ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4021584 · 2016-10-04 00:00:00 — Livsmedel, forskning och innovation ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jordbrukets och livsmedelsproduktionens behov av forskning och innovation måste tillgodoses i ökad utsträckning, och detta tillkännager för regeringen. Den utlovade livsmedelsstrategin dröjer och i skrivande stund har vi heller inget besked om när den kommer att landa på bord. är en proposition för forskning, innovation och högre utbildning utlovad men också den tycks nu bli försenad. Med anledning av detta anser undertecknad det mycket viktigt att jordbrukets och livsmedelsproduktionens behov av forskning och innovation inte faller mellan stolarna och mellan de aviserade strategierna, varför jag åter önskar att utskottet ska granska de delar av denna motion som avslogs med hänvisning till den utlovade livsmedelsstrategin. Livsmedelsnäringen är ett strategiskt styrkeområde och genom att producera mat i skapar vi ekonomisk tillväxt, arbetstillfällen i hela landet som vi tar ansvar för miljön. Men behöver ökade satsningar på forskning och innovation. Regeringen har aviserat en livsmedelsstrategi. Det är bra. Rätt utformad kan den bli en viktig grund för att förstärka utvecklingspotentialen på området. Viktigt är dock att den också relaterar till behovet av forskning och innovation och att detta inkluderas i den forsknings- och innovationsproposition som ska börja gälla . På regeringens hemsida står följande att läsa: ”Livsmedelsstrategin omfattar hela livsmedelskedjan, från primärproduktion till livsmedelsindustri, export, handel, konsument, offentliga sektorns konsumtion, restaurang och måltidupplevelser. Strategin tar sin utgångspunkt i primärproduktionen, men alla livsmedelskedjans delar är viktiga och behövs för att skapa en långsiktig strategi som ger jobb och hållbar tillväxt i hela landet.” Många olika delar nämns således men förvånansvärt nog inte behovet av forskning och innovation. Vare sig den som rör primärproduktion eller den forskning och innovation som behövs för att möta de behov som livsmedelsindustrin har eller hur maten vi äter kan leda till bättre hälsa. Förutsättningarna för att kunna exportera livsmedel med hög förädlingsgrad är också viktiga att beakta. I ett inspel som Livsmedelsföretagen gjort till regeringen (2015) lyfts också behovet av ökade satsningar på forskning och innovation. Med hänvisning till ovanstående anser undertecknad att jordbrukets och livsmedelsproduktionens behov av forskning och innovation måste tillgodoses i ökad utsträckning. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H4021586 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att systematiskt utvärdera den svenska strategin mot antibiotikaresistens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att en internationell strategi för att minska antibiotikaanvändningen vid djuruppfödning ska utarbetas samt systematiskt utvärderas och tillkännager detta för regeringen. () har uttalat att utbredningen av resistenta bakteriestammar är ett av de största hoten som finns mot hälsoläget i världen. Det är därför bra att regeringen lanserade en svensk strategi för arbetet mot antibiotikaresistens. Det är ett mycket lovvärt och viktigt initiativ i denna globalt angelägna fråga. Något som förvånar är dock att den nämnda strategin, som ska gälla , inte ska utvärderas . Såsom brukligt i allt lyckosamt strategi- och förbättringsarbete gäller det att arbeta systematiskt med frågorna. Det hade därför varit värdefullt och rätt att även hantera den svenska strategin mot antibiotikaresistens på detta vis. Regeringen bör därför utse en lämplig aktör som får uppdraget att svara för en systematisk utvärdering av strategin. Enligt uppgifter från Food and () stod djuruppfödningen 2011 för av världens förbrukning av antibiotika. Detta är inte hållbart och som vid all överkonsumtion av antibiotika finns risken för att multiresistenta bakterier såsom MRSA bildas. Bakterier som också kan överföras till människa. Inom EU har beslut redan fattats om att fasa ut antibiotika som tillsats i djurfoder. Det är bra, men att reducera användningen av antibiotika vid djurhållning och att begränsa allmänhetens tillgång till läkemedlet har ännu inte reglerats. Här måste ligga på för att åstadkomma förbättringar såväl inom EU som inom WHO. Med hänvisning till ovanstående bör ge regeringen i uppdrag att verka för att användningen av antibiotika vid djuruppfödning, såväl inom EU som utanför, ytterligare regleras och reduceras och att intar en mycket aktiv roll i att driva på den utvecklingen. Samt att den svenska strategin mot antibiotikaresistens ska utvärderas systematiskt. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H4021588 · 2016-10-04 00:00:00 — Växtförädling och modern teknik ställer sig bakom det som anförs i motionen om att då en genmodifierad produkt ska godkännas är det inte tekniken i sig som bör regleras utan vilka egenskaper den slutprodukt har som är resultatet av förädlingen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att utreda lagstiftningen runt GMO och andra bioteknologiska produkter och tillkännager detta för regeringen. Kontrollen av så kallade GMO (genetiskt modifierade organismer) är strikt reglerad i lagstiftning. Det är sunt och viktigt att försiktighetsprincipen råder vid prövning av GMO. Men det är viktigt att påpeka att rådande lagstiftning är teknikbaserad och att de delar av direktiven som beskriver vad en GMO är skrevs . Utvecklingen inom det gentekniska området går dessutom mycket fort varför det är oklart om vissa tekniker leder till fram till produkter som ska regleras som GMO eller inte. finns också olika typer av så kallade genredigeringsverktyg såsom den stort uppmärksammade CRISPR/Cas9-metoden. I det fallet finns inte heller någon tydlig lagstiftning för hur produkterna ska betraktas, även om liksom svenska utgår från att växter som inte innehåller främmande DNA ska undantas från lagstiftningen. ”För många av de nya teknikerna går det inte att avgöra om förändringen av arvsmassa tillkommit via naturliga mutationer, klassisk mutagenes eller någon av de nya teknikerna. I och med det är det inte möjligt att utveckla detektionsmetoder som ger otvetydiga svar, vilket är ett krav i lagstiftningen.” Det skriver i sin årliga kommentar till regeringen över hur forskning och utveckling har påverkats av regler och föreskrifter på området genteknik (20160210). Lagstiftningen runt dessa frågor behöver därför ses över. I har lagstiftningen kring GMO och andra bioteknologiska produkter börjat ses över. Detta skedde eftersom lagstiftningen ansågs föråldrad och att densamma inte tog tillräcklig hänsyn till framsteg som gjorts inom vetenskap och teknik. Liknande krav drivs i från såväl som LRF och undertecknad instämmer i detta. har beslutat om ett tillägg till tidigare direktiv som reglerar GMO, (EU) 2015/412, vilket har fått till följd att regeringen därför har tillsatt en utredning. Regeringen tar dock inte ställning till huruvida den har för avsikt att använda sig av möjligheten som det nya direktivet ger. Regeringens direktiv andas en skeptisk inställning till GMO. Men är en av de största framtidsutmaningarna för världen att kunna föda allt fler människor på vår jord, och dessutom att kunna göra det med mindre miljöpåverkan. Därför måste vi satsa mer på växtförädling och då är genteknik en metod bland flera. Det är inte tekniken i sig som bör regleras utan vilka egenskaper den slutprodukt har som är resultat av förädlingen. Med hänvisning till ovanstående anser undertecknad att lagstiftningen kring GMO måste ses över kopplat till de framsteg som gjorts inom vetenskap och teknik samt att lagstiftningen tar fasta på att det är slutproduktens egenskaper som ska vara avgörande för om den ska regleras, inte tekniken i sig. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H4021589 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en återrapport om regeringens åtgärder med anledning av Statskontorets förbättringsförslag rörande livsmedelskontroller och tillkännager detta för regeringen. Statskontoret presenterade i fjor en rapport (2015:17) som behandlade frågan om avgifter i samband med livsmedelskontroller. Av rapporten framgår att mycket av den kritik som har riktats mot avgifterna har varit befogad. Statskontoret konstaterar till exempel att avgiftsmodellen brister både i begriplighet och legitimitet och anför vidare att systemet kan förbättras och antalet kontroller ökas. Miljö- och jordbruksutskottet (MJU) har i sitt betänkande 2015/16:MJU15, framhållit att de ”förutsätter att det även ingår i arbetet att beakta frågor som rör avgifter för livsmedelskontrollen, något som bl.a. har lyfts fram i den ovan refererade rapporten från Statskontoret”. Om regeringen har tillmötesgått MJU:s ståndpunkt har ännu inte kunnat bekräftas. Något undertecknad anser bör ske. En rapport om vad regeringen har vidtagit för åtgärder bör därför redovisas för . Myndigheters tillsyn är ett viktigt instrument för att kontrollera att lagar och regler efterlevs. Konsumenter ska ha tillgång till säkra och pålitliga livsmedel som är rätt märkta. Därför är arbete med att kontrollera livsmedelshygien och tillsyn av livsmedelsanläggningar en viktig verksamhet. Avgifterna bör dock baseras på myndighetens nedlagda tid för kontrollverksamheten ifråga och inte vara fasta. Detta är också något som tar upp i sin rapport . De skriver bland annat om avgifter: ”Svårigheterna att tillämpa bestämmelserna om avgifter medför även en risk för att avgifterna som livsmedelsföretagen betalar för kontrollen inte är korrekta. Exempelvis kan företag få betala för kontroller som inte genomförs.” Enligt är detta något som är väl medvetna om, och det är inte rimligt. bör utifrån ovan ge regeringen i uppdrag att skyndsamt återrapportera om de åtgärder som har vidtagits efter Statskontorets rapport då det gäller förslagen rörande avgifter vid tillsyn på livsmedelsområdet.
