mot · H3023397 · 2016-04-27 00:00:00 — stärks och tekniska lösningar ska utredas för att kostnadseffektivt kunna övervaka vattenlederna till . menar att i exceptionella fall ska kunna möjliggöra svenska gränskontroller i utlandet, och att vi bör verka för gemensamma nordiska gränskontroller med en ömsesidig tillsyn för att underlätta för det vardagliga pendlandet i . Avvisningen sker innan inresa till , vilket innebär att migranterna aldrig tillåts komma in i landet med risk för kostnader eller att de går under jorden. 3.2.2 Gemensamma nordiska gränser upplever just nu sin största prövning på mycket . Den omfattande invandringen till , och också till våra grannländer, påverkar såväl ekonomi som kultur och utbildningsnivå. Vid det här laget är det också tydligt att dagens folkvandringsvåg till vårt land och närområde utmanar det europeiska och nordiska samarbetet i grunden. De gränskontroller som införts vid de dansk-svenska och tysk-danska gränserna innebär ett nytt läge och kanske ett mer ansträngt förhållande till våra omgivande länder. Politiker och andra debattörer kritiserar gränskontrollerna i för att motverka mobiliteten och försvåra för pendlare. Medier och politiker i har lyft frågan till en nordisk nivå och antytt att gränskontrollerna försämrar det nordiska samarbetet och backar bandet när det gäller nordisk integration. Det är förvisso så att det europeiska samarbetet försvårats sedan EU:s yttre gränser inte längre upprätthålls efter att Dublinförordningen satts ur spel. En viktig grund för tillit och samförstånd har eroderat. Det är dessa två problem som bäddat för ansträngda förhållanden inom EU, inte svenska gränskontroller. Det är inte heller svenska gränskontroller som hotar det nordiska samarbetet. Vad som länge har komplicerat förhållandet med våra grannländer är ohållbara invandringspolitik och den från regeringshåll i vissa fall nedsättande synen på våra grannländers hantering av densamma. En splittrad nordisk röst i EU, där våra grannländer fört en mer ansvarsfull invandringspolitik men svikit i hanteringen av migrationen, har lagt grunden för den extraordinära situation vi ser och som tvingar oss till åtgärder såsom id-kontroller mellan och . tror starkt på ett närmare nordiskt samarbete på flera plan och på god mobilitet för pendlare i och våra andra gränsområden. Vi visar vilja till fördjupat nordiskt samarbete, genom vårt riksdagsarbete och inte minst i våra samtal och vårt arbete i . Att vi anser att vårt land behöver kontroll över våra gränser står inte i motsättning till det. Våra nordiska länder har en lång tradition av såväl närhet som formaliserat samarbete. Det nordiska samarbetet har – helt utan överstatlighet – nått en nivå av samverkan och vardaglig integration mellan våra länder i en grad EU inte är i närheten av att lyckas med. Denna samverkan och mobilitet är värd att värna om. I ett läge där nu aviserat att man överväger långsiktiga gränskontroller gentemot öppnar sig en möjlighet att arbeta för en gemensam nordisk strategi för gemensam nordisk gränsbevakning. Vi vill se en nordisk yttre gräns där vi med gemensamma resurser tar ansvar för i ett läge då EU:s yttre gräns kollapsat. Med en gemensam nordisk yttre gränskontroll uppnår vi många fördelar: ordning och reda i en orolig tid, avlastning för polisen, fördjupad samverkan och en möjlighet att slopa våra nationella gränskontroller internt för god mobilitet inom , såväl för gränspendlare som för företag och handelsutbyte. När nu statsminister också föreslagit att de nordiska länderna borde samarbeta för en gemensam nordisk gräns i stället för de interna kontroller vi har, är förutsättningarna goda för att diskutera det här på allvar. De danska socialdemokraterna har också visat intresse för förslaget, men vill höra hur övriga resonerar. Den har öppnat dörren för idén och samtalar nu också med . Även verkar öppna för tanken om gemensamma gränser, därför ser vi positivt på den utveckling som sker och hoppas på en majoritet i om