mot · H4023419 · 2016-10-05 00:00:00 — Vad behöver är reformer, för fler kunskapsintensiva jobb men också för fler enklare jobb. Genom en breddning av arbetsmarknaden kan vi få en hög sysselsättning, lägre utanförskap och mer resurser till välfärden. Liberalerna vill öka tryggheten i omställning genom en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form måste läggas ner. I stället för att Arbetsförmedlingen fokuserar på arbetssökande som inte behöver myndighetens hjälp behöver allt fokus läggas på att rusta dem längst ifrån arbetsmarknaden för jobb och sysselsättning. Det behövs en ny myndighet som prioriterar de grupper som har det särskilt svårt att komma in på arbetsmarknaden på grund av till exempel låg utbildning och svag förankring på arbetsmarknaden. Det handlar framförallt om nyanlända, unga och personer med funktionsnedsättning. Dessutom bör myndigheten hantera frågor kring nyanländas etablering. Liberalernas inriktning är att den svenska arbetsmarknaden behöver mer av flexibilitet. Låg grad av löneflexibilitet riskerar att bidra till högre arbetslöshet än nödvändigt av låg efterfrågan, och relativt höga lägstalöner stänger dörren för breda grupper som under en kortare eller av sitt arbetsliv har en lägre produktivitet. Liberalerna har föreslagit startjobb, en ny anställningsform för nyanlända och ungdomar där arbetsgivarnas kostnad för att anställa halveras genom att arbetsgivaravgiften slopas och ingångslönen är lägre. Startjobben ska som längst pågå och lönen ligga på . Vi vill slå samman anställningsstöden särskilt anställningsstöd, förstärkt särskilt anställningsstöd, instegsjobb och nystartsjobb till en ny anställningssubvention, Nystartsjobb plus. Denna nya anställningssubvention föreslås ha ett lönetak på vilket är en rimlig ingångslön. krävs reformer för att fler ska komma i jobb och få en egen försörjning. För Liberalerna är det avgörande att fokusera på hur fler jobb skapas och hur fler också får en lön att leva på. Vi måste öppna upp en arbetsmarknad för fler enkla jobb. RUT-reformen ska utvecklas, inte försämras. Det måste bli billigare – inte dyrare – att anställa. Det behövs ett alternativ till regeringens ineffektiva arbetsmarknadspolitik. Liberalerna har därför föreslagit en ny yrkesskola, en gymnasial yrkesutbildning för vuxna inom det reguljära utbildningssystemet. Vi har också föreslagit att betydligt byggs ut. Det ska löna sig att arbeta och det gäller även för den med försörjningsstöd. Alliansregeringen införde 2014 en jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet så att en person med försörjningsstöd får behålla av en inkomstökning. På så sätt ökar drivkraften att gå från bidrag till arbete. Liberalerna föreslår att jobbstimulansen nu utökas till . Det innebär att det lönar sig bättre att arbeta deltid och ta ett extrajobb. Samhället ska ha höga förväntningar på egenförsörjning och vi vill att motprestation för försörjningsstöd ska bli obligatoriskt i kommunerna. Det kan handla om ett aktivitetskrav på arbetsföra människor med försörjningsstöd, att genomföra praktik eller att man som arbetssökande ska söka arbete utanför kommungränsen. Kunskap är skolans huvuduppdrag. präglades svensk skola av en rädsla för att mäta elevers kunskaper med sjunkande resultat som följd. Liberalerna har lett en total omläggning av svensk skola. Vi ser dock nu med oro hur regeringen bryter mot den inslagna kunskapslinjen i svensk skolpolitik. Vi vill fortsatt göra ytterligare satsningar på skolan, men mer resurser är inte tillräckligt. Också attityden till skolan måste förändras. Lärare ska respekteras för sina kunskaper. behöver fortsätta arbetet för att lyfta läraryrket, inte bryta ned det kunskapsfokus som åter växer fram. I ett internationellt perspektiv sker skolstarten i sent. av de europeiska länderna är skolan tioårig och börjar . Mot denna bakgrund vill Liberalerna att skolstarten ska ske även i . Därmed förlängs skolplikten till och förskoleklassen blir den första av tio årskurser. De