mot · H3023403 · 2016-05-02 00:00:00 — Samma grundprincip ligger nu bakom Liberalernas förslag om förhöjd fordonsskatt på icke miljöbilar samt ett förhöjt förmånsvärde för icke miljöbilar. Cykling bidrar till transporter i miljöer utan koldioxidutsläpp och leder till minskat trafikbuller. Därför vill vi möjliggöra för högre säkerhet och bättre infrastruktur för cyklister. Digitaliseringen har blivit allt mer framträdande och utgör en grundläggande beståndsdel i en modern och välfungerande samhällsapparat. De digitala verktygen påverkar och genomsyrar samhällets fundament bestående av näringsliv, myndigheter, kommuner, landsting och utvecklingen går snabbt framåt. ser vi att kunskapsklyftorna inom it-kommunikation ökar och det är främst de äldre som hamnar utanför. Mot bakgrund av detta föreslår Liberalerna ökade utbildningsinsatser för att stärka äldres delaktighet i it-samhället genom att kommunerna får möjlighet att söka ett statligt finansierat it-bidrag. Vi vill även fortsätta verka för bättre it-kapacitet såväl i städer och mellanbygd som i glesbygd. Utgiftsområde 23: Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgiftsområdet Areella näringar, landsbygd och livsmedel omfattar verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skog, djur, landsbygd och jakt samt rennäring och samefrågor. Vidare omfattar utgiftsområdet även verksamhet inom utbildning och forskning. Liberalerna driver på för att jordbruks- och livsmedelspolitiken ska ha ett tydligt konsument- och hållbarhetsperspektiv. Jordbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina egna miljö- och klimatkostnader, men ska också ersättas för kollektiva nyttigheter som naturvård samt bevarande av den biologiska mångfalden. Därigenom förstärks drivkrafterna för effektivisering och klimatsmart teknik. Det är positivt att världsmarknaden för jordbruksprodukter är allt mer avreglerad, men det innebär också nya villkor för svenskt jordbruk. För svenskt jordbruk är det viktigt att svenska bönder tillåts konkurrera med utländska på mer lika villkor. Det behövs en generell och företagarvänlig politik som inte tynger företag med onödig byråkrati och höga skatter på jobb och företagande. Den kommande livsmedelsstrategin måste utifrån ett marknadsliberalt och konsumenträttsligt perspektiv innehålla åtgärder för att lyfta svensk jordbruksproduktion. Att öppna marknader för handel stimulerar livsmedelsproduktion och effektiv användning av . EU:s jordbrukspolitik behöver reformeras i grunden. Jordbruksstödet, utom landsbygdsstödet, ska avvecklas liksom EU:s handelshinder mot omvärlden. Samtliga direktstöd och marknadsregleringar ska fasas ut . Mot denna bakgrund avvisade vi , liksom , regeringens förslag om statliga kreditgarantier för mjölkföretag. Denna prioritering i budgetmotionen ligger fast. Det behövs tydligare fokus på landskapsvård, miljöskydd och bevarad biologisk mångfald. Ett hållbart jord- och skogsbruk är en del av lösningen på dagens miljöutmaningar. Redan med nuvarande teknik skulle jord- och skogsbruket kunna vara självförsörjande på hållbar energi. Det finns goda möjligheter att förbättra avkastningen på ett miljövänligt sätt genom att anpassa växtsorter, brukningsmetoder och näringsämnen efter lokala förhållanden. Rätt använd kan bioteknik bidra till att få fram bättre skördar och näringsinnehåll. Ett kretslopp där näringen går från jord till bord och sedan tillbaka till jorden är avgörande för en hållbar livsmedelsförsörjning. Läckaget av näringsämnen från odlingsmark och hushåll ut i sjöar, vattendrag och hav behöver bromsas och hållbar återvinning av biologiskt avfall introduceras i bred skala. Särskilt viktigt är detta i ljuset av att fosfor är på väg att bli en bristvara. Användningen av handelsgödsel bidrar till övergödning av