och när förslaget väl läggs fram. 3.2.3 Reglera trafiken på fokuseras Frontex (Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser) verksamhet i princip på att vara ett led i flyktingsmugglarnas verksamhet. På grund av internationella om sjönöd är en befälhavare som påträffar någon som är i sjönöd skyldig att lämna all den assistans som är nödvändig, så länge det kan ske utan allvarlig fara för eget fartyg eller besättning. Flyktingsmugglarna utnyttjar denna lag genom att skicka ut migranter på havet i båtar som är i icke-sjödugligt skick eller som är överbelastade. Frontex och är då förpliktade att assistera de nödställda. Men på grund av flyktingkonvention, som var inriktad på situationen omkring flyktingarna från , tvingas EU-länderna att transportera de illegala utlänningarna till fastland. Principen kallas non-refoulement och går i korthet ut på att en fördragsslutande stat inte får utvisa eller avvisa en ”flykting” till gränsen mot ett område där dennes liv eller frihet skulle hotas. Båda dessa konventioner var emellertid avsedda för helt andra tider och helt andra omständigheter: flyktingkonventionen specifikt för de flyktingar som skapade, för att förpliktiga ett skepp att hjälpa ett annat skepp i sjönöd där en olycka var orsaken till sjönöden. Dessa numera gamla lagar och regler utnyttjas alltså av de som försöker transportera migranter till . Det vore orimligt att inte revidera dessa gamla konventioner för att anpassas till vår tid. Vi menar alltså att Frontex verksamhet måste fokusera på så kallade pushbacks, där de migrantbåtar som skickas ut på tas tillbaka till den plats de kom från, ofta men även andra platser omkring , alternativt annat tredje land. är det en metod som använder framgångsrikt. Reglerna för ”non refoulement” är också en fråga om tolkning av vad som är säkert respektive osäkert område. menar att , och dels ska förtydliga och uppdatera sjöräddningslagen men framförallt principen om non-refoulement. Vi anser även att de områden dit migranterna först tar sig för att sedan försöka korsa ska tolkas som säkra och därmed vara föremål för pushbacks. Det är rimligt med tanke på att migranterna själva valt att bege sig till dessa transitzoner och därmed själva bedömt dem vara säkra nog för att företa sin resa. Detta arbete företas inom ramen för EU, så länge är medlem där. Även efter utträde ur EU har vi dock en ambition att förmå de europeiska länderna att på detta sätt säkra sina gränser. Med rätt fokus kan Frontex bidra till att säkra gränserna och med i de olika länderna helt stoppa migrantbåtarna. Givetvis blir pull-faktorn mindre när migranterna och flyktingsmugglarna inser att det är meningslöst att försöka. Båtarna ska sändas till ett tredje land som det existerar ett avtal med, efter australiensisk modell. På samma sätt ska Frontex bidra till att säkra landsgränserna. 3.3 Första säkra land och nollvision I tider som dessa, då som följd av den migrationspolitiska kursen befinner sig i ett exceptionellt läge, måste vi vidta tuffa åtgärder för att säkra sammanhållningen och en långsiktig positiv utveckling av vårt land. Dragkraften som finns för att söka sig till vårt land måste brytas för både vår egen skull, men även för andra europeiska länder som drabbas av de massiva migrationsströmmarna. 3.3.1 Principen om första säkra land ska alltid gälla FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna är central för och vi värnar likaså rätten att söka asyl för de som kommer direkt från ett konfliktområde som gränsar till . Att beviljas asyl är däremot ingen rättighet utan ett privilegium som vi menar endast ska beviljas till dem som uppfyller kriterierna i (). Ingen har rätt att själv välja asylland utan asyl ska efter flykt sökas vid första säkra ankomstland. 