nyanlända som kommer till klarar sig ofta förhållandevis bra i skolan. För de nyanlända som kommer till är förutsättningarna betydligt sämre. För att ge nyanlända elever samma chans att nå kunskapsmålen är det rimligt att förlänga skolplikten för dessa. Det kan även finnas skäl att utreda vad en halvering av sommarlovet för nyanlända elever skulle innebära för att ge dem tid att fortsätta sin undervisning i svenska . Kvaliteten och valfriheten ska värnas. Därför försvarar vi det fria skolvalet. En förutsättning för friskolor är att de uppfyller kvalitetskrav och präglas av långsiktigt ägande. I stället för att begränsa valet av skola vill vi införa ett aktivt val av skola där kommunerna får ansvar för att förbättra informationen så att det blir självklart för alla att göra ett aktivt skolval. Internationella undersökningar visar att skolor har stora ordningsproblem. Vi öronmärker pengar för en skolkommission för ökad studiero. För att ge alla elever en bra skolgång bör staten ta tillbaka ansvaret för det offentliga skolväsendet. Staten ska vara arbetsgivare för lärarna och ansvara för att eleverna får så mycket kunskaper som möjligt med sig från skolan. Liberalerna vill utöka undervisningstiden i idrott och hälsa , vilket motsvarar en ökning av ämnet . För att kunna ha fler lektioner i idrott och hälsa bör tiden i motsvarande grad minskas för det som kallas elevens val. Skickliga lärare är den avgörande faktorn för att höja resultaten i skolan. Vi vill ha högre lön åt skickliga lärare och en reformerad lärarutbildning som ska göra läraryrket attraktivt. För att minska lärarnas arbetsbörda bör en ny yrkeskategori införas, lärarassistenter. För elever i skolor i utanförskapsområden – områden där arbetslösheten är hög och utbildningsnivån låg – är utmaningarna extra stora. För att uppmuntra lärare och rektorer att söka sig till tjänster i skolor i utanförskapsområden ska dessa ges bättre löne- och arbetsvillkor. Den nuvarande regeringen har valt att inte fortsätta att bygga ut karriärtjänstreformen i den takt som alliansregeringen planerade. Liberalerna vill nu höja ambitionsnivån och gå tillbaka till den tidigare utbyggnadstakten, och vi vill därutöver göra en särskild satsning på särskilda karriärtjänster i utanförskapsområdena. Liberalerna föreslår att vidareutbildning i ämneskunskaper på universitet ska vara ett krav för huvudmännen att erbjuda åt alla lärare inom och gymnasiet. Under denna utbildning erhålls av ordinarie lön. Kostnaderna ska bäras av staten, och omfattar . Det är den största satsningen i historien på vidareutbildning av lärare. Gymnasieskolan ska förbereda både för vidare studier och för arbetslivet. Vi vill ha en försöksverksamhet kring gymnasial lärlingsutbildning där branscher och arbetsgivare har ökat inflytande och ansvar, så kallade branschlärlingar. behöver en stark vuxenutbildning för dem som vill förbättra sina grundkunskaper, specialisera sig inom ett yrke eller förbereda sig för högskolestudier. I regeringsställning skapade vi . Vi anser att alla ska ha rätt till komvux. Liberalerna vill införa en yrkesskola, en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå med ett stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande. Utbildningen bör följa en modell i likhet med och bör rikta sig mot personer utan gymnasiekompetens. Regeringen avser att bygga ut lärarutbildningen i ett försök att minska lärarbristen, trots att flera lärosäten inte kan fylla sina platser och trots att ett stort antal studenter inte fullföljer utbildningen. Liberalerna avvisar regeringens förslag. Vi anser också att lärarutbildningen behöver centraliseras till färre orter. De praktisk-estetiska högskolorna och de tekniska universiteten ska dock kunna fortsätta att utbilda ämneslärare i sina ämnen. Utbildningen för förskollärare och grundskollärare bibehålls på nuvarande orter. Liberalerna föreslår även en kvalitetssatsning på hum/sam-utbildningar vid högskolor och universitet, eftersom dessa utbildningar har låg andel