mot · H4022102 · 2016-10-05 00:00:00 — Enbart denna åtgärd kommer att sänka kostnaderna väsentligt för mottagningen av påstått underåriga asylsökande med den följden att en del av anslag för boenden kan omprioriteras till andra behov. ska större fokus läggas vid principen att det är den sökande som ska styrka sin identitet inklusive ålder. Mot bakgrund av rapporter i medier om att i förekommande fall anses uppenbarhetskriteriet vid okulära åldersbedömningar vara uppfyllt först om den sökande ser äldre ut än bör nödvändiga ändringar i lagstiftningen göras. Regeringen bör tydliggöra att de sökande som ser äldre ut än vid en okulär bedömning ska registreras som vuxna. Det åligger den enskilde att styrka sin ålder och identitet. har tusentals vuxna med oklar ålder fått uppehållstillstånd som ensamkommande flyktingbarn just på den huvudsakliga grunden att de var underåriga utan någon medicinsk åldersbedömning. Regeringen bör ge i uppdrag att genomföra medicinska åldersbedömningar för alla som fick asyl som barn . Vidare bör regeringen utreda möjligheten att återkalla uppehållstillstånd för dem som visat sig ha varit äldre än den påstådda åldern. Den minskning av antalet ensamkommande barn i mottagnings- och etableringssystemet som ovannämnda åtgärder kommer att ge ska ytterligare sänka kostnaderna för denna kategori av asylsökande. har vi kunnat se otaliga exempel av asylentreprenörer som bygger sin förmögenhet på att erbjuda platser på asylboenden till omotiverat höga priser. I slutändan blir såväl statsfinanser som allmänhetens tilltro till migrationspolitiken och vilja att betala skatt lidande. Rutiner på olika asylboenden varierar i en hög grad, vilket uppmärksammades bland annat efter mordet på en anställd på ett asylboende i . Därför bör asylboenden drivas endast i regi med enhetlig standard föreskriven av lagen om mottagande av asylsökande. Detta ska hjälpa till att kontrollera kostnaderna och skapa förutsättningar för en snabb och rättvis asylprövning. Ett annat viktigt steg för att reformera mottagningssystemet och beivra asylmissbruk är att ersätta kontantutbetalningar i form av dagersättning – en summa pengar som de asylsökande får från – med kuponger för grundläggande behov. Bakgrunden till detta är att det har visat sig att dagersättningen ofta används för att betala människosmugglare och därmed stödja skoningslösa kriminella ligor som utsätter migranter för livsfara under sina olagliga transporter. Det är en självklarhet att svenska skattemedel inte ska användas för att finansiera en kriminell verksamhet. Kuponger för grundläggande behov ska vara möjliga att lösa in i de största dagligvarukedjorna i . För att undvika en andrahandsmarknad för dessa kuponger bör de också vara tidsbegränsade. Därtill bör alla typer av särskilda bidrag till asylsökande avskaffas. Handläggningen av ansökningar om särskilda bidrag tar betydelsefulla resurser i anspråk hos . För att möta behov av vinterkläder bör förråd med begagnade vinterkläder skapas på asylboenden i samarbete med välgörenhetsorganisationer. Att återförstatliga asylboenden och strama åt bidragen för asylsökande kommer att ge en påtaglig besparing. 4.11 Effektiv verkställighet av beslut Rapporter i medierna och officiell statistik från visar att utvisningsbeslut verkställs endast till ett fåtal länder som balanser växer såväl hos som hos gränspolisen. Ett ineffektivt utvisningsförfarande med långa väntetider och oklar ansvarsfördelning har bidragit till denna situation. I förekommande fall vistas personer med utvisningsbeslut i landet . Resultatet av denna situation är en växande skara tillståndslösa invandrare som uppehåller sig i trots ett gällande avslagsbeslut och skapar ett skuggsamhälle. Detta kan inte accepteras. Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen överlämna ansvar för verkställighet av beslut till gränspolisen helt samt tillföra nödvändiga resurser till polismyndigheten för att klara det nya uppdraget. Handläggningstiderna bör förkortas mellan ett lagakraftvunnet beslut och verkställighet. Förvarstagande i samband med ett avslagsbeslut ska bli en huvudregel för att säkerställa att den asylsökande inte avviker från verkställigheten. 