mot · H4023494 · 2016-10-05 00:00:00 — behöver ett nytt ledarskap. Trots att vi befinner oss i en högkonjunktur, där fler jobb borde växa fram och sysselsättningen stiga, ökar tudelningen i samhället. Tudelningen finns mellan unga och äldre, mellan högutbildade och de som saknar gymnasieexamen samt mellan inrikes och utrikes födda. Tudelningen är också regional. som vissa orter växer och utvecklas har många mindre orter drabbats av neddragningar i globaliseringens, finanskrisens och lågkonjunkturens spår. Regeringen har valt att föra en politik där underskotten ökar, trots att det är i goda tider som vi borde bygga skyddsvallar inför framtida lågkonjunkturer. De åtgärder som regeringen finansierar med dessa lånade pengar har, enligt regeringens egna expertmyndigheter, en obefintlig eller negativ effekt på arbetsmarknaden. Det är inte en ansvarsfull politik. budgetmotion stakar ut en annan riktning för . Följande frågor prioriteras särskilt: Finanspolitiken måste i goda tider skapa skyddsvallar inför en framtida nedgång, men istället för att göra det väljer den sittande regeringen att låta statsfinanserna gå med underskott. föreslår istället en budget som är i balans och når överskott åren därefter. Vi sparar mer än regeringen . Trots högkonjunkturen växer gapet mellan inrikes och utrikes födda och mellan hög- och lågutbildade. Fler enkla jobb måste skapas för att de som står utanför ska kunna komma i arbete. Inte minst är det viktigt för att snabbt integrera de många nyanlända. För detta krävs sänkta skatter på att anställa, reformer av arbetsmarknaden och minskade regleringar. Tryggheten måste också öka i hela landet med fler poliser och det förebyggande arbetet stärkas för att tudelningen ska brytas. Därtill behöver kommunsektorn stärkas och fler satsningar göras på fler jobb och företag. måste återta ledningen i den gröna omställningen. Våra klimatutsläpp har slutat minska och arbetet för en giftfri vardag behöver accelereras. För detta krävs kraftfulla styrmedel där förorenaren betalar och där intäkterna från miljöskatter finansierar sänkt skatt på arbete i en grön skatteväxling. Högkonjunkturen ger oss en unik chans att bygga svensk ekonomi stark, att genomföra strukturreformer för att bredda tillväxten och jobbskapandet till fler och att ta nästa steg i klimatomställningen. Regeringen har visat sig oförmögen att hantera dessa utmaningar. Det är uppenbart att det behövs ett nytt ledarskap för . 3 Förslag till riksdagsbeslut 4 behöver en ny reformagenda 5 Utsikter för svensk ekonomi 5.1 Långsam internationell återhämtning 5.2 Strukturella obalanser gör att utanförskapet biter sig fast 3.3 Risk för svagare utveckling än regeringens prognos 4 Regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 4.1 Risker för svensk ekonomi och statsfinanserna 4.2 Ekonomisk politik som minskar sysselsättning och arbetsutbud 4.3 Politik som slår mot svensk konkurrenskraft 5 Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken 5.1 Risk för ett växande utanförskap kräver ny ekonomisk politik 5.2 Ansvar för svensk ekonomi och hållbara offentliga finanser 5.3 Fler i arbete genom stärkta drivkrafter och sänkta trösklar in på arbetsmarknaden 5.4 Goda förutsättningar för fler och växande företag 5.5 En hållbar utveckling för framtiden 5.6 En trygg och tillgänglig välfärd 6 inriktning för den ekonomiska politiken: Nytt ledarskap för med kraftfulla reformer Bakgrund: Svensk arbetsmarknad Tudelningen − så ser den ut 7.3 Fler företag − fler jobb Lättare att bygga upp företag 7.4 Arbetsmarknadspolitik med fokus på jobb Färre och enklare arbetsmarknadspolitiska program 7.5 En trygg och flexibel arbetsrätt 7.6 Ökat jobbfokus i arbetslöshetsförsäkringen Arbetslöshetsförsäkringens effekt på arbetsmarknaden Trygghet och drivkrafter för jobb − en ny modell för arbetslöshetsförsäkringen Ändrad definition av lämpligt arbete 7.7 En trygg arbetsmiljö 7.8 Det ska löna sig att arbeta Sänkt