lärarledda timmar. Under Liberalernas ledning presenterade alliansregeringen två forsknings- och innovationspropositioner som sammantaget innebar att nivån på de årliga statliga forskningsanslagen höjdes med . Liberalerna anser att de historiskt stora satsningarna på forskning och innovation måste fortsätta. Den svenska bostadsmarknaden behöver fler bostäder. För att det ska bli verklighet behövs enklare regler, mindre krångel och kortare planprocesser. Dagens regelverk hämmar konkurrensen inom byggsektorn vilket leder till högre produktionskostnader och dyrare bostäder för medborgaren. Med nuvarande lagstiftning påverkar dessutom konsumenters efterfrågan bostadsmarknaden i oacceptabelt låg grad. Regeringen fortsätter på sin inslagna väg med en storskalig satsning på återinförda byggsubventioner. Detta är i grunden feltänkt och kommer att störa bostadsmarknaden än mer, med minskat byggande som följd. Den mest konkreta följden av den nuvarande regeringens politik är mångmiljardsubventioner till byggföretag. Misshushållning av skattebetalarnas pengar kommer inte att lösa bostadsbristen. Vi anser vidare att ansvaret för att vårda och förvalta fastigheter ligger på ägaren och inte på staten. Vi avvisar därför regeringens bygg- och bostadssubventioner i sin helhet. Det är allvarligt att flyttskatten i sannolikt är den högsta i hela den utvecklade världen. När en person av skatteskäl väljer att inte sälja sin bostad innebär det att någon annan inte kan köpa. På det sättet uteblir flyttkedjor och bostadsbristen förvärras. Inlåsningen drabbar både enskilda och företag som försöker rekrytera. Bristen på rörlighet och bostäder uppskattas leda till cirka 15 000 fler arbetslösa i . Vi avstår därför 1 300 miljoner i skatteintäkter 2017 för att sänka den så kallade flyttskatten genom avskaffat tak för uppskov och slopad uppskovsränta. ska vara ett land med väl fungerande och gemensamt finansierad välfärd. Utifrån dagens situation prioriterar Liberalerna generellt förbättringar av välfärdens kärna framför utbyggda transfereringssystem. Sammantaget bedömer vi att de kommunekonomiska effekterna av Liberalernas budget är neutrala i förhållande till regeringens. De så kallade välfärdsmiljarderna handlar till stor del om en finansiering av utökade uppgifter för kommunsektorn. Eftersom det utökade statsbidraget i denna del åtföljs av en lika stor utökning av det kommunala åtagandet blir det ingen reell ökning av kommunernas ekonomiska handlingsutrymme. I Liberalernas budget är vi mer återhållsamma med att ålägga kommuner och landsting nya uppgifter och behovet av nettotillskott kan anpassas därefter. Vidare gör vi satsningar för att underlätta för sektorn att erbjuda en bättre service till medborgarna, till exempel genom en förnyad kömiljard för att korta väntetiderna i sjukvården. Att öka äldres självbestämmande och makt över sin vardag är en central uppgift för Liberalernas äldrepolitik. En del i att förverkliga detta mål i vardagen är att de äldre som får del av omsorgstjänster själva ska få mer att säga till om vad gäller vad de ska äta och hur maten ska tillagas. God och näringsrik mat samt trivsamma måltider är en viktig kvalitetsfråga i äldreomsorgen. Ett väl fungerande förebyggande arbete mot undernäring minskar också risken för fallskador och andra hälsoproblem, som behovet av omvårdnad minskar. Socialtjänstlagen bör förtydligas, och en laga-mat-garanti för införas. Den som har fått hjälp med måltider beviljad ska ha rätt att välja mellan att få mat lagad i det egna hemmet och att få mat levererad hem. För den mat som levereras ska det finnas flera olika leverantörer och rätter att välja mellan. Också i särskilt boende ska de äldres inflytande över måltiderna och måltidernas kvalitet öka. Reformen bör kunna träda i kraft . Liberalerna vill också ändra lagen för att möjliggöra så kallad förenklad biståndsprövning inom äldreomsorgen. Det kan innebära att den som uppnått en viss ålder kan vända sig direkt till en utförare, och först om hjälpbehovet