ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4021963 · 2016-10-05 00:00:00 — Långsiktiga villkor för välfärdsföretagandet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska tillförsäkra långsiktigt uthålliga villkor för privat företagsamhet inom välfärdssektorn, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska utforma regelverk som inte diskriminerar privata välfärdsutförares möjligheter att kunna konkurrera på lika villkor gentemot offentliga utförare, och detta tillkännager för regeringen. Svenska välfärdstjänster är i absolut världsklass och många av alla de företag som driver verksamhet inom välfärden väcker stort internationellt intresse. De många studiebesök som görs till av delegationer från världen över vittnar om detta. Det innebär goda exportmöjligheter för välfärdstjänsterna vilka dock hämmas av de svårigheter som denna tjänstesektor möter på sin hemmamarknad i . Dessa tar sig bland annat uttryck i form av upphandlingsvillkor som för många - framför allt mindre – företag begränsar möjligheterna att konkurrera om anbuden. En annan begränsande faktor är hotet om vinstbegränsning för företag inom välfärdssektorn vilket inverkar menligt på långsiktigheten i verksamheten och därmed försämrar benägenheten för utomstående investeringar. Som en följd av konkurrens har kvaliteten inom fristående verksamheter visat sig ofta vara högre än i motsvarande offentligt drivna. Detta exemplifieras genom att privata företag var först med att införa kvalitetsbokslut. Men snarare trots än tack vare att många av dessa företag i sin verksamhet visar goda kvalitetsresultat, har de således svårt att kunna verka på jämbördiga villkor i konkurrens med motsvarande offentligt drivna. I de flesta välfärdssektorer är en optimal lösning att tillåta privata och offentliga tjänsteleverantörer verka på en gemensam och rimligt reglerad marknad. Med väl utformade spelregler, där såväl privata som offentliga aktörer konkurrerar om att leverera högkvalitativa välfärdstjänster, skapas förutsättningar för att komma till rätta med många av de problem som har uppstått inom välfärdssektorn. Med möjligheter att genom nyinvesteringar och innovation kunna driva och utveckla sin verksamhet, kan de också medverka till att stärka kvaliteten i välfärden och värna om ökad valfrihet och mångfald. Det vore till gagn för alla dem som arbetar inom dessa välfärdsföretag vilka då får långsiktiga möjligheter att utveckla sina verksamheter. Det vore också till gagn för de människor som tar del av välfärdens tjänster.
mot · H4021964 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningen kring arvsrätten bör ses över och uppdateras till för samtiden relevanta förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. Arvsrätt är beteckningen på de bestämmelser som reglerar hur kvarlåtenskapen efter en person som avlidit, ska fördelas. Arvsrätten kan fördelas med testamente, enligt den avlidnes vilja, men regleras också i lag. Som regel har barn och deras efterkommande arvsrätt, liksom föräldrar om de överlever sitt barn. Arvingar har en efter i lag fastslagen arvsordning, arvsrätt. Denna arvsordning kan förklaras utifrån parentel (släktskap). Arvsrätten kan vara oinskränkt, vilket innebär att närmaste släkting ärver, hur avlägset släkt de än må vara, men också vara inskränkt till ett visst parentel. Denna rätt till arv regleras i svensk rätt i . Arvsrätten kan dock inskränkas genom testamente men bröstarvingar har alltid rätt att erhålla sin laglott som är hälften av arvslotten. Tiderna förändras och med dessa också nya former av familje- och relationsbindningar. Det är inte ovanligt att par som sammanlever har barn från flera förhållanden bakom sig. Levnadsomständigheter kan också medföra att halvsyskon som aldrig någonsin träffat varandra eller rent av inte känt till varandras existens, blir varandras arvingar när den ene avlider. Exempelvis finns situationer där halvsyskon som stått sin bror/syster nära under hela livet vid arvskifte, då denne avlider, blir förbigångna utav fram helt okända halvsyskon på halvsyskonets andre förälders sida. Lika oväntat kan arv komma personer till godo från halvsyskon vars existens de inte vetat om. I efterdyningarna av sådana fall uppstår ofta besvikelse och ilska vilka i sin tur kan leda till såväl familjära som juridiska komplikationer. Arvsrättens syfte och mening är att trygga efterlevandes möjligheter att gå vidare i livet och förvalta det som deras avlidna släktingar lämnat efter sig. Det är uppenbart att lagstiftningen kring arvsrätten inte svarar upp mot de nya varianter av familjebildningar som blir allt mer vanligt förekommande. Personer som levt i familje- eller familjeliknande konstellationer där nära band under en livstid knutits, omfattas inte av arvslagstiftningen när någon som de i praktiken betraktar som hel- eller halvsyskon avlider. Därför måste lagstiftningen kring arvsrätten ses över och uppdateras till för samtiden relevanta förutsättningar.
