mot · H40248 · 2016-09-21 00:00:00 — 4.2Ett mer enat FN 4.3Ett starkare civilsamhälle i FN 4.4Fler svenskar i FN 4.5Ett mer jämställt FN 5.3Öka andelen obundna anslag 5.4Ett öppnare och mer transparent FN 5.5Valet av ny generalsekreterare 6.1Återupprätta respekten för folkrätten 6.3Tidig varning och respons 6.4Agendan för kvinnor, fred och säkerhet 6.5Stoppa övergrepp av FN-personal 8.1Ökat stöd till MR-arbetet 8.4Öka resurserna för övervakningskommittéerna 8.5Stärk arbetet för SRHR 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på en svensk FN-strategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt bör verka för att motverka splittring och låsningar inom FN-systemet för att FN ska bli en mer enad och handlingskraftig organisation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att stärka civilsamhällets roll inom och insyn i FN-systemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att fler svenskar gör karriär inom FN-systemet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att förbättra arbetsvillkoren för kvinnor inom FN-systemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för en reformering av säkerhetsrådet i syfte att avveckla vetorätten och öka antalet medlemmar så att det bättre representerar världens befolkning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att de permanenta medlemmarna i säkerhetsrådet avstår från att använda sin vetorätt vid insatser för att förhindra folkmord, krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att valet till de roterande platserna i säkerhetsrådet reformeras så att det blir mer transparent, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom FN-systemet bör verka för att generalförsamlingens roll ska stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att fler länder ökar sitt kärnstöd till FN:s arbete, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen alltid bör verka för en ökad transparens inom FN och genomgående redovisa ställningstaganden offentligt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att valet av ny generalsekreterare sker på ett öppet och tydligt sätt och att det blir ett verkligt val för generalförsamlingen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör arbeta för att nästa generalsekreterare blir en kvinna, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör arbeta för att återupprätta respekten för folkrätten och stärka de institutioner som är satta att försvara den och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att den förebyggande komponenten i skyldighet att skydda utvecklas och stärks och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att återuppbyggnadskomponenten i skyldighet att skydda stärks och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör driva på för att FN utvecklar sitt arbete för tidig varning och respons vid väpnade konflikter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som medlem av säkerhetsrådet bör verka för att resolution om kvinnor, fred och säkerhet får genomslag i samtliga resolutioner som säkerhetsrådet behandlar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att de stater som bidrar med personal till FN:s fredsbevarande insatser antar nationella handlingsplaner för resolution och ge stöd till detta arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att reformera de fredsbevarande insatserna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta för att understödja och förstärka arbetet med One UN och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för en fördubbling av FN:s resurser till den samlade människorättsverksamheten som koordineras av högkommissariens kontor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för en reformering av arbetsform och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör arbeta aktivt för att stater som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna inte ska väljas in i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att en särskild rapporteringsskyldighet till FN:s MR-högkommissarie införs för landsamordnarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att stärka högkommissariens oberoende och ge de opolitiska övervakningskommittéerna ökade resurser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att övervakningskommittéerna ges resurser att utföra sitt granskningsarbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för ett ökat stöd till SRHR inom FN:s humanitära insatser och tillkännager detta för regeringen. FN