mot · H4023320 · 2016-10-05 00:00:00 — Den innehåller ingen byråkrati, inga stöd eller nya subventioner – dock blir det möjligt att kombinera med nystartsjobb. En introduktionsanställning bygger på att av arbetstiden är arbete och är lära sig jobbet-tid. Det kan handla om mer traditionella utbildningsinslag såväl som att lära sig jobbet på jobbet. Därför kan lönen sättas ned till av kollektivavtalsnivån eller högre. Den enskilde medarbeten ges en anställning som innebär att hen får träning och utbildning för att efter hand (max ) kunna få full lön. Eftersom personen ges samma anställningsskydd som övriga anställda finns det en tydlig drivkraft för arbetsgivaren att ge medarbetaren utbildning och träning. Introduktionsanställningens främsta målgrupp är nyanlända med låg utbildning och unga med bristande utbildningsbakgrund, men omfattar alla som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden, oavsett ålder eller etnicitet. Introduktionsanställningar – vad gäller? Vem som helst kan ta en introduktionsanställning och vilken arbetsgivare som helst kan anställa en person på det sättet. Inga åldersbegränsningar och inget krav på arbetslöshet. Inga kollektivavtal krävs på arbetsplatsen. Introduktionsanställningen ska kunna kombineras med nystartsjobb. Inkomstskatt och arbetsgivaravgift fungerar som vanligt. Inga stöd eller subventioner att hålla reda på. Den introduktionsanställde Las:as in som andra anställda. Arbetsgivaren och den anställde ansvarar själva för att fylla utbildningstiden med ett meningsfullt innehåll. Ingen rapportering till Arbetsförmedlingen eller annan myndighet. Antalet introduktionsanställda på en arbetsplats kan inte vara fler än antalet vanligt anställda. Är lägsta lön högre än enligt kollektivavtal eller om anställningen avser ett jobb som kräver eftergymnasial utbildning kan introduktionsanställning inte bli aktuell. Längsta tillåtna introduktionsanställning är . Anställningarna ska vara heltidsanställningar. Kan man leva på av lägsta lön enligt kollektivavtal? En lön som är av kollektivavtalsenlig lägstalön är en låg inkomst, men det är en lön samt en väg in i arbete för en person som står långt ifrån arbetsmarknaden. En introduktionsanställning kan heller inte vara mindre än heltid vilket annars skulle kunna utnyttjas. Senast , som är maxtiden för en introduktionsanställning, kan den anställde se fram emot full kollektivavtalsenlig lön. Det är också viktigt att notera att har det genomförts inkomstskattesänkningar genom jobbskatteavdrag, vilket gör att det blir mer kvar i plånboken. föreslår också lägre beskattning av arbetsinkomster för nyanlända, unga och långtidsarbetslösa. Det gör att en anställning på dessa villkor får en betydligt mindre negativ effekt för den enskilde jämfört med nuvarande regler. Införandet av introduktionsanställningar kommer att leda till fler jobb och därmed ökade skatteintäkter samt minskade kostnader för både stat och kommun för a-kassa och försörjningsstöd. Vår arbetsmarknadspolitik syftar till att förbättra matchningen. Arbetsgivare och arbetstagare ska lättare kunna finna varandra på arbetsmarknaden. För det krävs bättre utbildning, snabbare validering av befintlig kunskap och sänkta trösklar in på arbetsmarknaden. För att ytterligare förbättra möjligheten för långtidsarbetslösa att hitta en väg tillbaka till arbete vill införa matchningsanställningar enligt den modell som presenterades i utredningen – nya vägar till jobb. En matchningsanställning innebär att den arbetssökande får en anställning hos ett av staten upphandlat rekryteringsföretag och stöd genom en kombination av handledning och kompetensutveckling. Det är rekryteringsföretaget som har arbetsgivaransvaret men ska också arbeta aktivt för att den arbetssökande ska få en anställning hos en annan arbetsgivare. Att skapa nya vägar till jobb för arbetslösa och att ta till vara på de långtidsarbetslösas arbetskraft på bästa sätt är ett långsiktigt arbete som kräver genomtänkta åtgärder. Det finns flera