4.12 Färre incitament för tillståndslösa invandrare En starkare organisation för verkställighet av beslut ska kompletteras med att ta bort de incitament som finns i för att stanna kvar som tillståndslös invandrare. Möjligheten att vänta ut tills beslutet preskriberas för att ansöka om asyl på nytt bidrar till att många migranter väljer att stanna kvar. Detsamma gäller förfarandet för ansökningar om verkställighetshinder som kan lämnas in ett obegränsat antal gånger. Ett stort antal ogrundade ansökningar sätter press på samt förlänger väntetider för verkställighet. För att adressera dessa problem bör preskriptionstiden för beslut tas bort helt. Förfarandet med verkställighetshinder ska begränsas till en anmälan. Det är en självklarhet att tillståndslösa invandrare som väljer att bryta mot svensk lag och undvika verkställighet inte ska få ta del av det svenska välfärdssamhället. Att erbjuda ett flertal förmåner som inte ens svenska medborgare kan tillgodogöra sig – som till exempel rätt till skattesubventionerad tandvård – och ge i uppdrag att utöka antalet utvisningar skickar motstridiga signaler såväl till migranter som till det svenska samhället i sin helhet och kan anses vara kontraproduktivt. Därför bör regeringen ta bort rättigheter för invandrare utan tillstånd att ta del av välfärden samt tydliggöra lagstiftningen för att säkerställa att tillståndslösa invandrare inte ska kunna få socialbidrag. Ett undantag ska göras när det gäller akut sjukvård. ska vårdinrättningar och kommunala verksamheter få en möjlighet att rapportera till gränspolisen ifall de upptäcker att en person uppehåller sig illegalt i . Ovannämnda åtgärder ska ge en besparing till följd av att fler invandrare med avslagsbeslut ska lämna landet vilket innebär en lägre börda på mottagningssystemet. 4.13 Modernisering av asylrätten Rent konkret ska inga migranter som passerar säkra länder, inklusive våra grannländer, beviljas asyl i utan de ska hänvisas till de säkra länder de har passerat på vägen hit. skulle det medföra ett totalt asylstopp till , med mindre än att krig eller en djupare kris utbryter i eller . Bland annat föreslår ett utökat transportörsansvar för alla transportörer som utför resor till , inklusive färje-, tåg- och busstrafik. Det innebär förutom kontroller av identitetshandlingar som redan genomförs även kontroll av inresetillstånd till . Gränsöverskridande taxitrafik bör förbjudas för att undvika att det ska utnyttjas av människosmugglare. Dessa kontroller ska gälla permanent snarare än tillfälligt som regeringen valt. Vidare bör transitcentrum upprättas vid gränsövergångar för snabbprövning av inkomna ansökningar om asyl. I de fall migranter kommer till direkt från ett säkert land bör ett avvisningsbeslut fattas på plats med omedelbar verkställighet. Ovannämnda åtgärder överensstämmer både med internationella konventioner som är en del av och EU-lagstiftningen, vilket är en förutsättning för att åtgärderna ska vara tillämpningsbara omgående. Om inflödet av asylsökande från tredjeländer avstannar kommer anslaget till hela utgiftsområdet 8 att minskas successivt . De medel som är avsatta till migration kommer att frigöras och omfördelas till andra utgiftsområden. vill modernisera nuvarande regler för arbetskraftsinvandring genom att införa ett så kallat blåkortssystem. De uppehållstillstånd som beviljas arbetskraftsinvandrare i enlighet med blåkortssystemet ska alltid vara temporära. Blåkortssystemet är förslag till implementering av det europeiska blåkortsdirektivet. Direktivet ställer krav på införandet av ett system som ger en tredjelandsmedborgare rätt att ansöka om ett så kallat blåkort, givet att den sökande kan visa upp en bruttoårslön jämte anställningskontraktet som är minst en och en halv gång större än den genomsnittliga bruttoårslönen