mot · H4021591 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att placera en forskningsreaktor i anslutning till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda om elcertifikatssystemen kan nyttjas för forskning och provdrift av fjärde generationens kärnkraft och tillkännager detta för regeringen. Kärnkraft har stor betydelse för svensk elproduktion, och kommer så ha . var före tankeförbudet framstående inom kärnenergiforskningen, tankeförbudstiden har varit hämmande för utveckling inom området men har återigen möjlighet att bli framstående inom kärnenergiforskning. Förutom behovet av att ligga i framkant rent generellt när det gäller forskning för att klara att bibehålla konkurrenskraft i en tuff global miljö, så finns behov av en säker och stabil energiförsörjning för att industrin ska klara sin konkurrenskraft. Dessutom finns inga tecken på annat än att energibehovet kommer att öka, vilket innebär att kärnenergi och forskning däri kommer vara avgörande för svensk ekonomi och konkurrenskraft. Den fjärde generationens kärnkraft skulle innebära stora framsteg mot ett säkert och hållbart energisystem. De problem som framhävts gällande kärnkraft såsom gruvbrytning av uran, riskerna vid drift och slutförvaret av bränslet skulle kunna minska med fjärde generationens kärnkraft. Riskerna vid produktion skulle med denna teknik kraftigt reduceras. Tekniken möjliggör användning av redan upparbetat bränsle. Redan använt bränsle har använts med endast en bråkdel av energiinnehåll. Att använda det redan upparbetade bränslet skulle förse den nya generationens verk med bränsle för överskådlig tid och således skulle behovet av gruvdrift på uran minska. skulle riskerna med restprodukten kraftigt minska. Det som har behov av 100 av förvar kan minska till med en lägre strålningsgrad. Till detta kommer att kärnkraften anses vara betydelsefull för begränsningen av koldioxidtillskottet i atmosfären. Således torde forskningen inom den fjärde generationens kärnkraft tilltala alla, logiskt sett även de som motsätter sig den tredje generationens kärnkraft. Den fjärde generationens kärnkraft kan med nämnda motivation gällande livscykelperspektiv betraktas som en hållbar energilösning. Det finns därför skäl att bejaka denna forskning och det finns en logik i att placera en forskningsreaktor i anslutning till . Forskning på detta område skulle få strategisk betydelse för , svensk ekonomi och svensk konkurrenskraft. Det finns därför anledning att analysera hur den forskningen kan stödjas och det bör utredas om elcertifikatssystemen kan nyttjas för detta ändamål. Med hänvisning till att ansatsen med detta system varit att stödja förnybar, alternativt fossilbränslefri energiframställning, torde det vara lämpligt med en översyn för att uppnå denna föresats. Elcertifikatssystemets legitimitet härrör sig till att uppsatta kriterier och ansatser efterföljs. Ett förtydligande av systemet där hållbar energiframställning definieras och där samhällsnyttig och framtidsinriktad utveckling premieras bör komma till stånd och bör därför vara prioriterat.
mot · H4021592 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öppna för möjligheten att driva alternativa arbetsförmedlingar och tillkännager detta för regeringen. har Arbetsförmedlingen i praktiken monopol på skattefinansierade arbetsförmedlingstjänster. finns ett stort antal andra aktörer som är specialister på olika delar av arbetsmarknaden. Det kan vara fackliga organisationer, näringslivsorganisationer, ideella föreningar, bemanningsföretag eller utbildningsföretag. Nischade aktörer skulle kunna ge god service till personer med viss utbildningsbakgrund, viss yrkeskunskap, viss ålder eller etnisk bakgrund, eller specialisera sig på vissa branscher. Detta skulle kunna underlätta för företagen att rekrytera rätt personer. Det vore värdefullt att låta några alternativa skattefinansierade arbetsförmedlingar verka sida vid sida med den vanliga Arbetsförmedlingen, för att sedan utvärdera resultatet och se om det leder till fler förmedlade jobb. Någon form av försöksverksamhet skulle därför vara av värde.
