ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4022379 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa licenssystemet som finansieringsform för public service-tv och tillkännager detta för regeringen. Tv-licensen är en otidsenlig finansieringsform som kostar licensbetalarna stora summor att administrera och upprätthålla. Kostnaderna för exekutionen av denna indrivning blir naturligtvis inte mindre uppseendeväckande av det faktum att man som licensbetalare tvingas betala tv-licens bara genom att vara ägare av en tv. Idén om public service är i vissa delar lovvärd, men verksamheten bör kunna finansieras precis som övrig offentlig verksamhet. Mot bakgrund av denna korta men principiellt viktiga motion bör regeringen återkomma till med förslag på en finansieringsmodell för public service som inte innefattar det licenssystem vi har för public service-tv.
mot · H4022380 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att satsa på förbättrad infrastruktur i och tillkännager detta för regeringen. Fungerande kommunikationer är ett grundfundament för att jobben ska kunna växa till och bli fler i ett samhälle. , som tredje turistlän, och därtill starkt beroende av sin tunga industri är i stort behov av utbyggd och förbättrad infrastruktur. Det gäller såväl för den spårbundna trafiken som för vägnätet. arbetspendlar 50 000 privatpersoner längs delar av stråket –, endast 5 000 av dessa väljer tåget som färdmedel. Dalabanan har i denna del stor utvecklingspotential, genom ökad turtäthet och förkortad restid genom ombyggnation. Det är angeläget att en modernisering av sträckan sker för korta tidsdistansen mellan och . Bättre förutsättningar för arbetspendling skulle sannolikt leda till ökad inflyttning och bättre förutsättningar att utveckla affärsverksamhet även inom länet. Den spårbundna infrastrukturen har också en viktig roll att spela såväl för besöksnäringen som för den tunga industrin. Behovet av fler tunga transporter kommer att öka och då måste staten tillförsäkra att kapacitet finns för att den del av de tunga transporter som lämpar sig för järnvägstransport också kan transporteras på järnväg. av alla tunga transporter mäter dock i avstånd. Att dessa måste ske på väg snarare än järnväg är därmed uppenbart. Av såväl trafiksäkerhetsskäl som näringspolitiska avvägningar bör delar av vägnät moderniseras. finns ett flertal vägsträckor i länet där kapacitetsutnyttjandet överstiger det som borde vara en rimlig nivå. Följden är naturligt en svårare trafiksituation, med förseningar och ökad riskexponering för trafikanter. Dimensioneringen av vägnät måste medge inte bara de privatpersoner och företag som lever och verkar i länet, utan också den stora mängd besökare som begagnar infrastrukturen på väg till eller från något av länets populära besöksnäringsmål. Det är av stor prioritet att rusta vägsträckorna –och –just ur denna aspekt. Här återfinns vägar av låg standard som skapar flaskhalsar och exponerar bilister för stor risk i samband med besöksnäringens högsäsonger då trycket på vägnätet är stort.
mot · H4022381 · 2016-10-05 00:00:00 — Centralisering av statliga jobb ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en redogörelse för hur man tänker säkerställa att inte fler statliga jobb flyttas från mindre orter i till storstadsregionerna och tillkännager detta för regeringen. Ända sedan myndighetsutlokaliseringen har det varit en bärande politisk idé att statliga arbetstillfällen ska vara fördelade över landet och inte bara finnas i . blir det mer och mer uppenbart hur flertalet statliga förvaltningsmyndigheter väljer att bedriva ett eget centraliseringsarbete och flytta tidigare utlokaliserade tjänster tillbaka till storstadsregionerna. Det går stick i stäv med de politiska intentioner som ligger bakom tanken med utlokaliseringen av statliga jobb. har så många som 7 500 statliga jobb skapats i , motsvarande tillväxt av statliga jobb har inte skett i resten av landet. Den senaste raden av exempel återfinns bland annat i Skatteverkets omlokalisering och sammanslagning av verksamhet. Totalt handlar det om 510 jobb som flyttas från mindre till större orter. Enskilda statsråd gömmer sig ibland bakom formuleringen att det är myndigheterna själva som bär ansvar för hur man väljer att organisera sin verksamhet. Faktum kvarstår dock, lika tydligt som det stadgas i RF 2:6, regeringen styr riket. Eftersom flertalet förvaltningsmyndigheter nu så uppenbart väljer att organisera sig på ett sätt som går emot de politiska intentioner som varit vägledande för utlokaliseringen bör regeringen förtydliga sin styrning av våra förvaltningsmyndigheter. Det bör därför ges regeringen till känna att man ska återkomma till med en redogörelse för hur man tänker säkerställa att fler statliga jobb inte flyttas från mindre orter i till storstadsregionerna.