skatt för äldre som arbetar 7.9 jobbförslag för utsatta grupper 8 Miljö och klimat Minskade utsläpp från transportsektorn Mikroproduktion av förnybar el 8.3 En giftfri vardag Ökad kontroll av importerade varor Kartläggning av gifter i människors vardag Reach och farliga kemikalier i varor Kortare handläggningstider hos Kemikalieinspektionen 8.3 Levande hav och vatten 9 Världens modernaste landsbygd och grönaste städer 9.2 Världens modernaste landsbygd Ett bondepaket för fler jobb och ökad konkurrenskraft Civilsamhällessatsning i hela landet Tillgång till kommersiell service Nära och kostnadseffektiva myndigheter Från riktade till generella statsbidrag 9.3 Världens grönaste städer 10 Migration och integration 10.1 En ansvarsfull migrationspolitik Fortsatt ansvar för svensk migrationspolitik EU - behov av ökat samarbete 10.2 Höjd kompetens för fler jobb Stärkt utbildning för nyanlända barn Fler lärare i skolan 10.3 Sänkta trösklar för fler jobb Effektivare och billigare boende Lägre och mer jobbfokuserade ersättningar Ökat inslag av arbetsbaserade välfärdsförmåner för nyanlända Etableringsansvar till kommuner och civilsamhälle Snabbare utredningar av ensamkommande barn 10.6 Civilsamhällets roll för bättre integration Idrotts- och friluftsrörelsen och samlingslokaler 11 Trygghet i hela landet 11.1 Rättsväsende och rättsstat 11.2 Brottsoffret i centrum 11.3 Brottsprevention och vardagsbrott Fler poliser närmare människor 2 000 nya poliser Inrätta en nationell polisreserv 11.6 Brottsförebyggande, trygga stadsmiljöer och civilsamhället 11.7 Bekämpande av inhemsk och utländsk terrorism Hindra att offentliga medel går till organisationer som sprider våldsbejakande budskap Kriminalisera samröre med terrororganisationer Kriminalisera stödjande av terror 12 En bättre bostadsmarknad Mer mark och mindre väntan Nej till ineffektiva subventioner Stärk det lokala inflytandet med förändrat strandskydd 12.2 Bättre utnyttjande av det befintliga beståndet 12.3 Säkrad finansiell stabilitet 13 Färre sjukskrivningar och fler i arbete 13.1 Snabbare väg tillbaka till arbete 13.2 Enklare att byta jobb Provjobba med bibehållen sjukersättning Studiestöd i stället för aktivitetsersättning 14.1 Utbildning till jobb Studiers koppling till arbetsmarknaden 14.2 Fler och bättre lärare Högpresterande studenter rekryteras till läraryrket Högre status kräver högre löner 14.3 Grund- och gymnasieskolan Extern rättning av nationella prov 14.4 Hög kvalitet i förskolan 14.5 Fjärrundervisning och digitalisering Digitala hjälpmedel i klassrummet Utöka möjligheterna med fjärrundervisning Tillgängliggör valfrihet för fler Fokus på kvalitet och samverkan Flexiblare studiemedelssystem och bättre koppling till arbetsmarknaden för fler i jobb 15 Vård och omsorg Kvalitetskrav − inte vinstbegränsning 15.2 Välfärd i hela landet 15.3 Vård och omsorg ”En dörr in” 16.1 Ökat jobb- och jämställdhetsfokus i föräldraförsäkringen Nej till höjd grundnivå En mer jämställd föräldraförsäkring 16.2 Kvinnors företagande och karriärmöjligheter 16.3 Brott och våld mot kvinnor 17 Försvars- och säkerhetspolitik 17.1 Det förändrade säkerhetsläget Frivilliga försvarsorganisationer som del av krisberedskapen 17.3 En aktiv utrikespolitik EU − ett viktigt verktyg 17.4 En modern biståndspolitik Satsning på UNHCR och katastrofbistånd Prioritering och effektivitet i biståndet Kulturpolitik för hela landet Bättre förutsättningar för civilsamhället Mediebevakning i hela landet Avskaffat avdrag för övriga utgifter Höjda förseningsavgifter enligt skatteförfarandelagen Höjd skatt på kommersiella lokaler Sänkt skatt på datacenter Preliminär avvisning av införandet av uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen 19.2 Inkomstförändringar i budgetmotion 20.1 Utgiftsområde 1: 20.2 Utgiftsområde 2: Samhällsekonomi och finansförvaltning 20.3 Utgiftsområde 3: Skatt, tull och exekution 20.4 Utgiftsområde 4: Rättsväsendet 20.5 Utgiftsområde 