3.3.2 Hårdare beviskrav – särskilt vad gäller identitet och hemland I de fall det är osannolikt att en person kommit till direkt från ett krisområde bör det utredas hur bevisbedömningen ska se ut i ett asylärende. grundar sig ett beslut i ett asylärende oftast på den sökandens muntliga utsaga. vill att det ska läggas mer vikt vid skriftlig bevisning – särskilt vad gäller nyckelfrågorna som identitet och hemland. Det ska inte vara möjligt att söka asyl på en svensk ambassad eller på något sätt i utlandet. Detta är också ett av de största skälen till generösa stöd till fonder, Programme, UNHCR och andra organisationer som arbetar i eller för länder i krisernas närområden. 3.3.3 Ta bort möjligheten att söka asyl vid gränsen I rådande situation saknas dock konflikter i närområde och det är ytterst ineffektivt att därför fortsätta tillåta människor att färdas genom ett stort antal säkra länder för att sedan aktivt välja . Vi menar att asylrätten inte innebär rätten för en flykting att välja asylland, därför vill vi stoppa möjligheten som finns för asylsökande att söka asyl vid våra gränser. Sådana beslut ska träda i kraft . Överklagandet av sådana beslut ska ske genom en förenklad procedur som inte stoppar verkställigheten. redogör tydligt för hur det inte är acceptabelt att avvisa en person till ett område där vederbörande riskerar förföljas. Detta är således ingenting som berör oss då vi som bekant omringas av säkra länder. 3.3.4 Hårdare gränskontroller och transportöransvar bör upprätta permanenta gränskontroller och införa visumtvång vid inresa i för de medborgare som kommer från länder som är, eller misstänks vara, baser för terrorism. Visumtvång ska också gälla för medborgare i länder som genererar omfattande illegal invandring till . Precis som förespråkar vi en strikt tillämpning av att transportörer ska inneha ansvaret för att kontrollera identiteten på de som förs till , och de som missbrukar detta åläggs en högre straffavgift än . Flyktingsmuggling ska likaså inte tolereras utan i stället aktivt bekämpas av rättsväsendet. Det behövs tydligare regelverk för vilka id-kort som anses vara giltiga och samtliga gränskontroller ska rustas för att få samma standard som passkontrollerna vid våra flygplatser. ska verka för att placera vissa gränskontroller i utlandet, exempelvis i och , för att enklare kunna hantera ärendena innan de nått svensk mark. utfärdade i områden som inte kontrolleras av en legitim regering ska inte heller godtas som giltiga. Extra kontroll av id-kortets giltighet bör ske i de fall handlingen anses extra attraktiv eller då det finns kännedom om att falska handlingar av den aktuella typen används. 3.3.5 Kortare vistelsetid och registrering för EU-medborgare För att komma tillrätta med missbruket av den fria rörligheten inom EU vill skärpa de villkor som gäller för dess nyttjande. Med undantag för de nordiska länderna önskar vi minska den vistelsetid som är tillåten i utan tillstånd från nuvarande till en månad. Vi vill även se ett registreringskrav för de som kommer till så att polisen har möjlighet att kontrollera vistelsetid i landet, och samtliga EU-EES-medborgare ska kunna uppvisa giltiga identitetshandlingar. För medborgare från de länder som visat sig bidra till missbruket av den fria rörligheten ska visumtvång uppföras. är ett familjevänligt parti, som värnar en stark sammanhållning inom familjer. Vi verkar för en stabil och sund utveckling för hela vårt samhälle, och motsätter oss därför en politik som skapar segregation, splittring och utanförskap. Alltför ofta hamnar anhöriginvandrare – särskilt anhöriga till asylinvandrare – i utanförskap, vilket inte bara kan innebära tragedier för enskilda familjer utan ytterligare spär på landets segregation och innebär en belastning på samhällets resurser. För att vi ska nå det sammanhållna och familjevänliga samhälle vi verkar för behöver vi därför nya tag för en bättre utveckling, vilket medför krav på de som valt att bosätta sig i . Vi menar likaså att måste anpassa sig till de länder som gränsar till vårt land, för att inte missgynnas av dragkraften hos flera migranter. Skälen till en familjeåterförening ska aldrig vara ekonomiska eller på annat sätt materialistiskt fördelaktiga. 