vattenområden. Även förekomsten av kadmium i handelsgödsel är ett oroande miljöproblem. Det är därför angeläget att användningen av sådan gödsel minskar och att jordbrukets allmänna miljöpåverkan sjunker. För att uppnå detta bör en ny läckageskatt för jordbruket införas . Liberalerna anser att ska driva på för att stärka djurskyddet i hela . Hur vi hanterar våra djur är ett mått på vår civilisation och en förutsättning för en god folkhälsa. All djurhållning måste garantera djuren ett värdigt liv och en anständig död. Kontrollen av att nationella lagar och EU-regler efterlevs ska skärpas. Utvecklingen av antibiotikaresistens hotar folkhälsan. ska arbeta i EU och globalt för en ansvarsfull antibiotikaanvändning, både bland människor och på djur, baserad på medicinska bedömningar. Den svenska skogspolitiken ska vila på två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet. Skogens potential inom förnybara material, kemiska produkter, textilier och energiproduktion ska tillvaratas. Miljöhänsynen inom skogsbruket måste öka genom att t.ex. avverkningsmetoder kan variera. Både staten och skogsnäringen har ett långtgående ansvar att skydda skogens ekosystemtjänster, bevara den biologiska mångfalden och slå vakt om naturvård och miljöhänsyn. De återstående gammelskogarna ska ges starkare skydd. Utgiftsområde 24: Näringsliv Utgiftsområde 24 omfattar näringspolitik samt utrikeshandel och handels- och investeringsfrämjande åtgärder. Liberalerna vill att det ska löna sig att driva företag och ta risker. betyder fler jobb, högre tillväxt och ökade skatteintäkter, vilket finansierar vår gemensamma välfärd. ska uppmuntra entreprenörer och företagare genom ett bra företagsklimat, konkurrenskraftiga skatteregler och fungerande finansiella marknader. I höstbudgeten prioriterade Liberalerna extra resurser till ökat företagande. har framgångsrikt arbetat med insatser för företag i tidiga utvecklingsskeden och erbjuder en samlad service för att företag på en och samma plats ska kunna nå information från flera myndigheter. Företagare kan också på enkelt lämna in uppgifter till flera myndigheter . Dessa insatser ville Liberalerna utveckla ytterligare genom ökade anslag i höstens budgetmotion. Prioriteringarna i budgetmotionen ligger i huvudsak fast och utgör ett underlag i Liberalernas pågående ekonomisk-politiska utvecklingsarbete. I regeringsställning drev Liberalerna på för att förbättra företagsklimatet. Sänkt bolagsskatt och införandet av RUT- och ROT-avdragen gjorde svarta jobb vita och skapade utrymme för fler företag. Regeringens politik har dessvärre stoppat denna positiva utveckling. Det syns redan när det gäller RUT-branschen, där tillväxten helt stannat av på grund av försämringar avseende RUT-avdraget. Det har särskilt drabbat kvinnor eftersom de i större utsträckning än män driver och verkar inom företag i RUT-branschen. Viktigt är också att påpeka att RUT-företagen har visat sig vara värdefulla för integrationen och en väg in på arbetsmarknaden för utrikes födda. Globaliseringen främjar tillväxt och öppenhet och handel med vår omvärld är grunden för en välmående ekonomi. Svensk export motsvarar nästan hälften av BNP. Därför ska vi fortsätta riva handelshinder som vi värnar konsumentskydd och miljö. ska vara pådrivande för ett ambitiöst transatlantiskt handels- och investeringsavtal (TTIP) mellan och . Företag ska drivas av entreprenörer, inte av offentliga aktörer som skapar osund konkurrens. I grunden är det fel att det offentliga driver företag. För undantag från denna huvudprincip krävs att företaget svarar för ett uppenbart samhällsintresse, t.ex. Systembolaget. För att företag ska kunna starta och växa finns behov av riskkapital. Företags finansiering ska ske med privat kapital men statligt riskkapital kan behövas