5: Internationell samverkan 20.6 Utgiftsområde 6: Försvar och samhällets krisberedskap 20.7 Utgiftsområde 7: Internationellt bistånd 20.8 Utgiftsområde 8: Migration 20.9 Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorg 20.10 Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 20.11 Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vid ålderdom 20.12 Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet för familjer och barn 20.13 Utgiftsområde 13: Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 20.14 Utgiftsområde 14: Arbetsmarknad och arbetsliv 20.15 Utgiftsområde 15: Studiestöd 20.16 Utgiftsområde 16: Utbildning och universitetsforskning 20.17 Utgiftsområde 17: Kultur, medier, trossamfund och fritid 20.18 Utgiftsområde 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 20.19 Utgiftsområde 19: Regional tillväxt 20.20 Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvård 20.21 Utgiftsområde 21: Energi 20.22 Utgiftsområde 22: Kommunikationer 20.23 Utgiftsområde 23: Areella näringar, landsbygd och livsmedel 20.24 Utgiftsområde 24: Näringsliv 20.25 Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommuner 20.26 Utgiftsområde 26: Statsskuldsräntor m.m. 20.27 Utgiftsområde 27: Avgiften till Europeiska unionen 21 Den offentliga sektorns finanser 3 Förslag till riksdagsbeslut godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget enligt förslaget i kapitel 21. godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt förslaget i kapitel 19 i motionen och tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning. godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget för åren 2018 och framåt i enlighet med förslaget i kapitel 19 som riktlinje för regeringens budgetarbete. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i kapitel 20. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden och framåt enligt förslaget i kapitel 20 som riktlinje för regeringens budgetarbete. godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till 300 . 4 behöver en ny reformagenda står inför en period med stora reformbehov. En ökad tudelning av arbetsmarknaden stänger svaga grupper ute. Främst utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning har mycket svårt att få ett första jobb, och i många fall leder de höga trösklarna in på arbetsmarknaden till ett långvarigt utanförskap. En utbredd bostadsbrist runtom i landet försvårar för människor att flytta till jobben och företagens möjlighet att rekrytera. Skolresultaten och kunskapsnivån i den svenska skolan är fortsatt otillräckliga. Många bostadsområden runtom i präglas av segregation, otrygghet och utanförskap. behöver stora grupper nyanlända etableras i och på den svenska arbetsmarknaden. Reformbehovet är påtagligt. Det ställer krav på politiskt ledarskap. Det krävs kraftfulla jobb- och integrationsinsatser, ökat bostadsbyggande och reformer för att stärka konkurrenskraft . saknar det politiska ledarskap och den handlingskraft som krävs för att ta sig an utmaningar. Avsaknaden av konkreta reformer för jobb och integration samt en ovilja att se problemen med utanförskap och för få vägar till arbetsmarknaden präglar regeringens politik. Vallöften har brutits, olika besked om regeringens inriktning har getts och en stor osäkerhet har skapats på en rad områden. Samtliga av regeringens egna expertmyndigheter gör bedömningen att regeringens politik har en obefintlig eller negativ effekt på sysselsättningen. är på väg åt fel håll. klarade finanskrisen bättre än de flesta andra länder. Mer än 300 000 nya jobb skapades under alliansregeringen. Nya företag kunde startas. Människor fick behålla mer av sin egen lön. Skolan började fokusera på kunskap igen. Välfärden stärktes med mer än i fasta priser, som de egna möjligheterna att välja och påverka ökade. miljö- och klimatarbete stärktes. är det tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. Alltför många står utanför arbetsmarknaden, ofta är det personer med bristande utbildning eller utrikes födda. En stor andel elever lämnar utan fullständiga betyg. Det finns fortsatt brister i sjukvård och omsorg. Migrations- och integrationsutmaningen växer. Miljö- och klimatutmaningarna kräver kraftfulla och effektiva svar. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. behöver en ny reformagenda. Alliansen sätter människan i centrum. Vår politik syftar till att bygga ett samhälle som tar tillvara varje människas förmåga och som skapar möjlighet för människor att själva bestämma över sitt liv och sin vardag. Där alla får förutsättningar att växa och skapa, och där vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Det är kärnan i Alliansens politik. Alliansen har en gemensam väg framåt för . Den är grunden för de nya förslag allianspartierna presenterar och den reformagenda som vi kommer lägga fram inför nästa val. Vi tar ansvar för den ekonomiska politiken och hållbarheten i de offentliga finanserna. Vi lägger förslag för att fler jobb ska växa fram och integrationen ska fungera bättre. Fler jobb är grunden för en stark ekonomi och för att vi fortsatt ska ha en hög kvalitet i välfärden. Vi kommer prioritera viktiga investeringar för att stärka svensk konkurrenskraft, med mer kunskap i skolan och bättre och utbyggd infrastruktur för att knyta ihop hela vårt land och minska miljö- och klimatpåverkan. Och vi kommer värna och utveckla välfärdens kärnverksamheter för att möta de krav på kvalitet, tillgänglighet och valfrihet som alla svenskar kan förvänta sig av skolan, vården och omsorgen. Med de alliansgemensamma riktlinjerna för den ekonomiska politiken som grund formar våra prioriteringar för budgetpolitiken 2017. I denna budgetmotion föreslås viktiga strukturreformer för att på allvar bryta tudelningen i samhället och på arbetsmarknaden. Dessa reformer underlättar för små och växande företag att skapa jobb och ökar tryggheten i hela landet. Förslagen är ansvarsfullt finansierade, bland annat genom en kraftfull grön skatteväxling som ger resultat för miljön och bidrar till en giftfri vardag. Sammantaget leder förslagen i denna motion till fler jobb i hela landet, en snabbare klimatomställning och en budget i balans. Det är de viktiga strukturreformer och det nya ledarskap som behöver. 5 Utsikter för svensk ekonomi befinner sig i en ur flera aspekter ovanlig konjunkturuppgång. av ihållande lågkonjunktur bedöms ekonomi gå in i en högkonjunktur 2016. Men präglas arbetsmarknaden av en tudelning där en allt större andel arbetslösa står allt längre från arbetsmarknaden. Dessutom ska många nyanlända etableras i , vilket riskerar att förstärka tudelningen. Trots högkonjunktur och en påtaglig arbetskraftsbrist är arbetslösheten fortsatt hög i många grupper och förväntas som helhet vända upp . dämpas BNP-tillväxten på grund av den ökande arbetskraftsbristen. Den internationella efterfrågan på svenska exportmarknader är också svag jämfört med tidigare konjunkturuppgångar. Återhämtningen i omvärlden går långsamt, och riskerna för en svagare utveckling dominerar. För att stärka tillväxtutsikterna globalt krävs att både avancerade ekonomier och tillväxtekonomier genomför strukturreformer som stärker produktiviteten och tillväxten på medellång sikt. är det viktigt att EU-länderna tillsammans med reducerar de politiska och ekonomiska risker som följer av förhandlingarna om utträde ur EU. För del krävs att strukturreformer genomförs med syfte att dels öka arbetsutbudet och stärka matchning och integration, dels främja investeringar och hushållens konsumtion. 