olika former av lönesubventionerade anställningar för personer som varit utan arbete . Trots möjlighet till höga lönesubventioner är det många arbetsgivare som inte anställer med dessa stöd på grund av en osäkerhet om hur väl personen kommer att fungera i verksamheten. Matchningsanställningar är ett sätt att minska denna osäkerhet och målsättningen är att risken för att människor permanent stängs ute från arbetsmarknaden kraftigt ska minska. Vi föreslår att utformning av matchningsanställningar tas fram för att finnas på plats . Vi avsätter därför 81 miljoner för ändamålet , vilket successivt ökas till 194 miljoner 2020. är det svårt att överblicka den djungel av arbetsmarknadsstöd som företagare och arbetslösa har att lära sig och förhålla sig till. Det finns instegsjobb, nystartsjobb, traineejobb, jobb- och utvecklingsgaranti, trygghetsanställningar, offentligt skyddat arbete, särskilt anställningsstöd, förstärkt särskilt anställningsstöd och många andra. Olika stöd och anställningsformer med olika villkor, utformning och tidsgränser har lagts till de gamla stöden och skapat en för arbetsgivarna, de arbetslösa och i viss mån även för arbetsförmedlarna svårgenomtränglig struktur. En driftig företagare som lever för sin affärsidé har inte möjlighet att sätta sig in i alla stödformer och har inte tid att ta reda på hur han eller hon ska bete sig för att företaget ska kunna ta del av ett stöd enligt en viss stödform eller vilka krav den anställde i så fall måste uppfylla. Däremot förekommer att företag specialiserar sig på att använda stöden och maximera sin lönsamhet med hjälp av statliga arbetsmarknadsåtgärder. Det snedvrider konkurrensen och tränger undan osubventionerade jobb. Syftet med stöden är gott. Men resultaten är i många fall undermåliga. En konsekvens har snarare blivit att Arbetsförmedlingens 12 600 anställda administrerar arbetslöshet snarare än att förmedla jobb. Varje arbetsförmedlare förmedlar i genomsnitt 10 jobb – mindre än ett jobb . Detta har dragit ned förtroendet för myndigheten. Arbetsgivarna är kritiska och negativa i bedömningen av myndigheten. Svensk Näringsliv har visat att en majoritet av företagen inte använder Arbetsförmedlingen i samband med rekryteringar, och att av de företag som använder Arbetsförmedlingen ger ett mycket dåligt betyg. Enligt Sifos årliga undersökning av svenskarnas förtroende för olika myndigheter har Arbetsförmedlingen hamnat i botten i rad. undersökning får myndigheten ett anseendeindex på −22 på en skala mellan −65 och +135. Genomsnittet för de svenska myndigheterna ligger på +29. Kostnaden för programmen och de subventionerade anställningarna är också hög, och särskilt nedslående för vissa program och stöd. Den totala kostnaden för arbetsmarknadspolitiska program, samt för ersättningar till personer som deltar i programmen, uppgår till drygt 78 miljarder konor. Tillkommer gör Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag på . Subventionerade anställningar kommer behövas också . Det gäller särskilt personer som har nedsatt arbetsförmåga i form av en funktionsnedsättning. satsar därför mer än regeringen på lönebidragsanställningar. Ett av syftena med den förenkling som vi nu föreslår är att skapa ytterligare trygghet för gruppen av personer som har funktionsnedsättningar. Arbetsmarknadspolitiken behöver en grundlig renovering. föreslår därför att: Arbetsförmedlingens egen arbetsmarknadsutbildning avskaffas Fler platser inom yrkesvuxenutbildningen skapas Särskilt och förstärkt särskilt anställningsstöd avskaffas Anslaget till Arbetsförmedlingen minskar när många uppgifter försvinner, vilket innebär 2017 Tillskott till trygghets- och lönebidragsanställningar för personer med funktionsnedsättningar Arbetsförmedlingen ska arbeta med att förmedla jobb, inte bara administrera arbetslöshet. Myndigheten är inte lämpad att utbilda arbetslösa till att bli mer gångbara på arbetsmarknaden. Utbildning är ingen kärnkompetens för Arbetsförmedlingen och resultaten för de