mot · H4021594 · 2016-10-04 00:00:00 — Pensionsåldern och åldersdiskriminering i arbetslivet ställer sig bakom det som anförs i motionen om pensionsåldern och diskriminering i arbetslivet och tillkännager detta för regeringen. ingår ålder som grund för diskriminering inom arbetslivet och utbildningssystemet i lagstiftningen. I samband med lagändringen genomförde () en studie av förekomsten av åldersdiskriminering i . Den visar att diskriminering på grund av ålder – hög såväl som låg – är vanligt förekommande och då särskilt när det gäller rekryteringar. För äldre arbetstagare är det också vanligt att diskrimineras när det gäller möjligheten till utveckling och vidareutbildning. Rapportförfattaren pekar också ut myten om att en äldre person kan förväntas stanna på arbetsplatsen än yngre anställda som en tänkbar anledning till diskriminering – en myt som delvis upprätthålls av den lagstadgade pensionsåldern. Med nuvarande lagstiftning har en arbetstagare rätt att vara kvar i sin anställning till . rekommenderar att den gränsen höjs till . Med anledning av att en majoritet av arbetsmarknadens parter ställt sig bakom utredningens förslag kan en lagändring vara nära förestående. Givet demografiska utmaning med en åldrande befolkning vore det mycket positivt för samhällsekonomin om fler äldre ville stanna kvar i arbetslivet . Därtill skulle en höjning av pensionsåldern vara positiv för de enskilda personer som gärna vill jobba och upplever att de mår bra av det. Det finns dock anledning att ifrågasätta om det överhuvudtaget är skäligt att sätta en gräns för när en person ska kunna tvingas lämna sin anställning, enbart med hänsyn till åldern. Olika yrken och arbetsplatser ställer helt olika krav på den enskilde arbetstagaren – som i sin tur har sina egna individuella förutsättningar att klara av sitt arbete. I länder som t ex finns ingen övre åldersgräns vid vilken det blir tillåtet för en arbetsgivare att avskeda någon enbart med hänsyn till ålder och ett sådant förfarande skulle klassas som åldersdiskriminering. I skulle borttagandet av åldersgränsen självklart kräva även en översyn av andra försäkringssystem och exempelvis reglerna för rätten till sjukpenning men sådana förändringar borde vara fullt möjliga att genomföra på ett sätt som är rimligt för samtliga parter. Jag vill därför uppmana regeringen att i första hand se över möjligheten att helt ta bort åldersgränsen för rätten att stanna kvar i anställning. I andra hand bör man verka för att skyndsamt genomföra den höjning av åldersgränsen som föreslagits i .
mot · H4021596 · 2016-10-04 00:00:00 — Mål om samhällsnytta för SJ ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge SJ ett mål om samhällsnytta och tillkännager detta för regeringen. Tågtrafiken är en viktig del av människors vardag och på det viset också en del av det moderna samhället. Allt fler pendlar till och från jobbet och många tar tåget för att resa i . Tågtrafiken och tågspåren är en nationell angelägenhet som skapar fler jobb och gör mer tillgängligt. En järnväg som fungerar med väl underhållna spår och utökad kapacitet kommer vara viktigt för att människor ska kunna resa hållbart och ge extra kraft till växande regioner. Staten borde använda sig av SJ mer strategiskt än vad som gjorts . Under de borgerliga regeringsåren var ägardirektiven till SJ väldigt kortfattade. Det ställs enbart krav på ekonomisk vinst. De samhällsekonomiska vinsterna med SJ:s tågtrafik är större än vad som syns i bolagets balans- och resultaträkning. I län är exempelvis tågstoppen för fjärrtrafik i , , , och väldigt viktiga för att människor ska kunna ta sig till jobb eller studier. Därför borde SJ ha ett större ansvar än enbart fokusera på ekonomisk vinst för bolaget. SJ:s mål bör kompletteras om mål med samhällsnytta. Staten måste använda SJ mer strategiskt som ett viktigt verktyg för att säkerställa att tågtrafiken verkligen gör största möjliga nytta för samhället.