mot · H4022382 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att torv på dränerad mark ska klassificeras som ett biobränsle och tillkännager detta för regeringen. har i sin tillgång till torv stor naturresurs. Förutsättningarna bör vara sådana att torv är en naturtillgång som också är gynnsam att tillvarata. är en jordart som uppstår i våtmarker genom ofullständig nedbrytning av växtmaterial. Kort sagt en koldioxidsänka precis som exempelvis vår skog. Problemet för torven är att den missgynnas i sin klassificering som bränsle. har föreslagit att torv ska betraktas som ett fossilt bränsle trots att det i grunden består av organiskt växtmaterial som nybildas i naturen. bör i själva verket kvalificeras som ett biobränsle, vilket det de facto är. bildas i våtmarker, när dessa dräneras för exempelvis skogsbruk börjar torven släppa ifrån sig koldioxid i samband med att den bryts ned. Istället för att hämma användningen av torv på dränerad mark bör förutsättningarna för att nyttja torven vara rimliga istället för att låta torven brytas ned och ruttna i naturen, med stora koldioxidutsläpp som följd. Med anledning av detta bör torv på dränerad mark klassificeras som ett biobränsle.
mot · H4022383 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om hastighetsgränser på större vägar utan mitträckesseparering och tillkännager detta för regeringen. lanserade åtgärder för hastighetsanpassningar i länsvisa rapporter. Där framgår tydligt att framförallt landsbygdslän får sänkta hastigheter på en lång rad viktiga riksvägar där det inte finns mitträcken. På många av dessa platser finns ingen plan för att bygga mitträcken. Således handlar det om permanenta hastighetssänkningar /h. Många storstadslän påverkas knappt av hastighetsrevisionen eftersom man har ett vägnät som i stor utsträckning redan byggts om till mitträckesvägar. En generell hastighetssänkning likt den som föreslås vore kraftigt skadlig för länen utanför storstadsregionerna. Besöksnäring såväl som arbetspendling skulle drabbas hårt om hastigheterna sänktes. Det påverkar i grunden attraktiviteten i att leva och bo utanför storstäderna. Med anledning av detta bör ge regeringen tillkänna att se över möjligheterna att /h även fortsättningsvis ska bibehållas på vägar utan mitträcke där denna hastighetsgräns råder.
mot · H4022384 · 2016-10-05 00:00:00 — Återinför öppnande i Rikssalen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra högtidliga öppnande i Rikssalen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Rikssalen byggdes för ståndsriksdagen och togs 1755. De respektive ständerna sammanträdde mellan riksdagssessionerna på olika platser i . I Rikssalen öppnade Konungen . plenisal har varit platsen för högtidliga öppnande. Vid öppnandet tog Konungen plats på drottning silvertron åtföljd av sina drabanter och uppläste sedan trontalet (den nuvarande regeringsförklaringen). Rikets serafimerriddare samlades vid Hans Majestäts sida, liksom övriga kungahuset. De båda excellenserna, statsministern och utrikesministern, hade varsin taburett strax nedanför tronen. Den svenska monarkin representerar kontinuitet, har ett starkt stöd bland medborgarna och bär tillsammans med den representativa demokratin upp vår historia. Som en av världens äldsta monarkier har kungahuset en viktig roll för att förmedla och föra vår kultur och historia vidare. Utöver detta är kungafamiljens främsta roll att representera , varför högtidliga öppnande, som kan ses som en av de främsta ceremonier vi har i , är ett bra tillfälle att ta tillvara på möjligheten som finns att använda kungahuset. Än används Rikssalen vid ett flertal officiella högtidligheter, men tyvärr inte vid det annars så viktiga öppnandet. Detta är en tradition som vi menar är värd att återinföra, vilket skulle bidra till att värna och hedra våra svenska traditioner och vår gemensamma historia.