skapades i spåren av i syfte att rädda kommande generationer undan krigets gissel. En gemensam global säkerhetsarkitektur skulle en gång för alla sätta stopp för storskaliga konflikter mellan världens länder. Steg för steg har världsorganisationen kommit att utvecklas till något betydligt större och bedriver verksamhet inom allt från internationell handel, luft- och sjöfartsreglering till fattigdomsbekämpning och mänskliga rättigheter samt miljö- och klimatfrågor. FN är den enda organisationen där i stort sett alla världens länder är medlemmar. Det ger stor potential men det innebär också stora utmaningar. Vitt skilda politiska system, traditioner och intressen gör att medlemsländerna ofta har svårt att komma överens. Nationella geo- och säkerhetspolitiska överväganden ställs mot varandra och spänningar mellan länder och regioner tydliggörs i FN. har en unik roll och ställning i världen. Trots organisationens brister och tillkortakommanden måste vi inse att det inte finns någon annan organisation eller arena som kan ersätta FN. Det finns därför inget alternativ till att arbeta för att reformera, stärka och utveckla FN. De senaste decenniernas ansträngningar för att minska fattigdomen i världen, främja mänskliga rättigheter och motverka krig och väpnade konflikter har i ett historiskt perspektiv varit enastående framgångsrika. Arbetet med milleniemålen har på många sätt varit en framgång och förändrat vardagen för miljoner kvinnor och män världen över. FN har haft och har en central roll i detta arbete. är det uppenbart att det inte saknas globala utmaningar. Väpnade konflikter, klimatförändringar, terrorism och organiserad brottslighet utgör alltjämt hot mot utveckling i stora delar av världen. Medan många utvecklingsländer är på god väg att resa sig ur fattigdom har andra fastnat i en negativ spiral av våldsamma konflikter, svaga samhällsinstitutioner, maktmissbruk och fattigdom. Nio av tio konflikter blossar upp igen efter att de avslutats. Medan förmågan att förhandla fram fred har förbättrats återstår alltjämt brister i arbetet med att säkra långsiktig fred. FN är alltjämt den enda världsomspännande organisation som kan utveckla ett alternativ till den internationella ordning där militär och ekonomisk styrka är avgörande. Men för att en ny, internationell rättsordning, grundad på hållbar utveckling, solidarisk fördelning av jordens resurser, rättvis handel, demokrati och mänskliga rättigheter, ska kunna förverkligas måste FN demokratiseras och stormakternas dominerande ställning brytas. måste stärkas på bekostnad av säkerhetsrådet. gjordes flera framsteg inom FN-systemet, bl.a. antagandet av de nya hållbarhetsmålen i Agenda och klimatmötet i . Men även överenskommelsen Action Agenda om utvecklingsfinansiering och där ett nytt ramverk för katastrofriskreducering antogs utgör framgångar . Sammantaget lägger dessa framsteg grunden för en utvecklingsagenda som kan föra världen framåt på ett mer hållbart sätt. har också FN-systemet, som tidigare ofta kritiserats för bristen på transparens, blivit mer öppet. Inte minst i processen med framtagandet av Agenda 2030 och den nu pågående processen med att utse en ny generalsekreterare. Framstegen inom FN och den ökade öppenheten väcker förhoppningar om ett mer effektivt världssamfund bättre rustat att möta dagens och framtidens utmaningar. har som långvarig FN-vän, stor givare till FN-systemet och med säkerhetsrådsplatsen –2018 en viktig roll att spela i att utveckla och stärka organisationen. Förtroendet för FN bland befolkning är relativt stort och flera svenskar har haft framträdande roller inom FN-systemet, från till , och . Vårt starka stöd och vår höga tilltro till FN får dock aldrig vara villkorslös. Brister ska påtalas och kritik framföras. I kraft av vår goda relation till FN-systemet har vi både ett särskilt ansvar för organisationens utveckling och goda möjligheter att påverka den. Det finns utrymme för att ta en mer framträdande roll inom FN-systemet. FN:s verksamhet är omfattande och berör kompetenser som spänner över samtliga departement. För att säkerställa att talar med en enad röst i FN och att vår politik får maximalt genomslag bör en FN-strategi utarbetas. En svensk FN-strategi bör lyfta upp de stora utmaningarna för FN-systemet och fokusera på att hantera de brister som finns inom systemet. Flera av de områdena behandlas nedan i denna motion. Civilsamhället bör ha en framträdande och central roll i framtagandet av en FN-strategi. En FN-strategi bör också kommuniceras tydligt för att kunna skapa en större offentlig diskussion och folklig debatt om FN och roll i världsorganisationen. har olika strategier för arbetet inom olika FN-organ. Dessa strategier bör inkorporeras i en samlad FN-strategi som både innehåller politiska prioriteringar och tydligt deklarerar hur ambitioner inom FN ska nås. har redan en FN-strategi. Lärdomar från deras framtagande av och arbete med strategin bör användas vid utarbetandet av en svensk FN-strategi. Regeringen bör återkomma till med förslag på en svensk FN-strategi. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.2 Ett mer enat FN Världen har blivit betydligt mer polariserad , FN likaså. Alltför ofta har oenighet mellan länder och regioner skapat låsningar och blockerat viktiga beslut och nödvändiga reformer av FN-systemet. beslut att kringgå FN och folkrätten vid anfallen mot och 2003 skapade konflikter som fortfarande i delar lever kvar i FN-systemet. Den Nato-ledda insatsen i och annektering av har ytterligare underblåst konflikter och låsningar. Motsättningarna inom FN har tydligt bidragit till att FN bl.a. misslyckats med att aktivt agera under kriget i . Under en rad år har FN blivit alltmer splittrat i frågor som rör kvinnors, flickors och hbtq-personers rättigheter. Det finns och har länge funnits en klyfta mellan de rikaste länderna inom FN-systemet och G77 (som samlar utvecklingsländerna inom FN) som blir tydlig i diskussioner om bl.a. bistånd, handel och klimatförändringar. Ofta är generalförsamlingen och de olika organen splittrade mellan dessa grupperingar, vilket skapar onödiga spänningar och misstro inom systemet. Historiskt har ofta spelat rollen som medlare och brobyggare inom FN, inte minst mellan G77-länderna och västländerna. Under och 60-, konflikter runt frågor om avkolonialisering, apartheid och nedrustning spelade ofta en central roll. Ska FN enas och bli mer handlingskraftigt krävs bl.a. en reformering av säkerhetsrådet, att generalförsamlingen får en förstärkt position och att respekten för folkrätten återupprättas. Men kan också spela en viktig roll. Att vårt land är militärt alliansfritt och fortfarande åtnjuter ett stort förtroende för vårt arbete för avkolonialisering, nedrustning och fred ger oss en på många sätt unik position. bör aktivt verka för att motverka splittring och låsningar inom FN-systemet för att FN ska bli en mer enad och handlingskraftig organisation. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.3 Ett starkare civilsamhälle i FN Civilsamhället spelar en viktig roll som vakthund och förmedlare av information inom FN-systemet. Genom att bevaka de beslut som tas, samt informera FN och dess medlemsstater om utvecklingen runt om i världen, och allmänheten om vad som sker i FN har civilsamhället många viktiga roller att fylla. har en tradition av nära samarbete med det globala civilsamhället och att inkludera svenska civilsamhällesorganisationer i de svenska delegationerna till olika FN-möten. Det finns också de som vill begränsa civilsamhällets insyn och deltagande i FN-systemet. Det vore en olycklig utveckling, som vi har sett oroväckande exempel på . I samband med om hiv/aids i 8–utestängdes ett 20-tal organisationer, framför allt från hbtq-rörelsen, från deltagande. Civilsamhällets deltagande i FN:s högnivåmöten behandlas inom generalförsamlingen där medlemsstaterna får ta ställning till en lista över organisationer. I praktiken har varje medlemsstat nästintill vetorätt när det gäller det civila samhällets deltagande och behöver inte ange något skäl för att kräva att en enskild organisation ska utestängas. Denna ordning måste reformeras för att säkerställa civilsamhällets deltagande vid FN-möten och inom systemet i sin helhet. bör verka för att stärka civilsamhällets roll inom och insyn i FN-systemet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.4 Fler svenskar i FN Trots framskjutna roll som både FN-vän och stor bidragsgivare återfinns relativt få svenskar inom FN-systemet. Att svenskar gör karriär inom FN-systemet berikar både och FN. En anledning till den relativa underrepresentationen av svenskar inom FN-systemet kan vara de ur svensk synvinkel dåliga arbetsvillkoren. Den naturliga ingången för svenskar i FN-systemet är JPO-programmen (Junior Professional Officer), som vänder sig till människor . Eftersom det handlar om människor i en ålder då många skaffar barn finns en uppenbar risk att begränsad