mot · H4021965 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa lagförbud mot omotiverad fotografering vid olycksplatser samt fotografering av människor i särskilt utsatta situationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att jämställa omotiverad fotografering vid olycksplatser med brott mot griftefriden och tillkännager detta för regeringen. Med teknikutvecklingen har det blivit mycket vanligt att människor har tillgång till kamera i sina telefoner. Ögonblicksbilder kan tas utan problem och med lätthet få viral spridning på internet. Merparten av dessa bilder är tämligen harmlösa som det finns gott om exempel på fall där exponerade bilder inneburit skada för personer vilka inte varit medvetna om att bilden tagits eller kan uppfatta exponeringen som kränkande. Ett nytt fenomen är att människor samlats vid bland annat trafikolyckor och istället för att hjälpa till väljer att fotografera olycksplatsen och dess drabbade. Utöver att det är respektlöst kan det också hindra räddningspersonal från att utföra sitt arbete vilket i värsta fall kan drabba offren menligt. Denna form av bilddokumentation är ur många perspektiv förkastlig och skulle utan långsökthet kunna jämställas med brott mot griftefriden. Griftefrid kan beskrivas som ett lagstadgat krav på respektfull behandling av det objekt som en avlidens kvarlevor utgör. Till ansvar för brott mot griftefriden döms den som obehörigen flyttar, skadar eller skymfligen behandlar lik eller avlidens aska, öppnar grav eller på annat sätt gör skada på kista, urna, grav eller något annat vilorum för de döda. ”Brott mot griftefrid” är ett brott som har straffskalan böter eller fängelse i högst enligt 16 kap. 10 §. Den respekt som skall visas mot avlidna bör rimligen också visas gentemot levande personer och särskilt dem som befinner sig i utsatta situationer där fotografering av dessa kan betraktas som rent kränkande. Det hör ett civiliserat samhälle till.
mot · H4021966 · 2016-10-05 00:00:00 — Konkurrens i det mobila bredbandsnätet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att auktionsreglerna vid försäljning av rättigheter till frekvensspektrum bör utformas så att de gynnar en välfungerande konkurrens och tillkännager detta för regeringen. beslutade regeringen att öppna 700-megahertzbandet för mobilt bredband . Spektrum i 700-megahertzbandet är särskilt gynnsamt för mobila bredbandstjänster i glesbygd eftersom det ger en större ytmässig täckning än spektrum i de högre banden. Därmed bidrar öppnandet av 700-megahertzbandet till att förbättra mobiltäckningen i glesbygden vilket är ett viktigt steg för att öka förutsättningarna till att kunna bo och verka i landsbygden. När () senast auktionerade ut spektrum rörde det sig om 2 x i 800-megahertzbandet. Man införde ett spektrumtak för vad en aktör kan köpa på 2x10 MHz, vilket är den frekvensbredd en operatör behöver för att kunna använda sitt spektrum mest effektivt. Detta innebar att minst tre aktörer fick möjlighet att köpa spektrum i 800-megahertzbandet. Vid den kommande auktioneringen av 2x30 MHz i 700-megahertzbandet har man istället valt att sätta spektrumtaket på 2x20 MHz. Det innebär att om en aktör bjuder på rättigheter motsvarande det nya spektrumtaket kommer endast två aktörer att kunna ha möjlighet att köpa rättigheter. Det nya förfarande som är tänkt att användas skulle kunna generera större intäkter till statskassan då mindre aktörer inte har råd att hänga med i budgivningen. Däremot blir det i förlängningen kostsamt för konsumenterna. Om möjligheten till intäkter tillåts styra när staten säljer ut rättigheter till tidigare kollektiva resurser öppnas möjligheten för den ekonomiskt starkaste aktören att köpa sig själv en särställning på marknaden genom att blockera andra aktörer från inträde. Den kortsiktigt goda ekonomiska affären för staten kommer visa sig dyr för dess invånare då det inte finns någon fungerande konkurrens som kan säkerställa en marknadsmässig prissättning och kvalitetssäkring av den nyttjande resursen. Det förfarande som PTS valt att använda sig av vid försäljningen innebär i praktiken att två av de aktörer som agerar på den svenska marknaden får möjlighet att utestänga övriga aktörer och därmed sätta sig själva i en särskilt gynnsam situation. Det vore varken gynnsamt för konsumenterna eller i linje med PTS egna riktlinjer som förordar att PTS ska verka för ”långsiktigt hållbar konkurrens” och ”långsiktig konsumentnytta”. En aktör bör aldrig kunna köpa sig till en monopol- eller oligopolställning på en marknad av staten. Istället bör staten se till att flera aktörer får tillträde till marknaden för att säkerställa en god konkurrenssituation som gynnar konsumenterna. Vid framtida auktioner bör det därför säkerställas att reglerna lever upp till en välfungerande konkurrens.