är stort eller om den äldre är missnöjd görs en formell biståndsbedömning. Det ökar äldres självbestämmande som det frigör tid och resurser för kommunerna. Som framgår av skatteavsnittet ovan vill Liberalerna också bygga ut RUT-avdraget för äldre samt sänka åldersgränsen för det förstärkta jobbskatteavdraget för äldre. Båda dessa reformer bidrar till ökad sysselsättning som många äldres ekonomiska villkor förbättras. Liberalerna värnar rätten till personlig assistans. Vi avsätter 1 000 miljoner mer än regeringen för en mer generös statlig assistansersättning. LSS-reformen var ett stort framsteg i arbetet för full delaktighet och jämlikhet för personer med funktionsnedsättningar. Det mest uppmärksammade inslaget i reformen var införandet av rätt till personlig assistans. Tanken var att människor som är beroende av olika stödinsatser skulle få ett reellt inflytande över sina liv, till exempel över vem som skulle ge hjälp och stöd. Företrädare för funktionshindersorganisationer beskriver assistansen som akut hotad. Regeringens tillsatta utredning om LSS har med ensidigt fokus på kostnadskontroll spätt på oron i stället för att skingra den. Det behövs en utredning, men fokus måste vara att utveckla LSS-reformen, inte att avveckla den. Det räcker dock inte med förändrade direktiv till utredningen. Det behövs tydliga besked att personer med omfattande funktionsnedsättningar ska få möjlighet att leva, inte bara överleva. Regeringen bör därför dra tillbaka det uppdrag som gavs regleringsbrev till om att den ”ska bidra till att bryta utvecklingen av antalet timmar inom assistansersättningen”. Liberalerna lägger också fram vissa förslag med tydlig fördelningspolitisk profil. Vi höjer barntillägget i bostadsbidraget med per barn, och vi höjer också bostadstillägget, som har en avgörande betydelse för att lyfta ekonomiskt svaga pensionärer över fattigdomsgränsen. Liberalerna vill stärka ekonomin för denna grupp. Liberalerna föreslår därför för det första att ersättningsgraden i bostadstillägget för ålderspensionärer höjs från . För det andra föreslår vi att taket för hur höga boendekostnader som kan ersättas stegvis höjs med . Detta skulle innebära ett nytt tak på . Ett höjt bostadstillägg ökar också äldres möjligheter att flytta till en trygg och tillgänglig bostad nära kommunikationer och service, till exempel en seniorlägenhet eller ett trygghetsboende. En mer lämplig bostad innebär framförallt ökad självständighet för den äldre. Men det innebär också troligen mindre behov av hemtjänst och minskad risk för fallolyckor. Det ökar rörligheten på bostadsmarknaden. För att övervinna miljöproblemen och hejda klimatförändringarna samt för att klara jobben och tillväxten behövs en liberal klimatpolitik som bygger på globalt samarbete, kunskap, nya idéer, ny teknik och tydliga styrmedel för en långsiktigt hållbar ekonomi. Liberalernas politik utgår från försiktighetsprincipen och principen att förorenaren ska betala. Ekonomiska styrmedel, såsom koldioxidskatt och handel med utsläppsrätter, ska vara generella och teknikneutrala. Liberalerna föreslår en grön skatteväxling. Vi vill se lägre skatt på jobb medan olika former av miljö- och klimatpåverkande skatter och avgifter höjs. Med beaktande av jobben och konkurrenskraften ska ekonomiska styrmedel därför användas för att möta klimatkrisen och föra närmare klimatmålen. Vi vill ta viktiga steg mot ett fossilfritt . Miljöpåverkan från transportsektorn måste minska och åtgärder krävs för att nå målet om en fossilfri fordonsflotta. Det krävs ökad ekonomisk styrning men det måste ske på ett kostnadseffektivt och långsiktigt sätt. Fordonsskatt ska betalas för personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar bl.a. utifrån fordonets koldioxidutsläpp per kilometer. Vi föreslår en omvänd miljöbonus där bilar som inte skulle vara berättigade för en miljöbilspremie, enligt gällande regelverk, får en förhöjd fordonsskatt med . Reseavdraget behöver göras mer generöst där kollektivtrafiken är