ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4022707 · 2016-10-05 00:00:00 — Hantering av mobiler i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra lärarnas och rektorernas möjlighet att hantera mobiltelefoner i sina klassrum och tillkännager detta för regeringen. Mobiltelefoner i skolan är ett ämne som skapar ständig debatt. Visst kan mobiltelefoner vara ett gott pedagogiskt verktyg om de används på rätt sätt, men distraktioner såsom mobilspel är sällan långt borta. En studie från Science har undersökt hur avsaknad av mobiler i skolan påverkar testresultat och produktivitet. Eleverna var i åldern 11–, och forskarna slog fast att provresultaten förbättrades . Störst förbättring såg man bland de lågpresterande eleverna. Detta är inte förvånande då lågpresterande elever ofta har sämre impulskontroll. Rektorer har möjlighet att införa lokala ordningsregler för mobiler, men även lärare borde ha möjlighet att upprätta regler som omfattar en mobilfri lärozon. Om en lärare upplever att en mobil stör undervisningen har hen , enligt lag, rätt att ta hand om mobilen. Läraren har alltså ett mandat redan, men behöver känna stöd i sitt arbete med att skapa trygghet och studiero. Lärare bör få sätta spelregler gällande mobiler i sitt klassrum redan innan distraktionen inletts istället för att det ska ta tid från undervisningen när problemet redan uppstått. Detta förslag är knappast något nytt. testade Valsätraskolan i södra att ha en mobilfri vecka. planerar skolan att fortsätta på det spåret och hoppas att det ska leda till mer kreativitet och social samvaro bland eleverna. Andra skolor planerar att förbjuda specifika appar som stör undervisningsmomentet. Det finns många positiva effekter som man har sett av mobilfria klassrumsmiljöer i såväl som likvärdiga länder. Det handlar inte om att mobiler inte kan vara ett bra pedagogiskt verktyg ibland; självklart ska mobilerna användas där de gör nytta. Det handlar däremot om att ge alla elever chansen att få en god undervisning utan störningsmoment, detta är av störst vikt när det gäller lågpresterande elever som får bättre chanser att klara av att få betyg i alla ämnen genom att lärarna ges verktyg att hantera mobiltelefoner i sina klassrum. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H4022708 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till att låta eller någon annan göra en kontroll av synen så att alla bilister testas med jämna mellanrum, och detta tillkännager för regeringen. Många olyckor i trafiken kan undvikas. En av orsakerna till att det händer olyckor är att förare inte ser tillräckligt bra. Synkontrollen görs en gång i livet, när man tar sitt körkort. Sen är det helt frivilligt att testa sin syn återigen. Hos har man erbjudit ett frivilligt syntest, kallat Synbesiktningen. Här får bilister skatta sig själva hur de tror sig se. anser att de har tillräcklig syn för att köra bil. Men undersökningen visar att det inte stämmer; det är så många som hälften av bilisterna som skulle behöva en synkorrigering. utgör en trafikfara för de har för dålig syn. Många;det kan gå uppåt innan de undersöker synen. Vi vet att synen förändras gradvis och att det kan vara svårt att själv märka att den blir sämre.
mot · H4022709 · 2016-10-05 00:00:00 — Vård för diagnoser rörande underfunktion i lymfsystemet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vården av och forskningen om diagnoser som rör underfunktion i lymfsystemet bör ses över och tillkännager detta för regeringen. Det kroniska svullnadstillstånd som uppstår vid en underfunktion i lymfsystemet drabbar en stor del av befolkningen i . Detta svullnadstillstånd är kroniskt och progredierande, vilket innebär att en stadig försämring sker om inte vård och undervisning om egenvård ges i tidigt stadium. Om svullnaden förvärras genom att inte åtgärdas ger det fysiska och psykiska effekter, orsakar sjukskrivningar samt ger upphov till följdsjukdomar som till exempel rosfeber som oftast måste behandlas med sjukhusvård. Underfunktion i lymfsystemet återfinns vid: Primärt lymfödem – en hereditär underfunktion i lymfsystemet. Sekundärt lymfödem – åsamkat av operation till exempel efter canceroperationer (prostatacancer, bröstcancer, huvud och halscancer, malignt melanom m fl men även efter andra operationer där lymfsystemet tillfogas skada (höftoperationer, knäoperationer m fl). Lipödem – malformation av de initiala lymfkärlen som ger en onaturlig smärtande fettvävsformation kring lår och höfter som ej bör förväxlas med vanlig fetma. Drabbar främst kvinnor och är ofta ärftligt. Kärlmissbildningar – t ex vid diagnoser som Kippel-Trenaunays syndrom och Distichiasis vilket medför venös missbildning samt lymfatiska abnormiteter. Lymfovenöst ödem – uppstår i samband med venösa åderbråck då lymfsystemet överbelastas och till slut resulterar i en underfunktion varvid en kronisk svullnad uppstår. På grund av feldiagnostisering belastas olika vårdinstanser i onödan. Detta orsakar stort lidande för patienten och är kostsamt för samhället eftersom många patienter får felaktig behandling såsom gastricbypass eller felaktiga råd om kost och motion som försämrar deras tillstånd och kan generera psykosociala besvär. Det är viktigt att de som drabbas av underfunktion i lymfsystemet får rätt vård och stöd. Men för att det ska ske krävs det även utbildning som ger större kunskap hos vårdpersonalen. Både vården och forskningen kring underfunktion i lymfsystemet är eftersatt i och många tvingas söka vård utomlands. Därför behöver man ta fram tydliga riktlinjer för både diagnos och behandling.
