mot · H4022102 · 2016-10-05 00:00:00 — 3.1En kultur som enar 3.1.1Hela – kultur som räknas 3.1.3Sverigesamlingen – historisk förankring ger stabilitet för morgondagen 3.1.4Civilsamhället – ideell kraft ger socialt kapital 3.1.5Bättre villkor för dagens kulturarbetare 3.1.6Tillgängligt kulturarv – delaktighet och livskvalitet 3.1.7Svenskt stöd till Internationella samiska filminstitutet 3.1.8Kulturell och mänsklig hänsyn i dagens och morgondagens samhällsbyggnad 3.2.1Straffskärpning för attacker mot blåljusverksamhet 3.2.2Återta samhällets förlorade områden 3.3.1Ny förberedelseskola för nyanlända ungdomar 3.4.1Renodla och öppna upp Arbetsförmedlingen 3.4.2Trygghet och rörlighet på arbetsmarknaden 3.4.4Låga skatter på låga inkomster 3.4.7Samhall och funktionsnedsattas arbetsvillkor 4.1Bistånd som gör nytta – med de mest utsatta i fokus 4.2Humanitärt bistånd – flyktinghjälp 4.8Transitcentrum och slutna boenden 4.11Effektiv verkställighet av beslut 4.12Färre incitament för tillståndslösa invandrare 4.15Fri rörlighet inom EES 5.1.2Stimulansbidrag till personer och äldre i slutenvården 5.1.3Obligatorisk hälsokontroll av nyanlända 5.2.2Trygghetsboenden och särskilda boenden 5.3Ekonomisk trygghet för äldre 5.4Övriga bidrag inom hälso- och sjukvård 5.4.2Glasögonbidrag för barn och ungdomar 5.5Utsatta familjer och barn 6.1.2En grund för välfärden 6.1.5Stolta men inte nöjda 6.2.3Forskningsinitiativ – för ökad kvalitet 6.3.1Vi måste ha baskraft 6.3.2Bevara och utveckla kärnkraften 6.3.4Nej till utbyggnad av subventionerad vindkraft 6.5Utbilda för industrins behov 8.4Hur löser vi bostadsbristen? 8.6Stärkt krav på byggande 8.7Plan- och bygglagen behöver förenklas och förtydligas 8.8Ökad konkurrens och finansiering på byggmarknaden 8.9Gemensamma byggregler i hela 9.1Rätt kurs för sjöfarten 9.1.1Statlig finansiering av isbrytning 9.1.2Avskaffad farledsavgift för kryssningsfartyg som tömmer sin latrin i hamnen 9.4En järnväg som spårat ur 9.4.2Rätt signalsystem på rätt plats 10.1.2Sekundära effekter av värnplikten 10.2Ett militärt försvar för hela 10.2.2Basbataljonerna utökas, strilbataljoner och strategisk reserv skapas 10.2.3Ett modernt luftförsvar med tio Gripendivisioner 10.4Ett nytt civilt försvar 11.3Mindre pengar till biodrivmedel 12.1.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 12.1.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 12.1.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 12.1.6Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap 12.1.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 12.1.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 12.1.10Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 12.1.11Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 12.1.12Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 12.1.13Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet 12.1.14Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 12.1.16Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 12.1.17Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 12.1.18Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 12.1.19Utgiftsområde 19 Regional tillväxt 12.1.20Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 12.1.23Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 12.1.25Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 12.1.26Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 12.1.27Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen 13Statsbudgeten och den offentliga sektorn 13.3Statsbudgetens saldo och statsskulden 13.4Den offentliga sektorns finanser 13.7Förslag till utgiftsramar –2020 13.8Beräkning av statsbudgetens inkomster 13.9Beräkning av statsbudgetens inkomster –2020 2 Förslag till riksdagsbeslut godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2017–2019 enligt förslaget i avsnitt 12.1. godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt förslaget i avsnitt 12.8 och tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning. godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget enligt avsnitt 12.9 i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden och övriga utgifter enligt förslaget i avsnitt 12.6 i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i avsnitt 12.7 som riktlinje för regeringens budgetarbete. är på många sätt ett splittrat land, där mycket fokus läggs på olika gruppindelningar snarare än på en samhällsövergripande gemenskap. En alltför omfattande invandring har omintetgjort reella möjligheter för de invandrade att möta det svenska samhället. har makthavande partiers politik lagt allt tyngre fokus på att inta en progressiv och normbrytande roll, där särlösningar växt fram och samhället anpassats efter propagandisters önskemål och upplevelser snarare än efter fastställda behov av förändring. Denna kombination har på ett smärtsamt effektivt sätt brutit ner det kitt som tidigare hållit oss samman. politik, med sin bas i socialkonservatism och nationalism, har i stället sitt fokus på att ge ett så starkt fundament som möjligt för det svenska samhället. Vi