mot · H4022385 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stryka tillståndskravet för kompostering och tillkännager detta för regeringen. De flesta kan ställa sig bakom att det är positivt med återvinning, och att sådant rent av borde uppmuntras. Kompostering är ett exempel där man som fastighetsägare dessutom kan nyttja hushållsavfall i sin trädgård, och göra någonting positivt av det avfall som annars skulle behöva transporteras bort. finns dock en onödig regel i avfallsförordningen (45 §) som tvingar fastighetsägare att anmäla kompostering till berörd kommun. Så länge fastighetsägaren som komposterar sitt hushållsavfall inte gör det på ett sätt som skadar naturen eller på annat sätt stör sin omgivning borde det inte vara något hinder för vederbörande att göra så. Regler som dessa är totalt onödiga och ingenting som främjar en positiv hantering av avfall, snarare tvärt om. I ett flertal kommuner hamnar likaså komposterbart avfall fortfarande tillsammans med andra sopor, vilket innebär att det bränns som allt annat skräp. Då vi bör ta tillvara på jordens resurser och uppmuntra människor till ett hållbart leverne bör ge regeringen i uppdrag att avskaffa tillståndskravet för kompostering i avfallsförordningen.
mot · H4022386 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till att inrätta ett stimulansbidrag till kommuner för tillgänglighetsanpassning inom kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till att inrätta ett stimulansbidrag för generell anpassning för personer med funktionsnedsättning vid bebyggelse och tillkännager detta för regeringen. Trots lagstiftning har stora delar av kollektivtrafiken runt om i landet inte anpassats för funktionshindrade. Inte heller har samhället i stort gjort mycket för att underlätta för dessa vilket medför problem i funktionshindrades vardag. Inte alltför sällan är det kostnaden som stoppar anpassningen. FN har riktlinjer i sin standardregel för full delaktighet och jämlikhet, som ger förutsättningar för att även personer med funktionshinder ska ha möjlighet att delta på olika villkor i samhällslivet. I stiftades även lagen om handikappanpassad kollektivtrafik (1979:558), som föreskriver att kollektivtrafiken skall tillgängliggöras även för funktionshindrade. kompletterades lagen med en förordning om handikappanpassad kollektivtrafik (1980:398). I andra paragrafen går det att läsa: Anpassningen ska ske i den takt och i den omfattning som bedöms skälig med hänsyn till syftet och till de tekniska och ekonomiska förutsättningarna hos dem som utövar trafiken. På grund av att texten i andra paragrafen är öppen för tolkning är tillgänglighetsanpassningen inom kollektivtrafiken långt ifrån färdig, efter att lagen stiftades. Detta medför stora problem för många med funktionshinder då flera aktörer som utövar kollektivtrafiken prioriterar annat. Även inom andra samhällsområden är det svårt för funktionshindrade att ta sig runt eller leva ett normalt liv. Regeringen bör utreda möjligheten för att införa ett stimulansbidrag till kommuner som tillgänglighetsanpassar kollektivtrafiken samt ett stimulansbidrag för generell anpassning för funktionshindrade.
mot · H4022387 · 2016-10-05 00:00:00 — Öppen utbildning vid svenska universitet och högskolor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra för fler universitet och högskolor att inrätta öppna utbildningar och tillkännager detta för regeringen. Kunskap är makt. var det första lärosätet i som påbörjat en utredning om möjligheten att erbjuda kostnadsfri universitetsutbildning via nätet. Den aktuella sortens utbildning saknar behörighetskrav och är dessutom öppen för vem som helst, så länge vederbörande har tillgång till en dator. har universitet i , och redan infört öppna, kostnadsfria kurser där föreläsningar läggs ut på webben och studenterna löser uppgifter enskilt eller i grupp. Kommunikationen med varandra sker via chattar eller forum på nätet, som ofta är direkt kopplade till . Att erbjuda världens befolkning öppna kostnadsfria kurser kommer att bidra till en hållbar utveckling runt om i världen. Människor som är utbildade har generellt sett bättre hälsa, mår bättre och kan bättre bidra till samhällets utveckling i större grad än obildade människor. kan kostnadsfria utbildningar bidra till kompetenslyft och förbättrad marknadsföring av det egna . En satsning på dessa öppna utbildningar gagnar med andra ord alla. har potential att utnyttja den möjlighet som finns inom våra universitet och högskolor som vi på en internationell arena får möjligheten att bidra med kunskap. Genom ökad kunskap och bättre konkurrens kan detta vara en avgörande faktor för framtida företagssatsningar i vårt land. bör ge regeringen i uppgift att ta fram förslag för att möjliggöra och stimulera fler universitet och högskolor att införa öppna utbildningar via nätet.