egna utbildningarna är undermåliga. av deltagarna hade ett arbete utan stöd efter utbildningen. En arbetsmarknadsutbildning hos Arbetsförmedlingen kan verka kontraproduktivt för chansen att få jobb. När en arbetssökande ska redovisa sina meriter för en möjlig arbetsgivare understryker en arbetsmarknadsutbildning att personen i fråga varit arbetslös . En yrkesutbildning på exempelvis Yrkesvux eller har inte samma negativa koppling eftersom den som gått en sådan inte per definition måste ha varit arbetslös när han eller hon gick den. utvärderade personer som varslades vid –2009 och då erbjöds omskolning. Granskningen visade att etableringen mot arbetsmarknaden försenades för de som gick arbetsmarknadsutbildningar jämfört med de som avstått. har i senare granskningar av Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildningar (RIR 2015:22) kunnat konstatera att en stark fokusering på personer som står långt från arbetsmarknaden skapar incitament att anordna utbildningar som inte nödvändigtvis avser att tillmötesgå en brist på arbetsmarknaden. Vidare konstaterar att Arbetsförmedlingen genom sitt eget analysarbete har funnit att det görs anvisningar där arbetsförmedlaren från början kan förmoda att deltagaren inte kommer att kunna tillgodogöra sig utbildningen. lägger i sitt budgetförslag ned arbetsmarknadsutbildningarna, vilket resulterar i en besparing på nästan 2,6 miljarder . Vi satsar istället kraftigt på Yrkesvux. 8.4.2 Fler platser i Yrkesvux bedömer att personer som går yrkesvuxenutbildningar har långt större möjlighet att få ett arbete efter utbildningen än efter en arbetsmarknadsutbildning upphandlad av Arbetsförmedlingen. Den bedömningen bygger tyvärr också på att arbetsgivare troligtvis får en mer negativ uppfattning om en person som gått en arbetsmarknadsutbildning än en som gått annan utbildning. som tillsattes av Alliansregeringen överlämnade sitt betänkande ”Välja yrke” (SOU 2015:97) till regeringen med en rad förslag på yrkesutbildningens område. I utredningen identifierades en rad branscher där det råder rekryteringssvårigheter till yrken som inte kräver eftergymnasial utbildning. Det är till exempel kockar, lastbilsmekaniker, medicinska sekreterare och installationselektriker. Inom smalare branscher råder det brist på glasmästare, fastighetstekniker, bagare och många fler. En utbyggnad av antalet Yrkesvuxplatser borde inte bara leda till att fler som är arbetslösa får jobb utan att hela samhället fungerar bättre när viktiga bristyrken kan besättas med kunnig personal. satsar därför mer än regeringen på Yrkesvux 2017 och väljer att trappa upp satsningen fram . Totalt ökar medlen med 900 miljoner jämfört med på Yrkesvux 2017-2018, och med 1,1 miljard 2019-2020. Utöver det matchar vi det anslag som regeringen gör för studiemedel för Yrkesvux. 8.4.3 Avveckla traineejobb och extratjänster Regeringens satsning på traineejobb var en viktig del av den stora jobbsatsning som aviserades redan inför valet . I den nya arbetsmarknadspolitiken skulle 32 000 ungdomar ges chansen att upptäcka offentlig sektor som arbetsmarknad. Efter halva mandatperioden har dock endast 125 personer fått traineejobb. Regeringen erkänner själva misslyckandet och skriver ner prognosen för traineejobben. hoppas man nu uppnå 10 500 traineetjänster, vilket är färre tjänster än vad som var utlovat bara . Samma sak gäller extratjänsterna som regeringen nu ompaketerar och återlanserar, men verkar de själva inte tro på reformen. Av de 14 000 extratjänster som skulle tillsättas dras prognosen nu ned till 2 600 tjänster. föreslår att traineejobben och extratjänsterna avvecklas. Detta finansierar istället fler platser inom Yrkesvux och skattelättnader för de som står långt ifrån arbetsmarknaden. För att renodla och förenkla Arbetsförmedlingens verksamhet, och göra stöden mer tillgängliga för fler, behöver antalet stödformer minska, inte minst då såväl Arbetsförmedlingens handläggare som arbetsgivarna har svårt att hålla reda på dem och att använda