i som alla villkor i tillämpliga lagar, kollektivavtal eller relevant branschpraxis är uppfyllda, visa upp en handling som styrker att de villkor som enligt nationell lag gäller för utövande av det reglerade yrke som anställningskontraktet åsyftar är uppfyllda samt visa upp handlingar som styrker relevanta högre yrkeskvalifikationer för det yrke eller bransch som specificeras i anställningskontraktet, när det gäller oreglerade arbeten, visa upp bevis som styrker innehav av en sjukförsäkring som täcker alla risker som normalt täcks för medborgare i . Ovanstående är dock endast minimikrav. Direktivet ger varje medlemsstat rätt att ytterligare reglera arbetskraftsinvandringen genom att dels införa kvoter, dels undersöka situationen på den befintliga arbetsmarknaden och pröva om inte den lediga platsen kan tillsättas med nationell arbetskraft. Rätt att avslå en ansökan finns givetvis då villkoren inte uppfylls. Det finns också om arbetsgivaren har påförts någon form av sanktioner eller om handlingarna som ligger till grund för ansökan har förvärvats på bedrägligt sätt, förfalskats eller ändrats i något avseende. Slutligen finns rätt att avslå ansökan även i de fall ett avslag kan motiveras med hänsyn till rikets säkerhet, allmän ordning eller folkhälsa. Därutöver finns en möjlighet att återkalla ett blåkort om villkoren inte längre uppfylls, om innehavaren inte har tillräckliga medel för att försörja sig själv och eventuella familjemedlemmar utan att nyttja det sociala trygghetssystemet, om innehavaren ansöker om försörjningsstöd eller med hänsyn tagen till rikets säkerhet, allmänna ordning eller folkhälsa. blåkortssystem nyttjar de möjligheter direktivet ger till striktare regleringar. Det resulterande regelverket möjliggör ett mottagande av uteslutande högkvalificerad arbetskraft. Utöver blåkortsdirektivet ska det inte förekomma någon generell arbetskraftsinvandring från tredjeland förutom i undantagsfall. 4.15 Fri rörlighet inom EES är en del av EU. Detta innebär bland annat gemensamma regler för rörlighet inom unionen och EES. Tyvärr har vi sett hur den nuvarande rörelsefriheten missbrukas genom att allt fler EU-medborgare i en svag ekonomisk situation söker sig till för bättre levnadsvillkor då deras hemland inte förmå ta ansvar för sina medborgare. Detta har för del resulterat i en kraftig ökning av tiggeri i mer eller mindre organiserad form. Detta är inte och har aldrig varit syftet med den fria rörligheten inom unionen. Det bör i sammanhanget poängteras att den fria rörligheten av just människor (utöver varor, tjänster och kapital) i grunden åsyftar arbetskraft. Att referera till den fria rörigheten vad gäller det hitresta tiggeriet implicerar alltså en syn att tiggeri är att betrakta som ett jobb vilket som helst, vilket det givetvis inte är. För att komma till rätta med missbruket av den fria rörligheten vill se ett registreringskrav för de som kommer till så att polisen har möjlighet att kontrollera vistelsetid i landet. I kombination med denna registrering ska även identitetshandlingar kunna uppvisas för att verifiera att denna person verkligen är en EES-medborgare. Det är dessutom mening att straffåtgärder på EU-nivå ska kunna tillämpas gentemot de länder som visat sig bidra till missbruket av den fria rörligheten i högre grad. Vidare anser vi att EES-medborgare som befinner sig i genom uppehållsrätt längre än den initiala perioden ska kunna uppfylla krav på arbete och försörjning så att dessa inte på något sätt blir en oskälig belastning på svenska sociala trygghets- och bidragssystem. De ska även inneha en sjukförsäkring som täcker alla de risker som normalt täcks för medborgare i . I de fall något av ovanstående villkor för att vistas i inte uppfylls, ska EES-medborgaren omgående avvisas till sitt hemland. 