mot · H4022711 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att strama upp lagarna kring hyresvärdens ansvar för underhåll och redogörelse av total kostnadsbild, kring otillåten andrahandsuthyrning, handel med hyreskontrakt samt bedrägeri och tillkännager detta för regeringen. Bostadsbristen i blir allt mer omfattande. rapporterade i att situationen på bostadsmarknaden i länet aldrig har varit så ansträngd som . Skillnaden mot tidigare är, enligt , att det nu råder bostadsbrist även utanför centralorterna i kommunerna. Bostadsbristen i medför ett antal problem. Dels riskerar det att hämma ekonomin när människor inte har möjlighet att flytta för att ta de arbeten som finns tillgängliga eller studera, dels förvårar det för utsatta grupper, exempelvis ungdomar och nyanlända, att komma ut på bostadsmarknaden och starta ett eget liv. Enligt kännetecknas en dåligt fungerande bostadsmarknad av bostadsbrist, vilket i sin tur för med sig en svart bostadsmarknad med otillåten andrahandsuthyrning, handel med hyreskontrakt och bedrägerier. Konsekvensen blir att människor tvingas betala överpriser och leva med en osäker bostadssituation. (, Dåligt fungerande bostadsmarknader, 2011) Det innebär att hyresgästernas ställning försvagas och att hyresrättens attraktivitet som boendeform försämras när oseriösa hyresvärdar vill tjäna pengar på bostadsbristen. Ett exempel på resultatet av den dåligt fungerande bostadsmarknaden i är att oseriösa personer köper upp äldre hus där underhållet brustit. Dessa hyr de sedan ut med höga kallhyror som hyresgästen även måste betala dyra elräkningar för att värma upp lägenheten. Detta drabbar oftast redan utsatta människor som inte har möjlighet att ordna ett boende på annat sätt. För att undvika detta bör det införas regler som innebär att hyresvärden måste redovisa vad totalkostnaden för boendet blir. Att aktivt försumma sina hyresfastigheter bör också få konsekvenser, exempelvis genom en liknande lagstiftning gällande den för skrotbilar och som ger respektive kommun rätt att agera. för nyanlända (2015) pekar också på vilket problem bostadsbristen medför när det gäller integrationen. Många nyanlända lever med osäkra bostadslösningar som gör det svårare att fullt ut engagera sig i etableringsinsatserna. Liksom exemplet ovan pekar också på att det finns en risk att många nyanlända får sitt boende genom exempelvis otillåten andrahandsuthyrning. Risken bedöms särskilt stor i kommuner där det redan råder stor brist på hyreskontrakt. Med tanke på att det grundläggande problemet till den dåligt fungerande bostadsmarknaden är bostadsbristen är det centralt att det byggs mer bostäder i . Finns det tillgängliga lägenheter i rätt prisnivå minskar incitamentet för en svart bostadsmarknad. konstaterar (2011) att det alltid kommer finnas personer som ser möjligheter till affärer som är mer eller mindre olagliga. Vidare bör det därför utredas om det är möjligt att strama upp lagarna kring otillåten andrahandsuthyrning, handel med hyreskontrakt samt bedrägeri för att på så vis avskräcka från att köpa och sälja bostäder svart.