för att komplettera det privata kapitalet. Liberalerna ifrågasätter dock dagens system med statligt riskkapital då det alltför ofta tränger undan det privata riskkapitalet i stället för att vara marknadskompletterande. Det statliga riskkapitalet behöver reformeras och effektiviseras så att det i högre grad kompletterar privat riskkapital. Vi ser gärna en så kallad fond-i-fond-lösning, där statligt riskkapital från början samverkar med privata fonder för att nå mindre och växande företag. Särskilt viktigt är att stötta företag med stor tillväxtpotential i ett tidigt skede. Ett nystartat företag har sällan möjlighet att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner men har behov av att kunna attrahera kvalificerad personal på annat sätt. Därför vill vi fortsatt göra det enklare och billigare att erbjuda anställda delägarskap och incitamentsprogram. Det handlar såväl om företagens kostnader som skattevillkoren för enskilda personer. Det finns mycket att göra för att förbättra förutsättningarna för . Åtgärder för att halvera tiden det tar att starta ett företag samt sänkt krav på aktiekapital är prioriterade. För att underlätta för att fler ska starta företag vill vi sänka kravet på aktiekapital från till . är det djupt oroande att regeringen fortsätter med stora skattehöjningar på jobb och företagande, vilket hindrar främst småföretag att växa, utan istället verkar tro att företagande i första hand blomstrar genom politiskt tillsatta innovationsråd och nyindustrialiseringsstrategier. Skattehöjningarna på jobb och företagande hämmar tillväxten och Liberalerna avvisade i höstens budgetmotion förslagen. Senast i raden av småföretagarfientliga förslag är att regeringen föreslår att företagen ska betala av sjukpenningen om en person varit borta från jobbet i . Förslaget kommer att slå hårt mot småföretagen. Vad svenska företag behöver är mindre, inte mer, inblandning av politiken och det offentliga. De behöver långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt näringsliv. Det handlar om villkoren för entreprenörskap, företagande samt forskning och utveckling. Det handlar om nivåer på skatter men också förutsättningarna för en stabil och konkurrenskraftig energiförsörjning som utmanas av regeringen. Även viktig infrastruktur såsom är avgörande för svenskt företagande. Utgiftsområde 25: Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet omfattar tre anslag som syftar till att stärka kommunernas ekonomi, ersätta kommunerna enligt finansieringsprincipen eller bidra till kommunalekonomiska organisationer. Målet för utgiftsområdet är att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting som bidrar till en effektiv verksamhet med hög kvalitet. Liberalerna värnar möjligheten att upprätthålla den offentliga servicen i hela landet. Oavsett bostadsort har individer rätt att få likvärdig kvalitet på vården, omsorgen, och andra välfärdstjänster. De ekonomiska villkoren för kommuner och regioner behöver därför utjämnas med avseende på faktorer som inte går att påverka. Utjämningssystemet ska innehålla drivkrafter för tillväxt. Alliansregeringen genomförde en större omläggning av den kommunalekonomiska utjämningen. För att minska inkomstutjämningens potentiellt negativa inverkan på tillväxten sänktes bland annat den inkomstutjämningsavgift som de kommuner och landsting som bidrar till systemet betalar. Det hade varit önskvärt att detta nya system fått ligga fast. Liberalerna avser att återkomma till hur det inom skatteutjämningssystemet går att skapa drivkrafter för tillväxt. Utgiftsområde 26: Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområdet omfattar räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter och provisionsutgifter i samband med upplåning och skuldförvaltning. Liberalerna står fortsatt