3.4.1 Hårdare krav på anknytningspersoner menar bestämt att en person med uppehållstillstånd eller medborgarskap i som önskar ta hit en anhörig själv ska stå för den anhörigas kostnader samt stå redo med en bostad av rimlig storlek. Vi menar likaså att den härboende personen ska kunna uppvisa ett klanderfritt leverne samt att en person med uppehållstillstånd i tidigast ska få ta hit en nära anhörig efter att uppehållstillståndet har beviljats. Den härboende personen ska inte ha mottagit försörjningsstöd som föregår tidpunkten för ansökan samt inneha en sjukförsäkring som innefattar den anhöriga och som täcker de kostnader som annars täcks av den svenska sjukvården för en svensk medborgare. 3.4.2 Stopp för tvångs- och barnäktenskap I likhet med fenomenet där arbetstillstånd sålts som en väg in i har vi sett hur dagens regler lockar till användandet av äktenskap som en väg in till landet. Detta är dels ett förtroendemissbruk, dels bidrar det till att många personer i hopp om ett bättre liv i i stället fastnar i en utsatthet och beroendeställning gentemot sin partner. Vi kan därför konstatera att det blir allt vanligare med arrangerade tvångsäktenskap och i vissa fall till och med barnäktenskap. Risken för sådana är avsevärt högre bland de äktenskap som sker utanför landets gränser, varför vi kommer verka för en nolltolerans mot barnäktenskap oavsett var äktenskapet ägt rum samt tydligare regler för att förhindra en acceptans för detta i vårt samhälle. Bland par, där minst en har kommit till som asylinvandrare, som önskar förenas ska båda parter vara minst . 3.4.3 ska kontrollera alla anknytningsärenden för att stoppa skenäktenskap För att förebygga så kallade skenäktenskap vill att ges i uppdrag att genomföra regelbundna oanmälda kontroller hemma hos personer som har fått uppehållstillstånd på grund av äktenskap med en härboende person eller är sammanboende med den – i likhet med den modell som tillämpas i och flera andra länder. 3.5 Arbetskraftsinvandring utanför EES-området ligger arbetslösheten i på oroväckande höga nivåer. Detta är delvis en konsekvens av brist på arbetsplatser för lågkvalificerad arbetskraft, varför det är extra oroväckande när dessa platser i stället går till personer som är medborgare i andra länder. Den svenska staten har som huvudansvar att se över den befintliga arbetskraften först. Ur ett internationellt perspektiv har en extrem hållning på detta område, vilket slår hårt mot våra unga, långtidsarbetslösa, nyinvandrade och andra grupper som kan anses vara svaga på arbetsmarknaden. Det räcker med att se på statistiken för att inse hur allvarligt det är, där den största yrkesgruppen bland arbetskraftsinvandrare var ”bärplockare och plantörer med mera”; med andra ord handlade den största gruppen på intet sätt om akademisk arbetskraft där bristen på svenska arbetare fanns. Nuvarande förhållningssätt riskerar dessvärre leda till en omfattande lönedumpning på den svenska arbetsmarknaden, då flera migrantarbetare kan komma från betydligt fattigare delar av världen, varför systemet behöver förändras. 3.5.1 Blåkortssystemet ska vara vägledande för EU:s blåkortsdirektiv riktar sig just mot högkvalitativ arbetskraft från tredjeland och som vi menar bör vara fokus för arbetskraftsinvandringen. Problemet är att man under implementeringen av detta till svensk lag har misstolkat eller till och med medvetet underminerat vissa förutsättningar som bör ses som centrala för att blåkortsdirektivet ska få en positiv effekt i vårt land. En grundläggande förutsättning för att bevilja en arbetskraftsinvandrare ett blåkort måste vara att det finns ett tydligt behov av dennes kompetens, vilket kontrolleras genom en arbetsmarknadsprövning. I direktivet anges i kapitel 8.2 att varje medlemsstat innan utfärdandet av ett blåkort först får kontrollera om den berörda platsen inte kan tillsättas med nationell arbetskraft eller arbetskraft inom gemenskapen. Om så är fallet bör det vara självklart att vederbörande får