mindre väl utbyggd och stramas åt där möjligheten att använda kollektivtrafiken är större. Vi satsar på laddinfrastruktur. Successivt bör olika former av subventioner för användandet av fossila bränslen fasas ut. Det behövs en nystart för att svensk polis ska fungera bättre – i hela . När målet om 20 000 poliser formulerades hade 9 miljoner invånare. är antalet 10 miljoner och befolkningen växer snabbt. Antalet poliser per 100 000 invånare har därmed –2015 fallit från 216 till 202, vilket är en kraftig minskning. plan att öka antalet poliser med 1 500 kommer bara att leda till att minskningen bromsas upp, men antalet poliser per invånare förblir oförändrat. Liberalerna föreslår därför en betydligt mer ambitiös utbyggnad. Vi ökar anslaget till för att möjliggöra en förstärkning med 2 500 poliser till utgång. Detta gör att antalet poliser ökar till 212 per 100 000 invånare. binds tusentals polisarbetstimmar av uppgifter som borde ha utförts av andra eller som alls inte borde ha legat hos polisen. En riktad satsning för att anställa annan personal kan frigöra värdefull polisarbetstid. Liberalerna anvisar ytterligare medel till polisen för att anställa mer personal och upphandla tjänster för att renodla och avlasta polisen. Vi beräknar att det därmed kan frigöras polisarbetstid motsvarande ytterligare cirka 500 helårstjänster. Att föra polisen närmare medborgarna har varit ett viktigt mål . Just nu går utvecklingen åt fel håll. På många håll i saknas till exempel områdespoliser helt. Det är av största betydelse att skyndsamt skapar full bemanning av områdespoliser. Arbetet med att få ut fler synliga poliser i yttre tjänst kräver poliser som är besjälade av att arbeta ute bland medborgarna. Vi reserverar därför medel för en särskild lönesatsning på poliser i yttre tjänst. Hur dessa medel fördelas på enskilda poliser avgörs i den sedvanliga förhandlingsprocessen mellan parterna och mellan arbetsgivare och arbetstagare. En utbyggnad av poliskårens storlek behöver gå hand i hand med en förstärkning av den civila personalen. Liberalerna föreslår därför en särskild satsning för att förstärka antalet civilanställda med ytterligare 1 100 civilanställda utöver den redan aviserade utbyggnaden. Förstärkningen genomförs stegvis och når full effekt . Liberalerna vill skapa en modern beredskapspolis på 5 000 personer. Tjänstgöringen ska bygga på frivillighet och tidsbegränsade kontrakt för personer som har detta som ett åtagande vid sidan av sitt ordinarie arbete. Beredskapspolisen ska vara tillgänglig i hela landet och ska stå under befäl av polis när den kallas in i tjänst. Liberalerna har drivit på för den nya lagstiftningen mot att ta emot utbildning i terrorverksamhet och mot terrorresor. Vi anser dock att ytterligare steg behöver tas, bland annat vad gäller att se över passlagstiftningen samt utvidga kriminaliseringen av medverkan i stödfunktioner knutna till terrorverksamhet. Det är av största vikt att reformer av lagstiftningen sker med full respekt för grundläggande rättssäkerhetsprinciper och de medborgerliga fri- och rättigheterna enligt . Liberalerna tillför medel till för att utreda terrormål och krigsförbrytelser m.m. Liberalerna förstärker anslaget till forensiska undersökningar. Vidare görs ett engångstillskott för att skynda på uppbyggnaden av tillräcklig teknisk kapacitet för att genomföra åldersbedömningar såväl i brottmål som inom ramen för asylprocessen. Liberalerna vill i lag förtydliga kommunernas roll för lokalt brottsförebyggande arbete inom sina ansvarsområden, och vi ökar också statsbidragen till detta. Därtill öronmärker vi ytterligare medel för lokala insatser mot radikalisering till våldsbejakande extremism. Vi lever i en säkerhetspolitiskt orolig tid. Den ryska militära aktiviteten i ökar och det ryska tonläget mot och våra grannländer blir allt högre. agerande strider mot internationell rätt och kommer att få följder för säkerhetspolitik . De skäl som angav för inmarschen i och skulle lika väl kunna åberopas mot