bakom det gällande målet för statsskuldsförvaltningen som innebär att skulden ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Den långsiktiga kostnadsutvecklingen inom området avgörs av statens upplåning och räntan på svenska statspapper. En del av statsskulden är exponerad mot utländsk valuta, varför valutakursrörelser också påverkar kostnaderna. För realskulden påverkas kostnaderna på motsvarande sätt av hur konsumentprisindex (KPI) utvecklas. För att hålla nere kostnadsutvecklingen är det avgörande att de offentliga finanserna på både kort och lång sikt är hållbara och marknadsaktörerna har en hög tilltro till betalningsförmåga. Det gör politiken inom området nära kopplad till frågan om överskottsmålet och det finanspolitiska ramverket. Utgiftsområde 27: Avgiften till Europeiska unionen Utgifterna inom utgiftsområde 27 utgörs av avgift till EU:s budget. Europeiska unionens allmänna budget upprättas inom en flerårig budgetram. I höstens budgetmotion beräknade Liberalerna att kostnaderna inom utgiftsområdet skulle komma vara relativt fasta under de kommande budgetåren. För perioden –2019 har Liberalerna inte föreslagit någon förändring av anslagen jämfört med regeringen. Som liberaler vill vi att ska delta fullt ut i Europasamarbetet och sträva efter att vara en del av EU:s kärna. Samarbetet i gör individen friare, rikare och vår omvärld tryggare. EU-samarbetet ger möjligheter att lösa gränsöverskridande problem, trygga demokratin, underlätta ekonomisk utveckling, förbättra miljön och bekämpa gränsöverskridande brottslighet. värnar Liberalerna den traditionella svenska linjen kring restriktiva årsbudgetar. Effektivitet och återhållsamhet ska utgöra viktiga element för i behandlingen av EU:s årsbudget. Vägledande bör vara principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning. Den svenska budgetprocessen innebär att tar ställning till riktlinjerna för den ekonomiska politiken och fastställer budgeten. Liberalernas ekonomiska vårmotion är därför inte något heltäckande budgetförslag, lika lite som regeringens vårändringsbudget och den ekonomiska vårpropositionen. och framåt aviserar dessa dokument i stället vissa mindre eller större förändringar utifrån den dittills förda politiken. Siffersatta reformer från Liberalerna, som inte fanns med i höstens budgetmotion, presenteras i avsnittet Nya prioriteringar i den ekonomiska vårmotionen. Vår politik är dock betydligt bredare än så. Nedan åskådliggör vi därför ett urval av de reformer och budgetförstärkningar vi gick fram med i höstens budgetmotion och som ännu utgör en kärna i vår ekonomiska politik. Det handlar om att genomföra viktiga skattesänkningar för att öka antalet arbetade timmar i ekonomin och utbytet av att utbilda sig, investera i en tioårig grundskola samt skapa en bättre fungerande bostadsmarknad genom avskaffad flyttskatt och höjda bostadstillägg. I höstens budgetmotion tillförde vi också substantiella resurser till försvaret, växlade bort effektskatten på kärnkraft och finansierade en laga-mat-garanti i . Vår budgetmotion var fullt finansierad. Vi föreslog ökad miljörelatering av skattesystemet, sade nej till regeringens bostadssubventioner, avvisade den utbyggda arbetsmarknadspolitiken samt föreslog reformer för att dämpa kostnadsökningarna i transfereringssystemen. Bland övriga budgetförstärkningar märktes exempelvis en fortsatt justerad pris- och löneomräkning för de statliga myndigheterna liksom avskaffad regionalisering av arbetsgivaravgifterna. För att skapa en överblick av vår politik presenteras på motstående sida en tabell av vissa centrala delar i höstens budgetmotion som även utgör huvuddrag i Liberalernas ekonomiska alternativ. Även i övrigt ligger de huvudsakliga prioriteringarna från höstens budgetmotion fast. Tabell: Centrala