avslag. Grunden till en framgångsrik och vinstgivande arbetskraftsinvandring är att det finns ett behov på arbetsmarknaden. Blåkortssystemet är förslag till implementering av det europeiska blåkortsdirektivet. Direktivet ställer krav på införandet av ett system som ger en tredjelandsmedborgare rätt att ansöka om ett så kallat blåkort, givet att den sökande kan  uppvisa en bruttoårslön jämte anställningskontraktet som är minst en och en halv gång större än den genomsnittliga bruttoårslönen i som alla villkor i tillämpliga lagar, kollektivavtal eller relevant branschpraxis är uppfyllda,  visa upp en handling som styrker att de villkor som enligt nationell lag gäller för utövande av det reglerade yrke som anställningskontraktet åsyftar är uppfyllda samt visa upp handlingar som styrker relevanta högre yrkeskvalifikationer för det yrke eller bransch som specificeras i anställningskontraktet, när det gäller oreglerade arbeten, Ovanstående är dock endast minimikrav. Direktivet ger varje medlemsstat rätt att ytterligare reglera arbetskraftsinvandringen genom att införa kvoter. 3.5.2 Arbetsgivarens skötsamhet ska spela större roll i bedömningen av ansökningar Rätt att avslå en ansökan finns givetvis då villkoren inte uppfylls. Denna rätt finns också om arbetsgivaren har påförts någon form av sanktioner, eller om handlingarna som ligger till grund för ansökan har förvärvats på bedrägligt sätt, förfalskats eller ändrats i något avseende. Slutligen finns rätt att avslå ansökan även i de fall ett avslag kan motiveras med hänsyn till rikets säkerhet, allmän ordning eller folkhälsa. Därutöver finns en möjlighet att återkalla ett blåkort om villkoren inte längre uppfylls, om innehavaren inte har tillräckliga medel för att försörja sig själv och eventuella familjemedlemmar utan att nyttja det sociala trygghetssystemet, om innehavaren ansöker om försörjningsstöd eller med hänsyn tagen till rikets säkerhet, allmänna ordning eller folkhälsa. blåkortssystem nyttjar de möjligheter direktivet ger till striktare regleringar. Det resulterande regelverket möjliggör ett mottagande av uteslutande högkvalificerad arbetskraft. 3.5.3 Ingen arbetskraftsinvandring med låg kvalifikation förutom i undantagsfall Utöver blåkortsdirektivet ska det inte förekomma någon generell arbetskraftsinvandring från tredje land, annat än i synnerliga undantagsfall. Regeringens politik har – trots bitvis kraftfull retorik – inte haft önskvärda konsekvenser avseende volymer på invandringen. gör förvisso gällande att deras prognoser är extremt osäkra (det vill säga kan pendla kraftigt såväl uppåt som nedåt) men medger likväl att en kalkyl på emot 140 000 asylsökande kan bli faktum , regeringens påstådda restriktioner till trots. Om ”expertmyndigheten” ifråga påstår sig ha svårt att prognostisera så gäller detta givetvis även för ett politiskt parti, men tabellen nedan visar likväl differensen avseende volymer vad gäller nuvarande regerings politik visavi mer restriktiva politik. Siffrorna baseras således på senaste prognos. Till 2020 medför det således att antalet asylanter med politik kommer att bli drygt 416 000 färre jämfört med regeringens förda politik. Det medför i sin tur en betydligt smärre så kallad integrationsutmaning. Människor som tar sig från till norra för att sedan vistas här illegalt har blivit en miljardindustri som enligt färska rapporter sysselsätter uppåt 30 000 personer och inbringar till terrororganisationer som Islamiska staten. Människohandeln bedrivs med skoningslösa metoder; våld och sexuella övergrepp är vanligt förekommande och vinstmaximering med hjälp av överfulla sjöodugliga båtar är regel snarare än undantag. ser det, precis som flertalet regeringar i , som en prioritet att den här dödstrafiken avslutas så fort som möjligt. En starkt bidragande orsak till att människor väljer att riskera sina liv, i stället för att stanna i säkra länder i konflikternas närområde, är de mycket överdrivna förväntningar på som smugglarna bygger upp i sin