mot · H4022388 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en extern kommitté med målet att finna lösningar på hur politiken kan gynna svensk transportnäring, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka tiden för klampning och tillkännager detta för regeringen. ”Här stannar ” har utfört uppmärksammade kampanjer för att belysa de dåliga jobbvillkoren inom transportnäringen. Det är nämligen ett faktum att svenska åkare får det allt svårare med tanke på den utländska konkurrensen och att olika villkor finns för olika förare. bör tillsätta en extern kommitté för att finna lösningar på de olika förutsättningarna som finns . finns ett regelverk för åtgärder i syfte att hindra fortsatt färd för utländska åkare som inte håller sig till cabotagereglerna. Det ger möjligheten att låsa fast fordonet i maximalt , kallat klampning. Att använda sig av klampning är ett bra sätt för att komma åt problem. bör ge regeringen i uppdrag att verkställa möjligheten för polisen att använda sig av klampning längre än om så krävs.
mot · H4022390 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda delfinarier och tillkännager detta för regeringen. Delfinarier är utformade utifrån besökarnas och ägarnas behov istället för delfinernas. Det innebär bland annat att delfinerna har dåliga förutsättningar att kunna leva och uttrycka sitt naturliga beteende, främst på grund av de små ytorna som delfinarier innebär. Delfiner kan i frihet dyka hundratals meter djupt och de kan röra sig tiotals mil under . Delfinarierna innebär inte bara problem för delfinerna på grund av dålig yta att röra sig på, det innebär även ökad stress då dessa intelligenta djur är mycket känsliga för höga ljud, vilket blir extra känsligt i små bassänger med många, ofta högljudda besökare. Med delfinarier riskerar man således även att gynna en fruktansvärd delfinmarknad som länge pågått runt om i världen. Inte minst i dokumentären ”The Cove”, kan tittare se hur världens största leverantör av delfiner arbetar när de fångar in vilda delfiner för försäljning till omvärlden. I dokumentären får man reda på hur fredliga och intelligenta delfiner verkligen är, som sysslar med sociala interaktioner och känner starka släktband till varandra. I delfinarier tvingas delfinerna blandas med varandra, vilket helt och hållet förändrar deras naturliga förhållanden. Djur ska skyddas mot onödigt lidande och ges rätt till naturligt beteende enligt djurskyddslagstiftning. Med en sådan text bör bland annat delfinarier och andra tortyrliknande omständigheter för djur förbjudas i likhet med många andra länder. bör därför ge regeringen i uppgift att lagstifta emot förekomsten av delfinarier i .
mot · H4022391 · 2016-10-05 00:00:00 — Hänsyn till kvalifikationer i samband med flyktingmottagande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten med ett system där man tar hänsyn till flyktingars kvalifikationer i samband med vidarebosättning för att möjliggöra en snabbare anpassning och tillkännager detta för regeringen. har varit med i FN:s vidarebosättningssystem och vi är som land internationellt kända för att vara solidariska gentemot medmänniskor som söker hjälp. Detta ska vi vara stolta över, och det råder en bred enighet om att vi bör fortsätta bistå med att ta emot flyktingar som är i behov av att komma till ett nytt värdland genom FN:s kvotflyktingssystem. som vi kan tycka att detta är en viktig insats kan vi inte bortse ifrån alla de problem som finns i som följd av den förda migrationspolitiken, där asylinvandringen innebär en stor påfrestning för det svenska mottagandet och minskar möjligheten för ett värdigt mottagande. Om vi bortser ifrån det och istället fokuserar på att många, oavsett vilken sorts flyktingar de är, får det svårt att bli en del av det svenska samhället, är det tydligt att det finns mycket att göra. Det finns oändligt många flyktingar som vill få hjälp av FN att bosätta sig i andra länder och många av dessa innehar kvalifikationer, erfarenheter och utbildning som är i behov av. Då ett av de bästa sätten att bli en del av den svenska gemenskapen är att snabbt få in en fot på arbetsmarknaden kan man på detta sätt slå två flugor i en smäll genom att de flyktingar vars yrkeskompetens behövs i premieras i de fall då två i övrigt likvärdiga kandidater står emot varandra. Dessa har en större chans att bli en del av det svenska samhället än slumpvis utvalda personer som kanske har långt att gå för att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen bör utreda möjligheten till detta.