5 Vård och omsorg Tillgången till skattefinansierad hälso- och sjukvård, inklusive tandvård för personer som befinner sig i , beror på olika regler beroende vilken personkategori man tillhör. Grundregeln är dock alltid att ingen ska nekas akut vård på grund av bristande betalningsförmåga och att patientsäkerheten aldrig får hotas. Det är den behandlande läkaren, tandläkaren eller annan ansvarig vårdpersonal som får avgöra i det enskilda fallet vilka insatser som bör göras för att inte patientsäkerheten ska hotas. hälsovård bygger på att vi gemensamt finansierar den via skattsedeln. Detta innebär således att vården är dimensionerad i första hand för de människor som bor här. Självfallet hade vi, om vi kunnat, erbjudit alla personer samma typ av vård oavsett deras status. Vi har också den djupaste förståelse för att människor som arbetar inom vårdyrket vill hjälpa alla som kommer för att söka vård. Det är dock vår uppgift att som politiker vara varsamma med de begränsade resurser som svenska folket anförtror oss att fördela. För svenska medborgare gäller ovillkorligen samma villkor, det vill säga full tillgång till svensk sjukvård där våra nationella lagar och regler tillämpas. Detta gäller även i stor utsträckning för EU-medborgare och personer som har ett arbetstillstånd i form av ett gällande blåkort samt barn till personer som har ett giltigt uppehållstillstånd. Avseende vuxna med tillfälligt uppehållstillstånd (TUT)/permanent uppehållstillstånd (PUT) gäller fri tillgång till akutvård samt vård som inte kan anstå. För att få tillgång till fullständig vård kan man kvalificera sig genom att ha arbetat motsvarande heltid eller genom att teckna en försäkring eller betala själv. För asylsökande vuxna och barn erbjuds akut vård – resterande vårdinsatser ska finansieras på egen hand genom försäkring eller lån. Avseende illegala utlänningar gäller enbart tillgång till akut vård, dock med fullt betalningsansvar. Fullständig vård om erforderliga tillstånd finns () Ansökt om uppehållsrätt eller uppehållstillstånd i Personer med EU-blåkort (arbetskraftsinvandring) villkoren för blåkortet upprätthålls Akut vård och vård som inte kan anstå Möjligt att få fullständig vård om man kvalificerar sig via arbete, tar lån eller via privat försäkring Möjligt få fullständig vård om man tar lån eller har privat försäkring Möjligt få fullständig vård om man tar lån eller har privat försäkring Akut vård, fullständigt betalningsansvar Ingen nekas p.g.a. bristande betalningsförmåga vid vårdtillfället Akut vård, fullständigt betalningsansvar Ingen nekas p.g.a. bristande betalningsförmåga vid vårdtillfället Det är målsättning att den svenska hälso- och sjukvården ska hålla en hög internationell kvalitet. Det är därför av största vikt att vi kan erbjuda patienten de allra senaste kunskaperna inom vården, prövade och avancerade behandlingsmetoder, den senaste tekniken och väl fungerande läkemedel. Allt detta behövs för att på bästa sätt kunna bota, lindra samt förebygga sjukdomar och ohälsa. Det är för oss en självklarhet att alla patienter ska ha rätt till likvärdig vård av högsta kvalitet och tillgänglighet, oavsett var i landet de bor. För att vi ska närma oss målet om en svensk sjukvård i världsklass krävs det att tillgängligheten till vård förbättras. Att vi utvecklar och förnyar sjukvården, att kroniska sjukdomar behandlas inom rimlig tid och att patienter får en kvalificerad palliativ vård i livets slutskede. Allt detta så att fler personer med dödliga sjukdomar kan räddas till livet och få möjlighet till fortsatt fullgott liv. Det är för oss självklart att sjukvården ska vara gemensamt skattefinansierad och ges till alla medborgare efter behov. Minskningen av antalet vårdplatser har varit ett kontinuerligt problem som ännu inte fått en lösning. Detta anser vara en felprioritering då vi har en växande befolkning med ett större behov av hälso- och sjukvård. Platsbrist leder till försämrad vård och risk för felaktiga diagnoser. Det ska inte vara så att sjukvården är så pass överbelastad att det inte går att ge vård oavsett tidpunkt eller sjukdom. Bristen på vårdplatser riskerar patienters liv vid akuta fall eller större katastrofer då det inte finns