mot · H4022712 · 2016-10-05 00:00:00 — Risk för att barn far illa i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att via akut omhändertagande av kunna hjälpa barn i nödsituationer enligt LVU, då barn riskerar att fara illa i , och att barn till andra EU-staters medborgare som behöver omhändertas ska hjälpas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över nuvarande lagstiftning så att barn som far illa inte riskerar att hamna mellan stolarna, och detta tillkännager för regeringen. En aktuell dom, som meddelades av kammarrätten i och som ännu inte vunnit laga kraft, kan vara en skiljelinje för barns rätt i . Domen handlar om omhändertagande för vård av unga. Kammarrätten finner att ett spädbarn från annat EU-land inte kan omhändertas av , enligt lagen (1990:72) med särskilda bestämmelser om vård av unga, LVU. I centrum av domen står avvägningar av om domstolar i en medlemsstat ska vara behöriga i mål om föräldraansvar för ett barn som har så kallad hemvist i den medlemsstaten då talan väcks. Detta berör förordningen (EG) nr 1347/2000 (II-förordningen). Denna förordning är direkt tillämplig i alla medlemsstater i EU, förutom . har uttalat sig om hemvistbegreppets innebörd. Detta begrepp ska tolkas så att det motsvarar den plats som avspeglar det förhållandet att barnet i viss utsträckning är integrerat i socialt hänseende och familjehänseende. Hänsyn ska tas till hur varaktig och regelbunden vistelsen i en medlemsstat är. Utredningen om tvångsvård för barn och unga (SOU 2016:19) konstaterar att det inte är tillfredsställande att kravet i LVU kolliderar med II-förordningen, som utgår från att den fortsatta vården ska beslutas och ges i hemlandet. Utredningen föreslår i sitt betänkande införandet av en ny bestämmelse i LVU som ännu tydligare möjliggör ett beslut att omhänderta ett barn genom ett interimistiskt beslut som avses i artikel 20 i II-förordningen. Av denna artikel 20 i II-förordningen framgår att förordningen inte ska hindra att domstolarna i en medlemsstat i brådskande fall fattar beslut om interimistiska åtgärder. Beslut om omhändertagande enligt nuvarande 6 § LVU är att jämställa med en sådan interimistisk åtgärd. En av de saker som måste vara uppfyllda är att den unge behöver beredas vård med stöd av LVU. Den grundläggande principen som ställs på sin spets handlar om barn som riskerar att fara illa i , till exempel spädbarn som kanske inte varit i något annat land än sedan födseln.
mot · H4022713 · 2016-10-05 00:00:00 — Användningen av villkorlig frigivning ställer sig bakom det som anförs i motionen om användningen av villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. beviljas som huvudregel villkorlig frigivning då fängelse valts som påföljd efter två tredjedelar av den avtjänade strafftiden. har tidigare tillkännagivit för regeringen att den villkorliga frigivningen vid återfall i likartad brottslighet bör skärpas och regeringen har aviserat en utredning med uppdraget att överväga förändringar för villkorlig frigivning. Det välkomnar vi eftersom villkorlig frigivning används mer eller mindre undantagslöst vid fängelsestraff som överstiger en månad. Vi menar att detta är en olycklig användning av institutet. Istället bör villkorlig frigivning endast komma ifråga då den intagna uppvisar god skötsamhet och en vilja att återanpassa sig. Institutet villkorlig frigivning bör användas som incitament för bättre skötsamhet och återanpassning. Inte som en huvudregel utan undantag. Huvudregeln bör vara att den fulla strafftiden avtjänas i fängelse. Den som uppvisar god skötsamhet och vilja till återanpassning ska dock kunna komma ifråga för villkorlig frigivning. Det är viktigt att den villkorliga frigivningen sker på ett rättssäkert sätt och inte blir föremål för godtycke i vilket den intagne inte kan förutse vad som förväntas för att villkorlig frigivning ska kunna ske. Utredningen bör därför i samråd med Kriminalvården utforma förslag över vilka kriterier som ska gälla för villkorlig frigivning. Kriterierna ska bygga på uppvisad skötsamhet och vilja till återanpassning. Kriterierna ska vidare vara tydliga och förutsägbara för den intagne. Varje kriminalvårdsanstalt ska tydligt kunna redogöra för vad som förväntas av den intagne för att villkorlig frigivning ska kunna ske. Villkorlig frigivning ska aldrig kunna komma i fråga i de fall den intagne uppvisar misskötsamhet, begår ny brottslighet , eller genomför rymning eller rymningsförsök.