dem effektivt. Flera anställningsstöd visar därtill dåliga resultat i så måtto att få deltagare går vidare till jobb utan subvention efteråt. De sämst presterande stöden behöver därför avskaffas. betalar staten genom Arbetsförmedlingen ut i form av olika subventionerade anställningar. Bland anställningsstöden är det endast nystartsjobb och starta-eget som uppvisar acceptabla resultat i att hjälpa arbetssökande att få arbete utan stöd. Av de som fått nystartsjobb har arbete utan stöd efter insatsen. Motsvarande siffra för starta-eget (start av näringsverksamhet) var 2015. Andra former av anställningsstöd, som inte riktar sig till personer med funktionsnedsättning, bör avvecklas då de uppvisar sämre resultat. Personer som befinner sig i dessa bör ha goda chanser att kunna få nystartsjobb eller introduktionsanställningar eller en kombination av dessa. En andel av personerna kan även antas få reguljära jobb eftersom undanträngningseffekten enligt studier är hög i flera program. [1] räknar därutöver med att vissa deltagare i anställningsstöd kommer att hamna i någon form av ersättningssystem för , vilket finansieras. Samtliga personer med funktionsnedsättning som har särskilt anställningsstöd och förstärkt särskilt anställningsstöd bereds platser i trygghetsanställning eller lönebidragsanställningar. På så sätt ökar deras trygghet på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har också signalerat att missbruket av stöden kan vara omfattande. Därför behöver Arbetsförmedlingen vidta åtgärder för att minska risken för felaktiga utbetalningar vilket utretts i en statlig utredning Lätt att göra rätt SOU 2014:16. Sannolikt är det enklare för Arbetsförmedlingen att stävja fusk om antalet former för subventionerade anställningar är färre genom att det blir färre fuskupplägg att hålla reda på. Anställningsstöd i form av instegsjobb är en stödform som riktas mot nyanlända. Stödet har emellertid svaga resultat. 90 dager efter avslutat instegsjobb hade av deltagarna ett jobb utan stöd och andelen ökade endast till . För att som arbetsgivare få stöd genom instegsjobb krävs kontakter med Arbetsförmedlingen och en omfattande byråkrati. anser att nyanlända med språkbrister och bristande utbildning dels bör kunna få andra utbildningsinsatser och dels bör vara intressanta för introduktionsanställningar och i synnerhet i kombination med nystartsjobb. Instegsjobben bör därför avvecklas. 8.4.6 Avveckla särskilt och förstärkt särskilt anställningsstöd Arbetsgivare som anställer arbetslösa kan få särskilt anställningsstöd med per arbetsdag med möjlighet till förlängning . Enligt hade av deltagarna arbete utan stöd efter åtgärden och efteråt . Mot bakgrund av det svaga resultatet är det problematiskt att stödformen beräknas ha höga så kallade undanträngnings- och dödviktseffekter (undanträngning, varav dödviktseffekt[2]). Ytterligare en stödform som medger ännu högre subvention av anställning fast med ännu sämre resultat är det förstärkta anställningsstödet. Enligt hade av deltagarna arbete utan stöd efter åtgärden och . Särskilt och förstärkt särskilt anställningsstöd bör på grund av detta avvecklas. Deltagare som inte har funktionsnedsättning kan få jobb exempelvis med hjälp av introduktionsanställningar, i vissa fall i kombination med nystartsjobb, eller via en yrkesutbildning inom Yrkesvux. De som har en funktionsnedsättning bereds plats i lönebidrags- eller utvecklingsanställning. 8.4.7 Slå ihop tre former av arbetspraktik till en Det finns tre längre former av arbetspraktik. Dels en vanlig arbetspraktik vilken pågår och erbjuds en bred målgrupp. pågår där målgruppen utmärks av ingen eller begränsad erfarenhet av svenskt arbetsliv. Praktisk kompetensutveckling är också upp och riktar sig till den som blivit arbetslös eller riskerar bli arbetslös. Alliansregeringen föreslog redan i DS 2014:29 att de tre praktikformerna skulle slås ihop i syfte att ge enklare handläggning och bättre individanpassning. Genom att slå ihop praktikformerna underlättas budgetplanering och uppföljning. Den främsta vinsten uppnås i kommunikationen med arbetsgivarna genom att utbudet av insatser blir mer översiktligt. 