möjligheter att behandla på plats. Att komma tillrätta med vårdplatsbristen är en av sjukvårdens enskilt viktigaste frågor. Det har tidigare funnits exempel på enskilda avdelningar som har så få platser att patienterna tvingas få vård i korridorer, matsalar eller expeditioner. Ett större problem uppstår när patienter skickas till en annan avdelning där plats finns men där vårdpersonalen kan sakna rätt kompetens och utrustning. Riskerna att patienter inte får den behandling som egentligen behövs eftersom vårdpersonalen är stressad, inte har rätt information och är överbelastad kan då förekomma. oroas av att se hur en alltför stor och riskfylld neddragning av antalet vårdplatser har ökat. En minskning på cirka 400 platser innebär att vi har knappa 24 600 vårdplatser, varav den somatiska korttidsvården utgör ca 20 000, motsvarande 2,6 platser per 1 000 invånare. Detta innebär att numera ligger i den absoluta botten bland jämförbara . Platsbristen leder inte bara till en försämrad vård och garanti för patienterna, den ökar sjukhusrelaterad dödlighet, ger längre vårdtid och en högre kostnad för vårdgivaren än vad som egentligen skulle behövas. Bristen bromsar även akutmottagningens funktion, vilket gör att patienterna får vänta onödigt länge på behandling. Patienter i behov av intensivvård tvingas vänta alltför länge, vilket riskerar liv och föranleder utvecklingar som vi i normalfallet skulle kunna förhindra. ser det därför som högst angeläget att öka antalet vårdplatser och att gällande vårdgaranti kompletteras med rätten att vid behov garanteras en vårdplats på rätt klinik, bemannad med rätt kompetens. 5.1.2 Stimulansbidrag till personer och äldre i slutenvården Vi önskar avsätta ett stimulansbidrag för att alla landsting och regioner ska kunna erbjuda kostnadsfri vård i slutenvården till personer som är eller äldre. är kostnaden för slutenvård för patienter olika i olika landsting och regioner. Som mest kan man få betala när man är inlagd på sjukhus och behandlas inom slutenvården. Vi vill att alla som är eller äldre ska slippa att betala för slutenvården, det vill säga inläggning på sjukhus. Vi har i tidigare budgetar föreslagit att de som är eller äldre ska få kostnadsfria läkarbesök i öppenvården, det vill säga avskaffa patientavgiften för dem. Vi vill nu gå ett steg längre genom att stimulera alla landsting att även erbjuda kostnadsfri slutenvård för denna grupp äldre. Det är orimligt att man som gammal ska behöva betala som man tillbringar på sjukhus. Det är dessutom orättvist att kostnaden för inläggning på sjukhus varierar över landet. För att måna om de äldre vill vi säkerställa att de ska slippa betala för den tid som de måste vara inlagda på sjukhus eller inom vården. Vi vill prioritera de äldre, som ofta är en ekonomiskt svag grupp, genom att erbjuda kostnadsfri slutenvård. 5.1.3 Obligatorisk hälsokontroll av nyanlända förordar obligatoriska hälsoundersökningar för alla individer som söker svenskt uppehållstillstånd. Det är endast en liten andel av de som anländer till som genomgår den frivilliga hälsoundersökning som erbjuds – var det som genomgick hälsoundersökning. Obligatorisk hälsoundersökning fyller en viktig samhällsfunktion då farliga sjukdomar som sprider sig snabbt och som inte finns i kan upptäckas och behandlas . Det är viktigt att identifiera sjuka och smittade individer för att kunna ge dem vård. innebär en satsning som denna att de nya invånarna, i likhet med infödda svenskar, redan från början etablerar en god kontakt med den svenska vården. har konstaterat att antalet tbc-fall har ökat dramatiskt. Tbc var tidigare en näst intill helt utrotad sjukdom i . har tbc-fall påträffats bland annat inom skolan och hos personal på HVB-hem. Det är högst oroväckande för folkhälsan att allvarliga och smittsamma sjukdomar sprids i samhället till följd av att man inte upptäcker smittade personer eftersom de inte genomgår hälsoundersökningar. anser att alla som har behov av palliativ vård i livets slutskede oavsett