mot · H4021967 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa ett grovt upphovsrättsbrott i lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. Stärkta förutsättningar för de kreativa näringarna är en prioriterad fråga när det gäller företagande och innovationer. De kreativa näringarna växer allt snabbare i och sysselsätter nära 200 000 heltidstjänster. Det finns 148 000 företag som tillsammans omsatte 458 miljarder , en ökning sedan föregående år. Det handlar exempelvis om dataspel, design, film, fotografi, konst, bokförlag, medier, musik och reklam. Det handlar dessutom om framtidssektorer som spås växa ytterligare . Samhället behöver tydligare markera mot dem som väljer att kränka äganderätten och i ekonomiskt syfte stjäl andras verk. Det kan bl.a. göras genom att regeringen utreder möjligheten att införa ett grovt upphovsrättsbrott i lagstiftningen. Det ska rikta sig mot dem som i ekonomiskt syfte stjäl andras verk. Straffen ska skärpas från dagens max fängelse till 4–fängelse. Sammantaget kan dessa åtgärder minska den brottslighet som tjänar pengar på att olovligen sprida upphovsrättsskyddat material.
mot · H4021968 · 2016-10-05 00:00:00 — Strandskydd för ökat byggande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återgå till en maxgräns och inleda en större översyn av strandskyddet och tillkännager detta för regeringen. Bostadsbristen i är utbredd. Detta gäller inte minst i . För att komma tillrätta med utmaningen behöver flera insatser genomföras. Att ha krångliga regler som försvårar byggnation kombinerat med en bidragspolitik är prövat med insikten att det inte kommer att lösa upp några knutar. Ett område som blivit sämre är strandskyddet. Genom att ha ett utökat strandskydd som sträcker sig från vattnet begränsas möjligheten till byggnation på många ställen, inte minst i ett kustlän som . Det är viktigt att betona att strandskyddet inte på något vis enbart skapar låsningar vid kusten, utan även inlandet drabbas mycket negativt. är det att frigöra mark för attraktiva boendemiljöer. Regelverket borde därför återgå till en maxgräns , och behöver en större översyn av strandskyddet göras för att påbörja en decentralisering och för att möjliggöra fler undantag från strandskyddsbestämmelserna.
mot · H4021969 · 2016-10-05 00:00:00 — Prao – en viktig första kontakt med arbetslivet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för skolhuvudmän att erbjuda prao och tillkännager detta för regeringen. Många unga människor får sin första kontakt med arbetslivet genom prao. Att pröva på ett företag kan ge underlag för framtida val av utbildning och karriär. Det skapar en ökar förståelse för krav och förväntningar på en arbetsplats och leder till nya kontakter med vuxenvärlden. I bästa fall kan det eventuellt leda till möjligheter för sommarjobb. Även om arbetsuppgifterna ofta är ganska enkla kan man konstatera att prao för med sig mycket gott, både för arbetsgivaren som för prao-eleven. har vi sett hur en del skolhuvudmän valt att inte erbjuda prao till sina elever. Ofta har det motiverats med att arbetsmiljökraven är otydliga eller att de skapar så pass mycket arbetsbörda för skolan att arbetsinsatsen inte står i proportion till nyttan för eleven. Genom de kontakter som jag haft kan jag konstatera att det finns olika bilder av hur betungande arbetsmiljökraven är. Alla är dock överens om att vi ska fortsätta ha höga krav på arbetsmiljön och naturligtvis inte utsätta högstadieelever för hälso- eller olycksrisker. Alla är också rörande överens om att prao är ett viktigt verktyg för att eleverna ska få pröva på arbetsmarknaden. Trots detta har antalet skolhuvudmän som inte erbjuder prao fortsatt öka. För att säkerställa att elever fortsatt blir erbjudna prao behöver arbetsmarknadsverket få ett uppdrag att ta fram en metod för att säkerställa att rektorn kan ta sitt arbetsmiljöansvar utan att det blir för betungande för skolhuvudmannen.