mot · H4021597 · 2016-10-04 00:00:00 — Modern järnväg med modern teknik ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för ett principbeslut om att bygga hela Götalandsbanan samt Europakorridoren och tillkännager detta för regeringen. Vårt land behöver utveckla ett modernt och stabilt transportsystem som bidrar till att stärka landets utveckling, tillväxt och konkurrensförmåga. En av de enskilt viktigaste infrastrukturfrågorna är utveckling av järnvägssystemet för att öka båda kapacitet och hastighet på ett modernare järnvägsnät. Med anledning av detta behövs ett principbeslut om att bygga nya stambanor, även kallade Europabanan och Götalandsbanan, anpassade för höga hastigheter. Det finns flera tunga argument för att bygga dessa nya höghastighetsjärnvägar. För det första har vi i kapacitetsbrist på våra järnvägar. Vi ser också en koncentration av godstransporter till ett begränsat antal hamnar. En sådan är hamn som är central för godstransporter till och från . Ur ett näringslivsperspektiv är det därför avgörande för svensk konkurrenskraft att förutsättningarna för denna hamn prioriteras. Genom att flytta över persontrafik på de nya banorna frigörs kapacitet för framförallt godstransporter på de nuvarande stambanorna, bland annat från just . Att flytta över gods från väg till järnväg för också med sig flera positiva miljöeffekter. För det andra skapar nya stambanor, anpassade till och byggd med modern teknik, större arbetsmarknadsregioner. När två arbetsmarknader som var åtskilda kan integreras kan detta ge tillväxteffekter för betydande områden. Forskning som bedrivits på visar att täta och kunskapsintensiva miljöer kännetecknas av bland annat god infrastruktur. Genom att det finns goda förbindelser mellan regioner kan företag bli del av större nationella nätverk och agera utanför sin egen region. Avslutningsvis bör byggnationen av Europabanan och Götalandsbanan ses som ett omfattande samhällsbyggnadsprojekt. Sverigeförhandlarna har knutit avtal med flera kommuner som berörs av satsningen. I dessa avtal har kommunerna bland annat förpliktat sig att bygga ett stort antal bostäder, något som framförallt är viktigt för att mota den bostadsbrist som råder i landet. i (S)
mot · H4021599 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. i och är en viktig angelägenhet för såväl kanalbolagets fyra delägarkommuner, som för båtfolket och den kultur- och historieintresserade allmänheten. Det finns också en stor potential att utveckla besöksnäringen i anslutning till och i närheten av kanalen. var , från dalabruksorten i norr till vid i i söder, den snabbaste och billigaste vägen mellan och . Den långa kanalen blev en nationalekonomisk succé, där den drog fram genom ett av förnämsta bruksdistrikt. kanalaktiebolag har funnits och bl.a. haft som uppgift att hålla farleden tillgänglig och säker för seglation. Nyttotrafiken på kanalen upphörde och är en populär , fritid och besöksnäring. fanns rubriken ”den stängda kanalen” i en tidningsartikel, som beskrev dåtida öde. Efter en räddningsaktion rustades kanalen upp och återinvigdes . förklarades som ett intressant byggnadsminne, vilket medför särskilda förpliktelser för de fyra delägarkommunerna i och , och i att vårda kanalverk, bankar och byggnader. Längs hela kanalen har, trots ombyggnader och tekniska problem, trafiken pågått och därmed varit en betydelsefull tillgång för många människors arbets- och livsmiljö. Bolagets ekonomi har under alla år varit ansträngd, inte minst sedan nyttotrafiken upphörde, och bolagsstyrelsen har ständigt jagat samhällsbidrag och olika former av stöd till kanalens drift och underhåll. Utan driftbidragen från delägarkommunerna skulle säkerheten för farleden inte kunna garanteras och därmed inte heller kanaltrafiken upprätthållas. Genom ett tidigare stöd från gavs kanalbolaget under bättre förutsättningar att förvalta det industrihistoriska arvet, dels genom kunskapsutveckling, dels genom nya infrastrukturella aktiviteter, som ett komplement till den ordinarie verksamheten. Sedan EU-stödet upphörde har emellertid kanalbolagets arbete med att upprätthålla säkerhet och kvalitet, kanalanläggningens status och de omgivande industri- och kulturhistoriska miljöerna, som intresserar många besökare samt även är en tillgång i skolundervisningen, försvårats ytterligare. Det är därför av största vikt att fler aktörer görs delaktiga i kanalens och kanalbolagets utvecklingsarbete och framtid. Inte minst finns det en stor potential att utveckla besöksnäringen runt kanalen. Upplevelsen att ta sig fram längs en så naturskön kanal, med många industrihistoriska minnen längs vägen, är något som mycket väl kan locka många fler. Men då krävs att fler intressenter är med och bär ansvaret, samt att samverkan mellan näringslivet och det övriga samhället ökar. borde ha ett lika stort riksintresse som övriga kanaler i landet. Kanalens betydelse liksom upplevelsevärdet är stort, och det industrihistoriska arvet förpliktigar. Det är inte rimligt att fyra små kommuner, med ansträngd ekonomi och andra stora investeringar och utmaningar framför sig, ska bära ett så dominerande ansvar för ett byggnadsminne och en attraktion som torde ha ett nationellt intresse. Detta bör ge regering till känna.