reformer i budgetmotionen Centrala reformer, besparingar och budgetförstärkningar i budgetmotionen Ökad kunskap i skolan och fler arbetade timmar , egna beräkningar* Dnr 2015:1089rev, egna beräkningar Höjd brytpunkt för statlig skatt till Dnr 2015:1089rev, egna beräkningar Förstärkt jobbskatteavdrag från 64 respektive 63 år 2015:442, 2015:1238, egna beräkningar* Flyttskatt: Slopande av tak för uppskovet Flyttskatt: Slopad räntebeläggning Höjda bostadstillägg för pensionärer från av boendekostnaden Vissa andra centrala delar Bortväxlad effektskatt (netto) Ökad miljöstyrning i skattesystemet Nej till särskilt anslag för energieffektivisering Nej till särskilt anslag för upprustning av skollokaler 2015/16:1, Prop. Nej till särskilt stöd till kommuner för bostadsbyggande Nej till investeringsstöd för hyresrätter Nej till utbyggd arbetsmarknads- och näringspolitik Avveckling av traineejobb och extratjänster Stärkt arbetslinje i transfereringssystem Återinförd bortre tidsgräns i sjukförsäkringen Återställande av beräkningsgrund i sjuk- och aktivitetsersättning Återställande av tidigare grundnivå i föräldraförsäkringen Slopad åldersavskrivning i studiestödet 2015:1390, egna beräkningar* Avskaffad regionalisering av arbetsgivar- och egenavgifterna Fortsatt justerad uppräkningstakt för PLO Avveckling av det förstärkta instrumentet inom skogsbruksområdet Avveckling av statlig medfinansiering i stadsmiljöavtal Återställande av anslag till skydd av värdefull natur 2014/15:99, Prop. Avveckling av anslag för klimatinvesteringar i kommuner och regioner 2014/15:99, Prop. Återställande av avgifter i Totalt: Utvalda reformer Totalt: Utvalda besparingar och budgetförstärkningar Totalt: Nettoeffekt på finansiellt sparande av utvalda reformer *Uppdaterade beräkningar eller senarelagt ikraftträdande jämfört med i budgetmotionen . Tabell: Nya prioriteringar i den ekonomiska vårmotionen Nya reformer, besparingar och budgetförstärkningar i den ekonomiska vårmotionen Stärk försvaret i en orolig tid Nya medel till försvaret utöver tidigare satsning Spara inte på de mest utsatta Fler poliser och ökad trygghet , PM A383.968/2015 Återinförande av 5000 beredskapspoliser Vägval 2010, egna beräkningar Fler civilanställda hos polisen Tillräckliga medel till Nationellt forensiskt centrum En miljard till skolan Förlängd skolplikt för nyanlända Kommission för ordning och reda Ökade anslag till specialpedagogik 2015/16:99, egna beräkningar Stärk de boende på bostadsmarknaden Höjt bostadsbidrag för barnfamiljer, ökat barntillägg med per barn En samlad politik för utsatta områden Nationellt råd och medel till utsatta områden Ytterligare insatser mot våldsbejakande extremism Höjd gräns för arbetsgivar- och egenavgifter till Forskning på tillämpad energilagring Kulturcollege för personer med funktionsnedsättning Inget efterlevandestöd för ungdomar som bor i , stödboende eller familjehem Inget HVB/stödboende man fyller Ökad andel placeringar i stödboenden 2015:1999, egna beräkningar 2016:524, egna beräkningar Stärkt arbetslinje i transfereringssystemet Förstärkt arbetslinje i a-kassan Ny karensdag dag 15 i sjukförsäkringen Ökad miljöstyrning i skattesystemet Avvecklade stöd till diesel i jordbruket Förhöjt förmånsvärde för bilar som inte är miljöbilar 2015:1993, egna beräkningar Övriga budgetförstärkningar inklusive aviserade och av Liberalerna godtagna skattehöjningar Avdragsförbud för ränta på vissa efterställda skuldförbindelser PM Avdragsförbud för ränta på vissa efterställda skuldförbindelser samt… Avskaffad ränta på skattekontot PM Ändrad intäktsränta i skattekontot PM Höjning av alkoholskatten Höjd fastighetsavgift på kommersiella lokaler Totalt: Nya reformer Totalt: Besparingar och budgetförstärkningar Totalt: Nettoeffekt på finansiellt sparande