mot · H4022714 · 2016-10-05 00:00:00 — Försäljning av resterande statligt ägande i SAS ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sälja svenska statens innehav i SAS och tillkännager detta för regeringen. Svenska staten är via en betydande ägare av flygbolaget . Flygmarknaden utgör förvisso en viktig infrastruktur för , för att tillhandahålla resmöjligheter både inrikes samt till och från , och vår konkurrenskraft i ett så vidsträckt handelsberoende land i utkanten av . Flygmarknaden har dock utvecklats kraftigt sen SAS grundande, och är en globalt konkurrensutsatt marknad. Flertalet andra flygbolag agerar på samma marknad och därav minskar behovet av en statligt finansierad aktör att befinna sig på marknaden. Då statliga bolag per automatik agerar marknadsstörande finns det därför anledning att avyttra verksamheten till privata ägare. Det viktigaste skälet till en försäljning av SAS är dock det faktum att flygtrafik är en kraftigt reglerad marknad, där staten fyller en viktig kontrollfunktion, och det är därmed inte rimligt att man agerar som aktör på samma marknad som man övervakar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sälja svenska statens innehav i SAS.
mot · H4022715 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en långsiktig livsmedelsstrategi och förverkligande av förslag och tillkännager detta för regeringen. lantbruk har hårda regler, höga skatter och låg lönsamhet. Och trots att det är ett av världens mest miljövänliga lantbruk är det enda land som klassar lantbruk som miljöfarlig verksamhet. har situationen varit särskilt kännbar och uppmärksammad när det gäller mjölkböndernas position – men problemet finns i hela sektorn och är inte isolerat till bara en liten del. För att göra en genomgripande utredning om läget och framtidsutmaningarna tillsatte den förra regeringen bestående av , , och en utredning som kom att kallas . Mer noga är det tal om Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring (SOU 2015:15). I uppdraget ingick att ta fram förslag till strategi och åtgärder för en livskraftig produktion. Det var också vad som levererades när utredningen var klar . Trots detta har inte några ansatser gjorts för att förverkliga de förslag som utredningen kom fram till. För att stärka lantbruk behövs en långsiktig livsmedelsstrategi för ökad livsmedelsproduktion och i den bör en stor del av förslag kunna förverkligas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H4022716 · 2016-10-05 00:00:00 — Försäljning av statligt ägd skog ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sälja och tillkännager detta för regeringen. Genom det statligt ägda bolaget så är staten den enskilt största skogsägaren. äger av all produktiv skogsmark. Det statliga bolaget ägnar sig även åt att utveckla jakt, fiske och andra naturupplevelser. Staten bör överlag vara försiktig med att agera aktör på en privat marknad där statlig närvaro av särskilda skäl inte kan anses vara nödvändig. Skogsbruket är en väl fungerande marknad, där virkeshandeln dessutom därefter är globalt konkurrensutsatt. Svensk skog är väl skött, och det går inte att hävda att staten genom är behövlig för att höja kvaliteten på skogsbruket. Det kan inte anses vara motiverat att staten, med sin storlek och finansiella styrka, agerar på en sådan marknad där man per automatik fungerar marknadsstörande. Staten bör ta ansvar för ett hållbart skogsbruk genom lagstiftning och kontroller, inte genom att agera storägare. Staten bör sälja sitt ägande av , fördelaktigt i mindre delar så det möjliggörs för många privata ägare att köpa skogen med god arrondering som resultat. Med anledning av ovanstående föreslår vi att tillkännage för regeringen om att sälja .
mot · H4022717 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera Arbetsförmedlingen och införa en jobbpeng och en avreglering på området som möjliggör för fler aktörer att förmedla jobb och tillkännager detta för regeringen. Arbetsförmedlingen är den statliga myndighet som borde vara arbetssökandes främsta vän i utanförskap. Tyvärr beskriver alldeles för många istället förmedlingen som ett hinder. Arbetsförmedlingen är uppbyggd i en annan tid, när arbetsförmedlande handlade om just arbetsförmedlande. Så ser inte dagens arbetsmarknad ut, och det är hög tid att Arbetsförmedlingen moderniseras för att kunna möta de mångfacetterade krav som dagens och framtidens arbetsmarknad ställer. För att underlätta stödet till arbetssökande och de som söker personal borde funktionen utgå från en jobbpeng som fastställs efter den enskilde arbetssökandes förutsättningar och som sedan kan användas på valfri arbetsförmedling. En flora av flertalet, kvalitetssäkrade arbetsförmedlingar över landet som får betalt för just sin förmåga att se till att människor får ett arbete skulle förändra inställningen till hur arbetsförmedlingarna arbetar, och möjliggöra för specialiserade arbetsförmedlingar för olika grupper och branscher.