mot · H4021970 · 2016-10-05 00:00:00 — Incitament för snabbare studier ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att genom olika incitament stimulera till snabbare avklarade studier och tillkännager detta för regeringen. har ett i många stycken väl fungerande studiestödssystem. Att ta studielån är både för studenten och samhället ett långsiktigt ömsesidigt åtagande. För studenten är studielånet förhoppningsvis en biljett till framtida inkomster och för samhället en investering i kompetens som ska komma samhället till godo. var den genomsnittliga debutåldern för heltidsförsörjning . var motsvarande ålder kring . gick man i pension vid ungefär medan den genomsnittliga reella pensionsåldern sjunkit. Det innebär att tiden som genomsnittssvensken arbetar under livet har blivit kortare. Då minskar också tiden man försörjer sig själv, bidrar med skattemedel till staten och också har möjlighet att återbetala sina studiemedel. En utredning från visar att det är en väldigt liten andel studenter som tar sin examen snabbare än den nominella studietiden. Vanligast är det bland biomedicinska analytiker där tar sin examen snabbare. Det är ett uppenbart problem att en betydligt större andel av studenterna tar på sig att färdigställa sin examen än andelen som gör det snabbare. har de studiemedelsberättigade utbildningarna blivit mer omfattande och tar att genomföra. Det innebär att studieskulderna blir större vilket givetvis också påverkar återbetalningen. Ju längre studietid och högre studielån, desto större utgifter för den enskilde . För staten innebär det en större utlåningspost . Det ligger således i såväl den enskilde låntagarens som statens intresse, att lånebördan inte blir för omfattande. Om studierna genomförs fortare än vad studieplanen anger innebär det att den enskilde studenten inte behöver ta lika mycket studielån som staten kan hålla nere utlåningsmängden vilket är en fördel för båda parter. Därför skulle en incitamentsmodell vara välkommen, där den enskilde låntagaren kan erbjudas förmånligare villkor för återbetalningen om studier slutförs med examen fortare än annars avsett. Sådana incitament skulle kunna vara antingen erbjudande om lägre ränta än gängse, eventuell rabatt på återbetalningsbeloppet eller annan lösning som kan motivera till snabbare studier. I slutändan blir det en vinnarsituation för såväl staten, samhället som den enskilde om lånevolymen kan hållas nere och möjligheten att komma in i heltidsarbete kan ske tidigare.
mot · H4021971 · 2016-10-05 00:00:00 — och 154 från och till ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta när medel budgeteras till länsvägarna och tillkännager detta för regeringen. Region har att prioritera resurserna avseende länsvägarna men har naturligtvis begränsningar i resurserna. Vi har ett ökat trafikflöde i där samt är viktiga leder till och från kusten. I synnerhet väg 153 som får representera områdets avsaknad av prioritering i infrastruktursatsningar då den senaste större insatsen gjordes 1955 i form av asfaltering sträckan –. I området finns största turistmål och handelscentrum, Gekås , som ökar sitt besöksantal . Detta gör det till en av de större arbetsplatserna i regionen. I princip alla kommer till arbetet vägledes. Majoriteten på eller 154, från eller . Trafikflödet kan antas öka även inte minst i och med järnvägstunneln i som börjar byggas och som ytterligare kommer att medverka till högre attraktionskraft i området. Dessutom ser vi hur flera av de stora företagen inom träindustrin koncentrerar sin verksamhet till och även expanderar kraftigt. Detta leder naturligtvis till ett ökat flöde av främst tunga transporter.