mot · H4022392 · 2016-10-05 00:00:00 — Underlätta för bättre matchning inför yrkesval ställer sig bakom det som anförs i motionen om att redovisa chansen till olika arbetstillfällen vid olika utbildningar och tillkännager detta för regeringen. är ett land där det är mycket svårt att hävda sig utan någorlunda utbildning eller utan en gedigen arbetslivserfarenhet. Det är dessutom ett land där matchningen på arbetsmarknaden fungerar dåligt, vilket den pågående integrationsdebatten tydligt vittnar om. I samband med att nyanlända invandrare kommer till talar man om matchningen av deras kompetens med de behov som finns på den befintliga arbetsmarknaden. Även migranter med en förhållandevis hög utbildning kan få svårt att få jobb om det inte finns tillräckligt med behov för den specifika kompetens som dessa besitter. Samma sak gäller de ungdomar som är på väg in i gymnasiet, eller de studenter som ska lämna gymnasiet för studier på universitet eller högskola. I stor utsträckning är tillgången till information om vilka kurser eller utbildningar som arbetsmarknaden skriker om ytterst bristfällig, och många väljer att helt enkelt bara ta något som framstår som roligt. Resultatet av detta är företag som tvingas åka utomlands för att finna rätt kompetens, då det inte finns tillräckligt många med rätt utbildning i . På andra myntet finns problemet med en stor skara studenter som har genomgått (av staten påkostad) högskoleutbildning för att sedan ändå återgå till ett enklare jobb eller för den delen sitta fast i arbetslöshet. Detta håller inte, och staten kan inte, när dyra utbildningar erbjuds, blunda för den dåliga matchning som finns mellan de som ska välja ett framtida yrke och arbetsmarknadens behov. Det måste ske en bättre matchning, vilket skulle kunna ske, om regeringen tog fram en plan där högskolor och universitet i samband med urvalet av kurser, kan redogöra för behovet av en viss kompetens på arbetsmarknaden. Om studenter velar mellan två olika utbildningar och sedan ser att det finns ett stort behov av en yrkeskategori men litet av en annan kan valet av utbildning underlättas avsevärt. Regeringen bör återkomma med förslag för att förbättra och utöka informationen till studenter för att de ska kunna planera sina framtida yrkesliv.
mot · H4022394 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstifta om märkning av salthalt i livsmedel där halten är hög och tillkännager detta för regeringen. I har debatten kring mat och vad som är nyttigt eller ej främst handlat om socker och fett. Saltfrågan har nästan helt kommit i skymundan, vilket är tråkigt då det är förhållandevis lätt att åtgärda problemet. Med allt för höga salthalter ökar risken för ett högt blodtryck, vilket ökar risken för hjärt- och kärlsjukdomar samt stroke. I en matvara kan det finnas hela fem gånger mer salt än i en av samma sort enligt i granskning. Enbart en portion kan innehålla det maximala dagsintaget på 5–och genomsnittet i ligger på 10–, men det finns givetvis de som äter så mycket som per dag. av vårt saltintag kommer från färdiglagad mat från restauranger eller halvfabrikat. Det finns producenter som dragit ned på salthalten i sina varor , men otroligt många gör tvärt om, då det inte finns någon stark opinion emot trenden. Regeringen bör ta tag i detta problem genom att lagstifta om särskild märkning av de varor som har en hög salthalt. Detta borde göra att livsmedelsföretag arbetar för att sänka salthalten i sina produkter, inte minst de produkter som flest konsumenter väljer att köpa.
mot · H4022395 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att rekrytera rektorer inom statliga, regionala eller kommunala skolor internt inom respektive skola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka andelen rektorer med lärarbakgrund och tillkännager detta för regeringen. Istället för att rektorer tillsätts genom lärare på berörd skola har utvecklingen gått åt fel håll. Det blir allt vanligare att personer som innehar olika positioner har blivit tillsatta ”utifrån” av personer som inte har rätt insyn för att förstå de behov som finns för berörd position. Detta har inneburit flera problem och för en god sammanhållning krävs det att de som har en viktig position dels har en bred kunskap om det han eller hon arbetar med, dels att tilliten och respekten från övriga anställda är hög. Det finns därtill ett värde i om personen i fråga kanske till och med har arbetat med andra saker inom samma organisation och har en lärarbakgrund med grundläggande kunskap kring vad läraryrket har för utmaningar och andra påfrestningar. Vikten av att personkemin ska fungera, att anställda och rektorn har en bra relation, kan ej heller underskattas för att få en välfungerande verksamhet med en god arbetsmiljö. I så hög grad som möjligt bör alltså rektorer tillsättas genom en internrekrytering i landets olika skolor. bör ge regeringen i uppdrag att se över dagens system så att fler internrekryteringar av rektorer sker just internt av den personal som arbetar i skolan för att uppdrag tilldelas efter lämplighet, lojalitet och tillit. bör således också ge regeringen till känna att tillsätta en utredning av hur andelen rektorer med lärarbakgrund kan öka.