marknadsföring. Detta har lett till ett antal uppmärksammade fall av protester bland asylsökande, efter att dessa insett att de arbeten, gratis hus och ibland till och med flickvänner som smugglarna utlovar, inte finns i verkligheten. Av den anledningen har bland annat och regeringar köpt tidningsannonsplatser i för att förklara hur situationen verkligen är. däremot, har valt att inte bemöta människohandlarnas tvivelaktiga reklam. Vi anser det vara att tar sitt ansvar och ser till att korrekt information når ut som dels beskriver ändrade förhållanden kopplat till gränskontroller, identitetskontroller och tillfälliga uppehållstillstånd, dels beskriver den svåra ekonomiska situationen med hög arbetslöshet. När inte regeringen tar det ansvaret har en egen ambition att nå ut med information till berörda länder om hur verkligheten förhåller sig och vara tydliga med att är ett samhälle som vilar på respekt för demokrati och mänskliga rättigheter, och som också bemöter kulturella skillnader i synen på förhållandet mellan könen, framhåller att i värderas jämställdhet högt och att kränkande behandling av kvinnor är oacceptabelt. 3.8 Förstatliga invandringsmottagandet – inför generell krisberedskap Kommunaliseringen och privatiseringen av invandringsmottagandet har visat sig vara en kortsiktig och ohållbar affär för det svenska folket. Genom övertalning, tvång och överdrivna ekonomiska kompenseringar ska staten få kommuner att acceptera en i grunden destruktiv invandringspolitik. Detta skapar en kaosartad situation med brist på skolplatser vårdplatser, en ökad kriminalitet och skenande kostnader för försörjningsstöd och utökad välfärdsservice. Det finns ingen anledning till varför kommuner ska behöva ta konsekvenserna av en dålig politik som fattas på nationell nivå. Den rimliga arbetsordningen är att staten har huvudansvaret för att ta itu med den situation som råder. I vårt har vi inga asylsökande vid gränsen då det med våra regler skulle vara lönlöst att på egen hand ta sig hit då de som kommer hit korsat ett annat säkert land. För det fallet att en tillfällig krissituation skulle uppstå i vårt närområde är det dock viktigt att strukturen finns på plats enligt principen om att hjälpa till på plats. vill se ett statligt mottagandecenter med en rimlig kapacitet för att där husera och processa tillfälliga flyktingar från främst närområdet. Detta mottagandecenter ska även kunna utnyttjas för de fall andra typer av katastrofsituationer uppstår, och skulle kunna drivas i regi av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). Det ska finnas ett fungerande boende samt en plan för hur dessa flyktingar på antingen kan återvända eller få ett mer permanent boende. Vi ser i detta scenario inget behov av en dagpenning eller andra ekonomiska ersättningar då staten står för kost, logi och därtill motsvarande. 3.8.1 Nej till vinster i invandringsindustrin inställning till vinster i välfärden är att det bör vara tillåtet med vissa begränsningar som rör hur vinstuttaget beskattas och att den kvalité som erbjuds ligger minst i paritet med den som erbjuds av liknande kommunala verksamheter. När det kommer till den verksamhet som berör det som kan kallas för ”invandringsindustrin” intar vi ett annat förhållningssätt. Det kan inte ses som försvarbart att enskilda individer ska berika sig på vad som i grunden är en destruktiv och ohållbar verksamhet. motsätter sig att denna typ av industri ens ska existera; i vårt finns det inget som ens kan liknas vid nu rådande ordning. Vi motsätter oss med kraft alla försöka att privatisera och kommersialisera denna industri. Det som skett fram tills nu är en synnerligen omoralisk form av ocker som privata aktörer tillåtits bedriva gentemot svenska staten. Denna ockerverksamhet ska och kommer obönhörligen att upphöra. 4 AVVISNING OCH ÅTERVANDRING Tiggeriproblematiken är stor och växande. Människor störs, oroas och påverkas negativt av tiggarna och de kåkstäder som blir allt vanligare i och kring våra samhällen.