rätt till föräldraledighet, semester och bristande möjligheter till tillräcklig barnomsorg avskräcker. Ett sätt att stärka svensk representation inom FN-systemet skulle kunna vara att verka för att anställningsvillkoren inom FN underlättar familjeliv, och tar hänsyn till olika typer av familjer. Det skulle dessutom förbättra situationen för många redan anställda inom FN-systemet. Det krävs också en tydlig politisk vilja för att öka antalet svenskar inom FN-systemet. Det måste bli lättare att gå från ett arbete vid en svensk myndighet eller och erfarenhet från FN måste betraktas som en merit. Det krävs ett välfungerade samarbete runt rekryteringsfrågor mellan FN-organen, UD och Sida. Det finns goda exempel. kommer 2016 att mer än dubblera antalet svenskar som man skickar på FN-uppdrag jämfört med tack vare ett medvetet arbete. Regeringen bör verka för att fler svenskar gör karriär inom FN-systemet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 4.5 Ett mer jämställt FN Bland de 15 ambassadörerna i finns en kvinna, ambassadör. I generalförsamlingen sitter det kvinnor på 37 av de 193 platserna. FN-systemet har länge kämpat med bristande jämställdhet och snedvriden representation utifrån kön. En jämnare representation löser inte bristen på jämställdhet, men de uppmärksammade sexuella trakasserierna och övergreppen av fredsbevarande FN-trupper samt oförmågan att hantera frågor om SRHR vittnar om en världsorganisation där männens perspektiv dominerar. Ett hinder för en mer jämställd representation är arbetsvillkoren. är ett föregångsland när det gäller kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Dessa kunskaper och erfarenheter bör använda i arbetet med att utveckla FN till en mer jämställd organisation och göra ökad representation av kvinnor till en prioriterad fråga i sitt FN-arbete. bör verka för förbättrade arbetsvillkor för kvinnor inom FN-systemet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. väljs en ny generalsekreterare, som tillträder 2017. Även om en stor del av processen kvarstår står det redan nu klart att det kommer att ske genom en historiskt öppen process. Om valet av ny generalsekreterare också medför en ny kultur av öppenhet inom världsorganisationen och lägger grunden för reformer mot ett mer demokratiskt FN återstår att se. När tar plats i säkerhetsrådet , då som ordförande under årets första månad, finns goda förutsättningar för att förnya FN. En sådan förnyelse bör innebära att generalförsamlingens roll förstärks som centrum i ett system där alla världens nationer deltar som jämlikar. måste utvidgas och demokratiseras, och vetorätten och de permanenta medlemskapen avskaffas. främsta uppgift är att värna internationell fred och säkerhet. Vetorätten för de fem permanenta rådsmedlemmarna är, trots minskad användning , ett hinder i detta arbete. Alltför ofta används vetot för att skydda egenintressen, vilket leder till ökat lidande och ett svagare FN. sammansättning speglar världen som den såg ut i slutet av . Att säkerhetsrådet reformeras för att passa dagens värld är av stor vikt, liksom att vetorätten inte missbrukas så att den utgör ett hinder för mänsklig säkerhet. vill se en demokratisering av säkerhetsrådet. bör vetorätten och systemet med permanenta medlemmar avskaffas och i samband med det bör rådet utvidgas så att det bättre representerar världens befolkning. bör verka för en reformering av säkerhetsrådet i syfte att avveckla vetorätten och öka antalet medlemmar så att det bättre representerar världens befolkning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Eftersom de fem permanenta medlemmarna i säkerhetsrådet har vetorätt vid varje förändring är det uppenbart att en genomgripande reformering av FN och säkerhetsrådet kommer att vara svår. Det är viktigt att försöka hitta vägar framåt och driva på reformer inom dagens system. Att begränsa möjligheten att använda vetorätten inom vissa områden är en väg, att öka pressen på, och konsekvenserna för, stater som missbrukar vetorätten är en annan. Alla ekonomiska, politiska och diplomatiska medel bör övervägas. , som FN firade , lanserade en uppförandekod för att göra säkerhetsrådet mer handlingskraftigt när det gäller att stoppa folkmord och förhindra att brott mot mänskligheten begås. Uppförandekoden innebär att stater förbinder sig att inte använda sig av vetorätten eller på annat sätt förhindra en insats av säkerhetsrådet som kan stoppa ett folkmord eller ett brott mot mänskligheten. I