diagnos ska kunna få det av kompetent och välutbildad personal oberoende av bostadsort. Vården vid livets slut ska präglas av värdighet, omtanke och respekt för patienten. Rätten till fullgod smärtbehandling ska vara en självklarhet, liksom psykologiskt, socialt och andligt eller existentiellt stöd för patienter och närstående. När livets slut närmar sig är det viktigt att vård och omsorg präglas av professionellt kunnande om de kroppsliga behoven kombinerat med lyhördhet för både andliga och själsliga behov. För såväl de personer som befinner sig i livets slutskede som deras anhöriga behöver det finnas en genuin känsla av trygghet och säkerhet. Allt fler svårt sjuka och döende vårdas i särskilda boendeformer eller i det egna hemmet med hjälp av hemtjänst och hemsjukvård. Detta ställer höga krav på kompetensen inom palliativ vård hos personalen i den kommunala vården och omsorgen. Det finns ett behov av kompetensutveckling inom palliativ vård samt en utökning av tillgängligheten då likvärdig vård inte kan erbjudas i hela landet. Att förlora sitt barn är varje familjs mardröm och något man inte ens vill eller kan föreställa sig. Barn symboliserar livet och livets fortsättning och det känns oftast obegripligt för föräldrar att överleva sitt barn. Tyvärr drabbas även barn av cancer och andra svåra sjukdomar. Vart fjärde barn som drabbas av cancer kommer att dö av sin sjukdom. Mellan 400 och 500 barn och ungdomar dör av olika sjukdomar. Många familjer önskar att deras svårt sjuka barn vårdas hemma så långt det är möjligt. Det är då av vikt att det finns tillgång till palliativa hemsjukvårdsteam oavsett var i landet man bor, så att barn och föräldrar kan känna sig trygga med den medicinska behandlingen men också kan få psykologiskt stöd och råd i den extremt svåra situation de befinner sig i. är tillgången till palliativ vård för barn ojämlik över landets regioner och kommuner. spelar ålder, diagnos och bostadsort stor roll för vilken hjälp man kan få. När det gäller vuxna har kommunen skyldighet att erbjuda hemsjukvård. Barn har inte det skyddsnätet på grund av att kommuner bara har ansvar för hemsjukvård från och med en viss ålder, oftast . Problem uppstår för att det inte finns tydliga överenskommelser mellan kommuner och landsting och man inte har något underlag att agera efter. Det innebär i sin tur att föräldrar och barn kommer i kläm. vill införa ett lagstadgat krav som tydliggör och förstärker kommuners och landstings ansvar på området, vilket för en sammanhållen vårdkedja. Alla familjer vill inte att deras svårt sjuka barn ska vårdas hemma. Det är då viktigt att respektera det önskemålet och se till att andra möjligheter finns. finns bara ett hospis för svårt sjuka och döende barn i hela landet. Det har åtta vårdplatser, vilket är allt för lite för att täcka de behov som finns. Föräldrar som befinner sig i denna extremt svåra situation med all den oro det innebär, ska inte behöva kämpa för att deras barn ska få rätt till en fullgod palliativ vård i livets slutskede. Barn ska ha samma rätt till palliativ vård som vuxna, oavsett bostadsort. Människor som är obotligt sjuka och i livets slutskede har ofta behov av smärtlindring för att inte lida i onödan. I den palliativa vården finns det möjlighet att få så kallad terminal sedering, vilket innebär att man söver patienten till djup sömn. är det stora skillnader över landet då terminal sedering används i olika utsträckning i olika delar av landet. Eftersom terminal sedering är beroende av respektive behandlande läkares bedömning anser vi att det måste finnas tydliga regler eller lagstiftning för när terminal sedering ska användas, vilket det inte finns . Därför anser vi att det bör finnas nationella riktlinjer för att uppnå likvärdig palliativ vård i hela landet. Terminal sedering kan utgöra en naturlig del i en god palliativ vård, och därför är det viktigt att det finns nationella riktlinjer. I dessa riktlinjer ska det också tas större hänsyn till patienternas önskemål.