8.4.8 Neddragning av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag Arbetsförmedlingen är en av största myndigheter och åtnjuter tyvärr ett mycket lågt förtroende hos såväl allmänhet som arbetsgivare. anser att myndighetens arbete behöver effektiviseras, enligt ovan presenterade reformer. Genom en bättre fungerande förmedlingsverksamhet uppfyller den sitt syfte inom arbetsmarknadspolitiken och förutsättningarna ökar för att allmänheten ska känna ett bättre förtroende för myndigheten. Om förslagen genomförs blir Arbetsförmedlingens uppdrag mindre omfattande – dels genom introduktionsanställningar som myndigheten överhuvudtaget inte hanterar och dels genom att programmen man hanterar blir färre. Det är därför rimligt att en neddragning av förvaltningsanslaget på görs (2017). För är det viktigt med socialförsäkringssystem som både ger trygghet för den enskilde i samband med exempelvis sjukdom eller arbetslöshet och som är utformade så att de hjälper människor tillbaka till arbete. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen tycker vi att alla som arbetar och som uppfyller villkoren för försäkringen bör omfattas av försäkringen. räknades taket i a-kassan inte upp, vilket bidrog till att urholka försäkringens betydelse. pekar forskningen återkommande på samband mellan en högre ersättning och lägre sysselsättning. Regeringen genomförde en relativt kraftig höjning av taket i arbetslöshetsförsäkringen. Det är en ökning som tillsammans med regeringens kraftiga skattehöjningar och företagsfientliga politik riskerar att leda till kraftigt ökad arbetslöshet. Vi förordar därför en nivå för a-kassan där taket sätts till per dag och därefter per dag. Vi motsätter oss regeringens förslag att utöka möjligheten att erhålla ersättning från arbetslöshetsförsäkringen på deltid. Genom att öppna upp för deltidsersättning finns risk att den som försöker komma tillbaka till arbetsmarknaden kan känna sig tvingad att tacka nej till mer arbete än deltid för att vara säker på att klara sin försörjning med fortsatt a-kassa. Vårt mål med sjukförsäkringen är att den ska vara trygg för den som saknar arbetsförmåga på grund av sjukdom. Den som har eller kan återfå en arbetsförmåga ska få hjälp och gott stöd för att komma åter i arbete. Något annat vore ett slöseri på mänskliga och samhälleliga resurser. Därför är det oroväckande att regeringen slopar den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Enligt flera remissinstanser leder detta till att de långa sjukfallen ökar ytterligare. Ju längre sjukskrivningen pågår desto sämre chans att komma tillbaka. Dessutom riskerar förslaget att minska de drivkrafter som finns för såväl myndigheter som den enskilde att sätta in kraftfulla resurser för att möjliggöra återgång till arbete. Vi är oroade över att regeringen återigen riskerar att människor lämnas utan insatser i långa passiva sjukskrivningar, vilket innebär ett stort slöseri med mänskliga resurser och ett stort lidande för den enskilde. Cirka 85 000 personer är anställda med lönestöd eller har en trygghetsanställning. Uppföljningar av lönestöd visar att många personer har en anställning med detta lönestöd trots att tanken är att lönebidraget ska löpa i endast . Taket för denna ersättning är . Beloppet har inte räknats upp . Avsikten med en lönestödsanställning är inte att ersättningsbeloppet ska utgöra taket för personens löneutveckling. Så har det dock i praktiken blivit. I den så kallade (SOU 2012:31) presenterades ett förslag om att höja den lönestödsgrundande lönekostnaden. När genomförde en undersökning och tillfrågade företagare vilket det viktigaste hindret för att anställa någon med en funktionsnedsättning, framträdde taket för den bidragsgrundande lönekostnaden. Ett högre ekonomiskt stöd skulle sannolikt ge fler möjlighet till anställning. Det skulle också öka