skrivande stund har 111 stater skrivit under koden, bland dem samt de permanenta säkerhetsrådsmedlemmarna och . välkomnar att har skrivit under koden, men anser att vi kan gå längre. har inte , och ställt sig bakom koden. bör verka för att de permanenta medlemmarna i säkerhetsrådet avstår från att använda sin vetorätt vid insatser för att förhindra folkmord, krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Valet av de roterande platserna i säkerhetsrådet görs av generalförsamlingens medlemsstaters FN-ambassadörer utan insyn. Detta förfarande gör att mycket makt hamnar i händerna på dessa ambassadörer som därmed kan utsättas för påtryckningar och mutförsök. Det ger också mindre legitimitet till de valda länderna än om det hade varit medlemsstaternas regeringar som gjort valen och redovisat dem öppet. Den bristande transparensen skapar onödiga misstankar om oegentligheter. Regeringen bör verka för att valet till de roterande platserna i säkerhetsrådet reformeras så att det blir mer transparent. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.2 Stärk generalförsamlingens position Generalförsamlingen är FN:s centrala huvudorgan och fattar beslut om FN:s årliga arbete. Alla FN:s 193 medlemsländer är representerade och har en röst vardera. Det görs alltså ingen skillnad mellan små och stora eller fattiga och rika stater. Generalförsamlingen är därmed FN:s mest demokratiska organ, med störst legitimitet. då säkerhetsrådet varit handlingsförlamat p.g.a. att någon av de permanenta medlemmarna har använt sin vetorätt har generalförsamlingen kunnat agera. antog generalförsamlingen resolution 68/262 som en reaktion på annektering av . Resolutionen stöddes av 100 medlemsstater och bekräftade FN:s erkännande av som en del av . På grund av vetorätt hade ett liknande uttalande aldrig kunnat antas av säkerhetsrådet. Efter att säkerhetsrådet blockerat ansökan om medlemskap i vände sig palestinierna till generalförsamlingen och beviljades observatörsstatus i världsorganisationen. Dessa exempel visar att generalförsamlingen kan spela en viktig roll när säkerhetsrådet är låst, men organets befogenheter är begränsade. anser att generalförsamlingen borde ha en mer framskjuten roll inom FN-systemet. Regeringen bör inom FN-systemet verka för att generalförsamlingens roll ska stärkas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.3 Öka andelen obundna anslag Medlemsstaterna bidrar ekonomiskt till FN:s olika verksamhetsområden. har flera fonder och program fått mindre pengar till kärnverksamheten då medlemsländerna i stället tenderat att öronmärka bidrag till utvalda projekt eller länder där givaren har nationella intressen. Det försvårar FN-organens långsiktiga insatser för social och ekonomisk utveckling. hade UNDP (för global utveckling) exempelvis till sin kärnverksamhet och omkring fyra gånger så mycket till öronmärkta projekt. Trenden att villkora stödet till FN genom öronmärkta projekt behöver vändas. Kärnstödet behövs för att FN-organens verksamhet ska kunna bedrivas långsiktigt och effektivt. Kärnstöd är dessutom mer demokratiskt då organens beslutfattande församlingar styr över budgetar i stället för de länder som betalar mest. Finansieringen av FN:s verksamhet bör reformeras för att gynna kärnstödet. Differentierade overhead-kostnader för givarländerna skulle kunna vara en väg framåt. har som ett av få länder fortsatt att ge ett betydande kärnstöd till flera av FN-organen och lyfts ofta fram som en positiv förebild för finansiering av FN-organen. bör verka för att fler länder ökar sitt kärnstöd till FN:s arbete. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 5.4 Ett öppnare och mer transparent FN FN har ofta fått kritik för att vara stängt och svårtillgängligt. har flera framsteg gjorts, inte minst i framtagandet av Agenda 2030 och den pågående processen med att utse en ny generalsekreterare. Men det finns fortfarande mycket kvar att förbättra, inte minst inom säkerhetsrådet. Den bristande insynen i FN-systemet är ett hinder för det civila samhällets möjligheter att bevaka organisationens arbete, de beslut som tas samt kunna påverka processer innan det är . Bristerna handlar både om tillträde till förhandlingsrum och dokument, men också otydliga och snäva tidsramar som gör att förhandlingsdokument offentliggörs med alltför kort varsel. har länge varit en förkämpe för ökad transparens och förra gången vi hade en plats i säkerhetsrådet var vi ett föredöme i detta avseende.