mot · H4021972 · 2016-10-05 00:00:00 — Skärpta straff för hot mot förtroendevalda politiska företrädare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att skärpa straffen för hot mot förtroendevalda politiska företrädare och tillkännager detta för regeringen. har kring 40 000 fritidsengagerade förtroendevalda i kommuner och landsting. Dessa utgör den politiska kärnan som bär upp demokrati. Utan de tiotusentals människor som viger sin lediga tid och även tar tid från sina arbeten för att bidra till samhällsutvecklingen skulle den svenska representativa demokratin vara allvarligt beskuren. Fler uppdrag skulle landa på färre personer och avstånden mellan människor som påverkas av besluten och de beslutande skulle drastiskt öka. I många stycken innebär det fritidspolitiska engagemanget uppoffringar för den enskilde vilka går ut över familjen och den civila karriärutvecklingen som inte kan kompenseras av relativt måttfulla arvoden. I den andra vågskålen vilar däremot den stimulans som möjligheten att påverka samhällsutvecklingen innebär. Ur demokratiskt hänseende är det viktigt att dessa vågskålar väger någorlunda jämnt. Hot mot politiska företrädare är ett fenomen som får många förtroendevalda att lämna sina uppdrag. Det kan vara allt ifrån upplevd kritik mot impopulära men nödvändiga beslut till näthat och direkta hot mot den egna personen eller dennes närhet. I enstaka fall har dessutom grovt våld riktats mot politiker. Enligt har nästan tre av tio politiker utsatts för hot, trakasserier och våld. Konsekvenserna av dessa hot berör inte bara den enskilde företrädaren utan ger signaler som riskerar att påverka beslutsprocesserna ur många perspektiv. Även om endast en liten del av hoten verkställs begränsar de det demokratiska utrymmet vilket påverkar samhället i stort. Utifrån detta perspektiv måste hot mot politiska företrädare ses och därmed också hanteras. Den som med våld eller hot om våld ger sig på en polis skadar inte bara människan bakom uniformen utan också rättssamhället. Därför är våld mot tjänsteman en egen brottskategori. Motsvarande borde rimligen gälla även gentemot förtroendevalda politiska företrädare då det är ett angrepp på det demokratiska samhället.
mot · H4021973 · 2016-10-05 00:00:00 — Främjande av det förnybara – satsning på sol ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändring i ellagen så att fastigheter kan koppla ihop sig till ett lokalt elnät och tillkännager detta för regeringen. får inte fastighetsägare med perfekt solläge bli kvarterets el-leverantör. Ellagen hindrar villa- och fastighetsägare att dra elledningar mellan fastigheterna. Det som skulle kunna bli den närproducerade sol-elen för kvarteret stoppas av gamla regler. Den fastighetsägare som har kvarterets bästa solläge på sin fastighet måste få nätkoncession för att bygga starkströmsledningar. Med ny teknik måste nya möjligheter öppnas. Det måste bli möjligt att kunna bygga mikronät mellan hus/fastigheter för att ge en chans för villaägare och fastighetsägare att vara med och bygga framtidens elnät. måste ta vara på solen för att utveckla en helt förnybar energimix. Genom att producera sin egen el kan många sänka sin egen elkostnad och göra något som är bra för miljön.
mot · H4021974 · 2016-10-05 00:00:00 — Ändrade regler för studiemedel ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av regelverket gällande rätt till studiemedel för sfi-studerande och tillkännager detta för regeringen. Rätt till studiemedel utgår från studiestödslagen 3 kap. Av denna framgår att regeringen har att bestämma för vilka läroanstalter och utbildningar som studiemedel ska kunna lämnas. ges inte våra nya svenskar möjlighet att studera på sfi om man inte kan få stöd av familjen eller . Detta är ett system är inte avpassat för att stärka deltagandet i sfi i syfte att ge vuxna en god språklig grund för att gå vidare till arbete eller utbildning. Att erövra goda språknycklar är viktigt för varje människa för att fullt ut kunna delta i samhället. En bra sfi-undervisning välkomnar våra nya svenskar. har alla som studerar på gymnasiet, komvux eller folkhögskola rätt till studiemedel. För den som studerar på sfi-utbildningar gäller dock andra villkor. Detta sänder ut helt fel signaler och är ett skäl till att det för många ter sig svårt att fullfölja sfi-utbildningen. Man söker oberoende och inte beroende av försörjningsstöd. Istället för dagens ordning borde sfi berättiga till studiemedel på samma sätt som om man läser in grundskolebehörighet eller senare gymnasiebehörighet vid komvux. Det stärker en tydlig studieprofil på utbildningen. Den ger både bidrag och lån som motiverar och underlättar att fullfölja studierna och den ger möjlighet till med de förmåner som då följer. Det innebär att nyanlända inte blir hänvisade till för sin försörjning utan får ta ansvar jämställt med övriga studenter . Regeringen bör säkerställa via förordning eller lag att förutsättningarna skapas för sfi-studerande att inkluderas i gruppen vuxna studenter och bli berättigade till studiemedel.