legitimiteten för de särskilda lönestöden och stärka sambandet mellan individens arbetsförmåga och lönesubventionens storlek. anser att regeringens ökningar av anslag till lönestöd är otillräckliga och tillför därför ytterligare 100 miljoner . Totalt satsar vi 260 miljoner 2017 och trappar successivt 2020. är en statligt ägd aktör som skapar meningsfulla och utvecklande arbeten åt personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. förutsättningar att introducera framförallt unga till arbetsmarknaden skulle förbättras om de gavs möjlighet att erbjuda tillfälliga anställningar. Detta givetvis under förutsättning att anställningstryggheten inte försämras för de som är anställda i . välkomnar regeringens ökning av anslaget till med 24 miljoner 2017 och 2018-2020. Utöver denna satsning lägger om året 2017-2020 på handledarstöd hos arbetsintegrerande sociala företag (ASF). Idén med ASF är att ge en långsiktig plats för personer som oftast inte haft ett arbete . Många har dåliga erfarenheter av att få delta i ett arbetsmarknadsprojekt , för att sen återigen hamna i utanförskap eller möjligen delta i ännu ett projekt. finns över 300 arbetsintegrerande sociala företag i som ger cirka 8 000 personer arbete, arbetsträning och rehabiliterande insatser. 8.6 Fler växande företag behöver ett företagsklimat som lägger grunden för fler jobb. Nya jobb kan inte kommenderas fram av politiker i riksdag eller regering. De skapas främst när människor finner det mödan värt att starta och utveckla ett företag, förverkliga en idé och riskera sitt sparkapital. slår vakt om ett livskraftigt näringsliv som kan skapa fler arbetstillfällen och ökad tillväxt. Därför lägger vi en rad förslag om enklare regler, ökad tillgång på riskkapital och konkurrenskraftiga skatter. Med regeringens skattehöjarpolitik riskerar dock människors företagsambitioner att gå om intet. Istället för att lägga grunden till fler jobb, nedmonterar regeringen viktiga reformer för jobb och företagande som påbörjats av alliansregeringen. 8.6.1 och utveckla tjänstesektorn Många unga och nyanlända får sina första jobb inom någon del av tjänstesektorn. För att jobb ska fortsätta skapas för dessa grupper är det viktigt att tjänstemarknaden får möjlighet att fortsätta vidgas. En viktig del i branschen är hemserviceföretag. av de sysselsatta hos dessa företag är , av alla anställda är utlandsfödda och saknar gymnasieutbildning. Förutom den positiva arbetsmarkandseffekten av att dessa utsatta grupper får jobb inom hemservice innebär det ett stöd för exempelvis tidspressade barnfamiljer och äldre i behov av hjälp. RUT-avdragen har öppnat nya marknader och skapat förutsättningar för nya företag och jobb. är en succé som har skapat nya vita heltidsjobb i branscher som tidigare haft stora problem med svartjobb. Bara ökade antalet sysselsatta inom hemservicebranschen med 3 000 personer. Antalet kunder som köper städning i hem och andra RUT-tjänster har ökat från cirka 50 000 till 600 000. Att regeringen nu valt att nedmontera dessa avdrag är ett slag mot alla dessa människor och mot småföretag som vågat ta steget att starta ett företag inom den hushållsnära tjänstesektorn. Enskilda och familjer med barn eller föräldrar med funktionsnedsättningar har kunnat nyttja RUT-avdraget som en avlastning för en rimlig kostnad. Många småföretag har kunnat utveckla verksamheten och anställa fler. Effekterna av försämrade RUT- och ROT-avdrag för såväl enskilda som för samhällsekonomin i stort blir därför negativa. har länge förespråkat det som är RUT-avdrag och som av många används för att göra livet lite lättare att leva. Vi motsätter oss därmed regeringens halvering av taket i RUT-avdraget för de som inte fyllt och vill återföra takbeloppet till ursprungsnivån på per person. Vi vill även att RUT-avdraget återigen ska omfatta matlagning i hemmet. Utöver detta föreslår att avdraget utökas till att gälla fler tjänster. En tjänst som borde ingå i RUT-avdraget är tvätteritjänster även utanför hemmet.