de baltiska länderna. har angivit som det största underrättelsehotet mot . Säkerheten i vårt närområde, i synnerhet i , har kraftigt försämrats. Svensk försvarspolitik måste ställas om. Den nationella dimensionen ska prioriteras. Försvaret av måste vara Försvarsmaktens huvuduppgift. måste regeringen ansöka om Natomedlemskap. För Liberalerna är det givet att försvarsförmågan på flera sätt måste öka för att möta en ny och mer bister verklighet. Vi står fast vid att försvar behöver väsentligt ökade tillskott, och därför lägger vi fram budgetförslag för en permanent höjning av försvarsanslagen på en betydligt högre nivå än vad som var fallet i den så kallade försvarsöverenskommelsen 2015. Det stod redan från början klart att de medel som regeringen anslog för att stärka svensk försvarsförmåga var långt ifrån tillräckliga för att ska kunna leva upp till de krav som fred och säkerhet ställer. Denna bild har förstärkts. Trots att det bara har gått försvarsöverenskommelsen träffades, är haveriet i inriktningsbeslutets försvarsekonomi redan ett faktum. Priset på anskaffningen av nästa generations ubåt (NGU) har, utan godkännande, gjorts beroende av att export sker – något som framstår som osäkert. I värsta fall innebär detta stora kostnadsökningar för , eftersom vi då inte kan dela utvecklingskostnaderna med något annat land. Behovet av indirekt eld inom markstridskrafterna är skriande. har 97 stridsflygplan, men planerar för endast tjugofyra artilleripjäser. Denna obalans måste avhjälpas, och Liberalerna vill därför att de nya tjugofyra Archer-pjäser som regeringen föreslår att ska överta inte säljs vidare utan organiseras i ytterligare två artilleribataljoner. Liberalerna har länge betonat betydelse för ett effektivt försvar av . Mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget menar vi att strategiska särställning och geopolitiska betydelse har ökat. Vi välkomnar överbefälhavarens beslut att permanenta den militära närvaron. Men försvar behöver ytterligare förstärkas. Med det allt mer osäkra omvärldsläget i vårt närområde ökar behovet av att ha ett trovärdigt nationellt försvar med stark tröskelförmåga. Vid ett väpnat angrepp ligger vår bästa chans i att möta en fiende tidigt och innan han stigit i land. Detta har fått att prioritera flygstridskrafterna. Men i försvarsöverenskommelsen beslutades att flygvapnet, som består av knappt 100 stridsflygplan, skulle minskas . 60 nya E ska ersätta de 100 C/D, de sista levererade för mindre än . Att i det här läget skrota hundra nästan nya, fullt betalda och välfungerande stridsflygplan är både ett säkerhetspolitiskt risktagande och ett enormt slöseri med skattebetalarnas pengar. Antalet plan bör vara minst hundra också . Helst bör alla JAS C/D behållas, som de 60 nya planen tillförs. Det skulle innebära en kraftig förstärkning av vårt flygvapen. beslutade att göra värnplikten vilande i fredstid. Men beslutade också att plikten kunde införas på nytt om läget i omvärlden drastiskt försämrades eller om försvaret inte kunde rekrytera frivilliga soldater. Vi står nu inför en situation där båda dessa scenarier blivit verklighet. Liberalerna anser därför att processen för att aktivera värnplikten behöver påskyndas. En aktiverad värnplikt ska inte ersätta ett yrkesförsvar, utan komplettera den rekrytering av soldater som sker på frivillig väg. Vi vill ha ett system som är en kombination av yrkesförsvar och värnplikt, i likhet med vad som finns i till exempel och . Försvarsuppgörelsen resulterade i ännu en bred utredning av personalförsörjningen, som föreslagit att värnplikten återinförs 2019, med militär grundutbildning för både kvinnor och män inom ramen för lagen om totalförsvarsplikt. Vi välkomnar detta, och anser att en pilotverksamhet bör sättas i gång så fort som möjligt. Ett stramt finanspolitiskt ramverk och stärkta finanspolitiska institutioner Det är avgörande att också i fortsättningen har ett välordnat finanspolitiskt ramverk som för politiken i en stram och ansvarsfull riktning.