mot · H4022719 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över det s.k. Backaundantaget så att tillgången till vägnätet även finns för Backaborna, och detta tillkännager för regeringen. Trängselavgifter fyller en viktig funktion som finansieringskälla för infrastruktur, och kan användas som styrmedel för att minska trafiken. Det är dock inte rimligt att människor som inte har något annat val än att passera en viss sträckning ska tvingas betala trängselavgift. Att låsa in boende i utan möjlighet att ta sig ut är inte rimligt. Med anledning av vad som anförs i motionen föreslår jag besluta att tillkännage för regeringen om att se över det så kallade Backaundantaget så tillgången till vägnätet även finns för Backaborna.
mot · H4022720 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de tröskeleffekter som finns i försörjningsstödet och andra bidrag bör ses över med fokus på att underlätta steget från utanförskap till arbete och tillkännager detta för regeringen. Sjukdom, fattigdom och krig är exempel på saker som drabbar människor, som inte går att kontrollera och som kan få oerhörda konsekvenser för den enskilde. Försörjningsstödet och andra bidrag är för många viktiga livlinor när man försöker starta ett nytt liv eller när livet inte kanske blev som man tänkt sig. Tyvärr finns det fog att tro att utformningen av dagens bidrag och stöd också har en förmåga att låsa fast människor i utanförskap. Tröskeleffekter av absurda proportioner inträffar, vilket för många gör det ekonomiskt meningslöst, till och med till en förlust ibland, att börja arbeta, när försörjningsstödets utformning inte fungerar, för sig eller i kombination med andra bidrag, såsom exempelvis bostadsbidrag och föräldrapenning. Med en familj på två vuxna är effekterna av att en får ett jobb nästintill försumbar, och i vissa fall till och med negativ. Vi behöver se över hur de olika bidragen fungerar tillsammans med ett tydligt fokus på att underlätta ekonomiskt för människor att ta steg mot en helt egen försörjning. Det kan exempelvis göras med enklare avtrappningar av bidrag som gör att man kanske inte förlorar hela bidraget direkt då man börjar arbeta, men behöver arbetas igenom noga.
mot · H4022721 · 2016-10-05 00:00:00 — Fri hyressättning av bostäder ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över bruksvärdessystemet till förmån för marknadshyror och tillkännager detta för regeringen. Den svenska bostadsmarknaden har gått till en allt mer oroväckande situation. Verkligheten är så extrem att ordet bostadsmarknad blir missvisande, då det är stor brist på bostäder, och någon marknad är det inte tal om. En god blandning i en mix av boendeformer är viktigt för att alla ska kunna hitta den typ av boende som passar en själv. Hus, radhuslösningar, äganderätter, bostadsrätter och hyresrätter fyller alla en viktig funktion för att möta krav på exempelvis säkerheten i att äga sitt eget boende, eller flexibiliteten i en hyresrätt. Alla delar behövs för att bostadsmarknaden ska fungera väl. Hyresrätten har dock en särskilt viktig funktion för att möjliggöra för rörlighet och flexibilitet på bostadsmarknaden. Utan höga ekonomiska inträdeskrav är den lämpad för många för att hitta sitt första boende. Hyresrätten erbjuder dessutom en stor flexibilitet för den som önskar bo tillfälligt, eller är osäker på hur länge man behöver boendet. Sammantaget är hyresrätten viktig för att möjliggöra för människor att flytta hemifrån, samt även för att flytta till jobb eller studier. är dock bristen på en fungerande marknad för hyresrätter stor i större Bristen på en fungerande hyresmarknad för bostäder hämmar därmed konkurrenskraft när det blir onödigt stora hinder för människor att tillfälligt eller permanent flytta dit jobben finns. Hyresmarknaden omfattas av en stor handel med svarta kontrakt, tveksamma andrahandsuthyrningar och outnyttjade lägenheter som står tomma då marknadsvärdet inte möter det artificiella pris lagen kräver. En flexiblare hyressättning där det blir möjligt att fritt sätta hyran skulle på kort sikt tillgängliggöra fler bostäder, och på lång sikt öka byggandet när lönsamheten blir bättre. Med anledning av vad som anförs i motionen föreslår vi besluta att tillkännage för regeringen om att se över bruksvärdessystemet till förmån för