5.1 Långsam internationell återhämtning Efter finanskrisen och den efterföljande globala lågkonjunkturen har den internationella återhämtningen präglats av stor osäkerhet och en förhållandevis långsam konjunkturuppgång. Sammantaget blev både 2015 och en svag period för såväl handel som industriproduktion. Den globala BNP-tillväxten noterade sin långsammaste utveckling och låg klart under det historiska genomsnittet. bedöms konjunkturuppgången fortsätta i långsam takt, om än med en något starkare utveckling. Tack vare ökade investeringar och en relativt stabil tillväxttakt i avancerade ekonomier samt en gradvis stabilisering i tillväxtekonomierna bedöms den globala tillväxttakten öka. Men återhämtningstakten är troligtvis fortsatt långsam och riskerna för en svagare internationell konjunkturutveckling än i huvudscenariot dominerar. För en liten exportberoende ekonomi som är det därmed sannolikt att exportmarknaderna inte heller fortsättningsvis kommer att bidra till återhämtningen i samma utsträckning som de gjort under tidigare konjunkturuppgångar. Sommarens folkomröstning och beslut i om att lämna EU (brexit) ökar den politiska, ekonomiska och institutionella osäkerheten i . Brexit överraskade marknaderna, med kraftigt fallande börser och räntor som följd. De sammantagna effekterna är fortfarande svåra att överblicka, i synnerhet som framtida förhållande till EU förblir oklart. bedömer att effekten på kort sikt främst påverkar genom minskade investeringar, medan euroområdets tillväxt minskar med ett par tiondels procentenheter. Effekten utanför bedöms bli liten. På är effekterna än mer osäkra - de är avhängiga hur eventuella förhandlingar om utträde fortgår och de politiska, ekonomiska och institutionella konsekvenser som följer utav det. Konjunkturåterhämtningen i de avancerade ekonomierna driver fortsatt den globala utvecklingen, men återhämtningen går långsamt. Trots resultatet i folkomröstningen i ligger de flesta förtroendeindikatorer i något över det historiska genomsnittet. Investeringar och konsumtion ökar i både och euroområdet, men uppgången i tillväxten drivs fortfarande främst av den amerikanska ekonomin. Trots att utvecklingen går åt rätt håll är återhämtningen sammantaget trög och enligt prognos normaliseras resursutnyttjandet först i som helhet. Återhämtningen bedöms av till exempel IMF som alltför långsam och organisationen efterlyser bland annat kraftfulla strukturreformer för att komma till rätta med den långsamma tillväxten i många . Diagram 1 BNP-tillväxt i avancerade ekonomier, prognos 2016 och 2017 Årlig tillväxttakt i procent (ej kalenderkorrigerad) Not: EZ står för eurozonen. Källa: Prop. 2016/17:1. Till skillnad från de avancerade ekonomierna har flera av de stora tillväxtekonomierna präglats av inbromsning . Detta påverkar svenska tillväxtmarknader med särskild tonvikt på industriproduktion och råvaror. Vissa tecken på ljusning finns, men osäkerheten är stor. befinner sig i en känslig omvandling från en investeringsdriven till en konsumtionsdriven ekonomi, vilket dämpar landets tillväxttakt. Efter oro på de kinesiska finansmarknaderna och osäkerhet kring om landets inbromsning resulterar i en hårdlandning finns nu tecken på att tillväxttakten närmar sig mer uthålliga nivåer. och har drabbats hårt av minskad efterfrågan på råvaror och recessionen fortsätter . bedöms lågkonjunkturen bottna ur och ekonomierna börja växa igen. är ett undantag bland de större tillväxtekonomierna. Landet har klarat att upprätthålla en tillväxttakt på , i linje med den historiska tillväxttakten. Diagram 2 BNP-tillväxt i tillväxtekonomier, prognos 2016 och 2017 Årlig tillväxttakt i procent Källa: IMF (2016). Världsmarknadsefterfrågan på svensk export bedöms växa långsammare än sitt historiska genomsnitt , vilket är i linje med den globala inbromsningen av handelsutvecklingen. förväntar sig att den svenska exportmarknaden växer med i genomsnitt 2016−2020. Det är en lägre ökningstakt än genomsnittet 1995−2015 som uppgår till . Diagram 3 BNP i världen och svensk exportmarknad Källa: (2016d). Sammanfattningsvis präglas den internationella återhämtningen fortsatt av både tröghet och osäkerhet. För att stärka tillväxtutsikterna krävs att både avancerade ekonomier och tillväxtekonomier genomför strukturreformer som stärker produktiviteten och tillväxten på medellång sikt. är det viktigt att EU-länderna tillsammans med reducerar de ökande politiska och ekonomiska riskerna som följer av utträde ur EU. För del är det av största vikt att, givet en långsam global återhämtning och en global trend mot svagare handelsutveckling, genomföra reformer med syfte att stärka svensk konkurrenskraft och öka svenska exportmarknadsandelar. 