring till varför förändringarna skulle få folk att söka skydd i andra stater. I stället gjordes antagandet att hårdare regler skulle få fler att välja att söka asyl i andra länder, trots att regeringen nämner andra skäl till att människor söker sig till just . Det fanns inte heller någon utförlig analys av andra konsekvenser som lagförslaget får, varken för de människor som är på flykt eller för det svenska samhället. Regeringen hoppas att lagförändringen ska få övriga stater inom EU att ta ett större ansvar för mottagandet av människor på flykt. Att visa vägen genom att stänga gränserna är knappast en framgångsrik metod för att uppmana andra att öppna dem. Regeringens beslut att införa gräns- och id-kontroller ledde till att andra länder följde efter och införde liknande åtgärder, med ett alltmer stängt som konsekvens. Den tillfälliga lagen kommer med största sannolikhet att få liknande följder. I propositionen finns inte heller någon tydlig beskrivning av vad den miniminivå enligt och internationella konventioner som man hänvisar till genom hela lagförslaget baseras på. Lagrådet är denna miniminivå mycket svår att fastslå, varför det förefaller märkligt att regeringen binder sig så kategoriskt till den. Lagförslagets otydliga utformning riskerar leda till en svår rättstillämpning, bristande rättssäkerhet och förutsägbarhet. Det rättsläge som Lagrådet finner otydligt ska tolkas av och migrationsdomstolarna. Det kommer att innebära en maktförskjutning i deras riktning och leda till ett regelsystem som är svåröverskådligt för de asylsökande. Lagen ska gälla , mellan och . När lagen varit i kraft , kommer regeringen bedöma behovet av att lagen gäller även under ett tredje år. En stor del av argumentationen i propositionen för att lagen inte får så långtgående konsekvenser som många remissinstanser befarar vilar på just den tidsbegränsning som finns i lagen. De kraftiga inskränkningarna i möjligheten till familjeåterförening och de tidsbegränsade uppehållstillstånden drabbar asylsökande vilket gör dessa konsekvenser mindre allvarliga, argumenterar regeringen. De menar vidare att det med hänsyn till de stora påfrestningar som det svenska asylsystemet och andra centrala samhällsfunktioner har utsatts för till följd av det stora antalet asylsökande är förenligt med att låta familjeåterförening anstå lagen gäller. Möjligheterna att göra undantag från rätten till familjeåterförening enligt är mycket begränsade. delar inte regeringens bedömning att rätten till familjeåterförening kan inskränkas och ifrågasätter att det skulle vara förenligt med . Om lagen förlängs innebär det ett tydligt och medvetet brott mot svenska konventionsåtaganden och att argumentationen för lagförslaget är direkt vilseledande. Det finns också en uppenbar risk att personer som inte anses ha skyddsskäl enligt den tidsbegränsade lagen, men enligt gällande rätt, kommer att gömma sig den tillfälliga lagen är tillämplig för att sedan söka asyl när den upphört. Sammantaget har denna lag så många brister, är så dåligt underbyggd och analyserad, kommer att skapa så mycket lidande och innebära så stora avsteg från grundtanken med asylrätten att den borde rivas upp . Regeringen bör dra tillbaka lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. En grupp som är extra utsatt som konsekvens av den tillfälliga lagen är de hbtq-flyktingar som sökt sig till . Redan innan den tillfälliga lagen trädde i kraft mötte många hbtq-flyktingar stora svårigheter i att få en i . Hbtq-flyktingar misstros och ifrågasätts alltför ofta under asylprocessen och riskerar att avvisas till länder som , och , där de löper risk att hamna i fängelse, utsättas för övergrepp och t.o.m. att dödas. Genom den nya lagen avskaffas dessutom möjligheten att få asyl som ”övrigt skyddsbehövande”. Det är relativt få flyktingar som fått asyl på denna grund, fick sammanlagt 743 personer asyl som övrigt skyddsbehövande. Hbtq-flyktingar har varit tydligt överrepresenterade i denna grupp. RFSL uppmärksammade i sitt remissvar att hbtq-flyktingar skulle drabbas särskilt hårt av denna lagändring men en majoritet i valde att inte lyssna. Den tillfälliga lagen innehåller vissa undantag för ansökningar som lämnats in före , det datum då dessa förändringar aviserades genom en presskonferens. Barn och barnfamiljer som ansökt om asyl före det datumet undantas från lagen och begränsningarna i rätten till familjeåterförening gäller inte för dem. I övriga fall gäller den tillfälliga lagen, trots att den trädde i kraft först . I migrationsärenden tillämpas vanligtvis den lag som gäller när beslutet fattas. Denna bestämmelse i den tillfälliga lagen kan alltså ses som en lättnad. Den tillfälliga lagen kommer att få omfattande och svåra konsekvenser för enskilda individer, inte minst för barn. Flera av åtgärderna får anses oförenliga med svenska konventionsåtaganden. Lagstiftningen kommer med största sannolikhet att leda till mindre förutsebarhet och försämrad rättssäkerhet. Inom straffrätten är det en grundläggande princip att inte godta retroaktiv lagstiftning eftersom besluten är livsavgörande för en enskild. De förändringar i möjligheten att få asyl i som denna lag innebär måste ses som så omfattande att de straffrättsliga principerna bör gälla. Det finns också anledning att ifrågasätta om retroaktiv lagstiftning i detta fall inte skulle strida mot Europarätten. Regeringen bör återkomma med förslag om att lagen om tillfälliga begränsningar av rätten att få uppehållstillstånd i inte ska tillämpas vid prövning av en ansökan om uppehållstillstånd som registrerats innan lagen trätt i kraft. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. EU:s flyktingpolitik påverkar och styr i stor utsträckning den svenska flyktingpolitiken dels för att EU-lagstiftning i vissa fall är tvingande, dels för att den fria rörligheten inom unionen har drivit fram ett starkare fokus på unionens yttre gränser och bevakningen av dem. Detta är en utveckling som är mycket kritiskt till. har varit kritiskt mot harmoniseringen av EU:s flyktingpolitik sedan den inleddes i och med antagandet av Amsterdamfördraget. kan vi tydligt se resultatet av harmoniseringen. EU har byggt murarna runt ”Fästning ” allt högre i stället för att genom mellanstatligt samarbete ta ansvar för de flyktingar som söker skydd undan förföljelse. har medverkat till att sätta ur spel, t.ex. genom transportörsansvaret och genom att acceptera att asylansökningar från EU-medborgare ska anses uppenbart ogrundade. Systemet med minimiregler har inneburit en harmonisering nedåt i riktning mot den sämsta tillåtna nivån på rättssäkerhet och behandling.