5.2 Strukturella obalanser gör att utanförskapet biter sig fast befinner sig i en ovanlig konjunkturuppgång. Efterfrågan i svensk ekonomi har stärkts och BNP-tillväxten bedöms uppgå till 2017. Det som skiljer denna konjunkturåterhämtning från andra är att präglas av strukturella obalanser på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. Arbetsmarknaden präglas av en tudelning där en allt större andel arbetslösa, till övervägande del bestående av utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning, står allt längre från arbetsmarknaden. Bostadsmarknaden präglas av bostadsbrist som skapar stora svårigheter att få en bostad där jobben finns. Obalanserna innebär att arbetslösheten vänder upp och utanförskapet biter sig fast trots att befinner sig i en högkonjunktur. Dessutom ser vi att BNP-tillväxten hålls tillbaka eftersom matchningen mellan arbetslösa och arbetsgivare fungerar dåligt. Behovet av reformer är stort. och Finanspolitiska rådets utvärderingar visar att regeringens politik oroväckande nog saknar effekt eller till och med förstärker problemen. Utsikterna för svensk ekonomi stärktes och BNP-tillväxten i uppgick jämfört med föregående år. Investeringarna har ökat i och varit en viktig drivkraft för tillväxten. Bostadsinvesteringar och näringslivets övriga investeringar har ökat snabbt. är hushållens efterfrågan fortsatt en central del i återhämtningen. av ökande disponibel inkomst, bland annat till följd av jobbskatteavdragen, samt låga räntor och en hög befolkningstillväxt leder till ökad efterfrågan hos hushållen och offentlig sektor. finns dock flera tecken på att utvecklingen dämpas. har tillväxten mattats av. I takt med att resursutnyttjandet stiger begränsas de lediga resurserna i ekonomin och tillväxten hålls tillbaka. Också investeringstakten mattas av då befinner sig längre fram i konjunkturcykeln. Det finns också tecken på att hushållens konsumtion hålls tillbaka av det låga förtroendet för svensk ekonomi som har bitit sig fast allt sedan regeringen tillträdde. Hushållens syn på den svenska ekonomin har varit pessimistisk allt sedan valet . har sparkvoten legat på historiskt höga nivåer trots återhämtningen. bedömer att den höga tillväxten fortsätter men minskar betydligt 2017. faller tillväxttakten i BNP per capita kraftigt. väntas BNP per capita växa med . Tillväxten i svensk ekonomi har drivits av flera samverkande faktorer. För det första har den, tack vare alliansregeringens strukturreformer och väl avvägda stabiliseringspolitik i samverkan med en i huvudsak expansiv penningpolitik, klarat den utdragna lågkonjunkturen bättre än många jämförbara länder. Arbetskraftsdeltagandet har upprätthållits och ökade jämfört med högkonjunkturåren 2001 och 2007. Hushållens disponibla inkomst har också ökat betydligt, med upprätthållen inhemsk konsumtion som följd. goda utgångsläge har därmed skapat förutsättningar för en stark och bred återhämtning. För det andra har svensk penningpolitik gradvis blivit mer expansiv . Denna expansiva penningpolitik, med låga eller negativa räntenivåer, förväntas ligga fast kommande år, vilket gör att kronan förblir svag och att efterfrågan stärks. Den expansiva inriktningen ligger fast trots att går in i en högkonjunktur och den konjunkturella arbetslösheten minskar. För det tredje har också finanspolitiken förskjutits i expansiv riktning till följd av regeringens ökade och ofinansierade utgifter. Med nuvarande högkonjunktur finns inga skäl att föra finanspolitiken i expansiv riktning.