värdesätter sammanhållande band mellan medborgarna och vi erkänner ett behov av gemenskap, för såväl den enskilde som samhället i stort. I vårt är det en självklarhet att samtliga medborgare känner delaktighet i samhället. För detta krävs givetvis att låsningar och begränsningar motarbetas, men minst lika viktigt är att den enskilde tar till vara de möjligheter som finns. Politiken lägger grunden och skapar förutsättningar, men samhället skapas i slutändan av dess invånare. I vårt råder ingen tvekan om medborgarnas samhörighet med varandra. Till skillnad från socialismens önskan om centralstyre och liberalismens fokus på individuella val präglas samhällsbygget av den naturliga solidaritet och tillit som följer av en stark gemenskap. I vårt hör medborgarskapet samman med såväl rättigheter som plikter. Varje svensk medborgare ska känna sig säker på att få hjälp i nöd, men också vara redo att själv hjälpa i kris. Tillsammans bidrar vi alla till de gemensamma behoven, till säkerheten, välfärden och tryggheten. I denna budgetmotion visar vi vägen dit. I omkring fyra decennier har övriga riksdagspartier präglats av en påtagligt bristande verklighetssyn avseende effekterna av övergången från en reglerad och behovsbaserad arbetskraftsinvandring till en i princip okontrollerad asylinvandring. Inte förrän förra årets extrema siffror för asylmottagande tvingades de åtminstone delvis bemöta det faktum att det finns gränser för vad vårt samhälle mäktar med. Inte minst gäller detta mottagande av asylsökande, då det sker oförberett och där den som invandrar därmed åtminstone initialt är direkt beroende av mottagarlandets bidragsstrukturer och välfärdssystem. I har den politik som förts dessutom uppmuntrat kvarstannande i denna beroendeställning med fler vägar in i bidragssystemen än in i samhället, vilket oundvikligen orsakat en överbelastning av systemen. har dock påtalat att storleken på ett lands mottagande av nya invånare givetvis påverkar möjligheterna att ta emot dessa på ett effektivt och framför allt välkomnande sätt. Vi har då bland annat lyft upp de konkreta och direkta samband som nämns ovan och som övriga partier tvingats förhålla sig till. Men vi har också påtalat det faktum att alldeles oaktat ekonomiska faktorer påverkar invandringens storlek i förhållande till mottagarlandets invånarantal också förutsättningarna för mänskliga möten, relationsbyggen och naturliga vägar in i de sociala delarna av samhället. För att bryta upp segregationen och skapa ett integrerat, gemensamt samhälle krävs helt enkelt en invandring i tillräckligt liten skala för att låta invandrare växa in i landet. För de invånare som följt regler och har rätt att vistas i landet ska vi föra en politik som bygger ett där gemenskapen, tilliten och lojaliteten präglar samhället. Vi stärker möjligheter för utbildning, företagande och arbete – utan särlösningar och specialvägar som bidrar till splittring. Vi tydliggör vägen in i för de personer som visar en vilja att bli en del av vårt samhälle och att göra rätt för sig. I korthet väcker vi liv i den en gång självklara parollen: gör din plikt – kräv din rätt! För den som vistas här temporärt, för studier, arbete eller skydd, villkoras tillgången till den gemensamt finansierade välfärden. Den som å andra sidan avser att stanna permanent ges incitament att ta det svenska samhället till sig, och bli medborgare. Först som medborgare i detta land ges ovillkorad rätt att vistas här, att kunna rösta, ställa upp i val samt att kunna åtnjuta den välfärd som tidigare generationer byggt upp. För den som har en vilja att bidra till det gemensamma, en god bevekelsegrund och som strävar efter att bli en del av är signalen glasklar: följ svensk lag, lär dig vårt språk, vår historia och våra sedvänjor och betala skatt. För den personen – som först gör sin plikt och därefter kräver sin rätt – ska det finnas en tydlig väg till medborgarskap. 3.1 En kultur som enar För har kulturen en central plats i livet, politiken och samhällsbygget. Kulturen ska vara livskraftig och tillgänglig. Ledord i vår politik på området är sammanhållning, tillgänglighet och folkhälsa. Vi eftersträvar särskilt att göra kulturen lätt att nå för barn, gamla och funktionsnedsatta. För oss är det också självklart att är unikt och att den svenska kulturen därmed också är unik och värd att värna, vårda och visa. Den gemensamma svenska kulturen är betydligt äldre och djupare rotad än dagens mångkultur, och vi vill särskilt belysa dess betydelse för det fredliga, demokratiska och solidariska välfärdssamhälle som formats i och kännetecknat vårt land. Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning är således en förutsättning för alla som vill befrämja en positiv samhällsutveckling och nationell sammanhållning. Vi satsar i den här budgeten på ett fortsatt brett kulturfokus. Kultur och folkhälsa genom friluftsliv, idrott och kultur i vård och omsorg. Tillgänglighet till – och vård av – kulturarvets former och kulturmiljöer. Kulturell hänsyn i samhällsplanering och kultur från vaggan till graven. Även den samiska kulturen får ett fortsatt uppmärksammande i och med långsiktiga satsningar. vill vi särskilt uppmärksamma de reformer som syftar till att stärka det kulturella kittet i samhället och kulturens sammanfogande roll. Satsningar görs vidare på insatser som är ägnade åt att bevara och levandegöra det svenska kultur- och naturarvet. Vidare anser vi det viktigt att kulturen kommer nära medborgarna och stödjer därför ansatser som syftar till att fördela kulturen något mindre centraliserat och något mer regionalt och lokalt. I detta ligger även satsningar på barn, unga och funktionsnedsatta. Vi anslår extra medel till friluftslivet och för att permanenta elitidrottsatsningen, och vi tillskjuter medel till idrott för äldre. Anslagen till idrotten ska även inrymma pris- och löneomräkning, samt insatser för parasporten. Vi satsar också på att öppna och tillgängliggöra museer för fler och anser det rimligt att främja en bred tillgång till kvalitativa kultur- och musikskolor över landet. Av principiella skäl och i tider av snävt reformutrymme sänker vi däremot anslag som inriktar sig på mångkultur. Dessutom minskar vi anslagen till organisationer som baseras på kön och etnicitet. Vidare ser vi det som självklart att föreningar som uppbär någon form av offentligt stöd också är öppna för allmänheten. Därutöver minskas vissa anslag medan andra förstärks, till följd av skarpare reglering och kontroll av att de verksamheter som uppbär statsbidrag delar det svenska samhällets grundläggande demokratiska värderingar. 3.1.1 Hela – kultur som räknas är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn. På det fundamentet vilar också vår syn på kultur och kulturpolitik. För oss spelar kulturen en central roll för sammanhållning och hållbar utveckling för nationen. Kulturen är en byggsten och en bärande balk för hur stabilt vi lyckas upprätthålla välfärd och tillit mellan människor och till myndigheter och institutioner. Kultur är kittet som binder samman det svenska majoritetssamhället och väver in invandrare i vår kollektiva gemenskap och i det kollektiva minnet. Kultur är odling som får oss att växa som människor och som behöver gro i storstad och landsbygd för att bilda gemensamma referenspunkter och låta hela leva – stad och land, hand i hand. Kultur är trygghet och tradition, levande odling och ambition. Sociala koder som förenar och särskiljer. Seder och bruk som tecknar en bild av vilka vi är. Landskap, artefakter och miljöer som gemensamt bildar det kollektiva minnet av vårt förflutna. Sammantaget förmedlar alltsammans bilden av och svenskheten – från äldre generationer till nu levande i förvaltande för morgondagens medborgare. I vårbudgeten 2016 fokuserade på nystart för och i ljuset av det på insatser för att hela , knyta ihop stad och land, unga och gamla och inte minst invandrare och majoritetssamhället. Begreppen medborgare och medborgarskap är i ljuset av det sistnämnda centralt. Vi har talat om vikten av att uppvärdera medborgarskapet, kräva mer av den som söker det för att det ska vara ett erkännande av vilja och prestation att uppgå i den svenska nationen. Medborgarskapet har i vårt land alltmer kommit att urvattnas och handla mer om ett dokument än ett erkännande baserat på strävan att bli svensk. Genom att kräva mer för att dela ut det, blir belöningen och känslan för medborgarskapet desto större när den nya medborgaren väl får det i sin hand. I vårbudgeten utvecklade vi synen på medborgarskap och vad som kan ingå i de medborgarskapstester vi vill införa, särskilt i betydelsen kulturell förståelse, och de ambitionerna ligger fast. Formerna för utbyggda medborgarskapsprov gällande språkkrav, test i samhällsorientering och kulturell förståelse är något som bör utredas och implementeras. Integration är nämligen mer än bara arbete och ett dokument. Medborgarskapet i vårt land är inte heller en självklar rättighet, utan ett privilegium. En handling som erkänner längtan och prestation, kräver plikt, men ger rättigheter och möjligheter. Öppet för den som söker och uppnår det, oavsett bakgrund, men förbehållet den som gjort sin plikt och krävt sin rätt. Ett erkännande om att man blivit en del av den svenska nationen, kulturellt och territoriellt. Ett kontrakt på att man tagit seden dit man kommit och knutit sin lojalitet till landet. Vårt mål är att hela . behöver samlas, medborgarskapet uppvärderas och medborgarandan stärkas. I det arbetet är kultur en nyckel. 3.1.2 Kulturlots och Sverigecenter är ett parti som menar allvar med att kulturen är en central del av livet, politiken och samhällsbygget. Vi behöver kultur för att inte bara överleva, utan för att leva ett fullgott liv. Vi behöver kultur för att det binder oss samman, skapar relationer och utvecklar vår livskvalitet. En särskilt viktig roll har kultur som tillväxtfaktor för ett starkt socialt kapital. Social tillit mellan människor och mellan individer och institutioner. I kommuner finns generellt sett ett antal viktiga kulturinstitutioner såsom kulturskolor, bibliotek och inte sällan ett varierat föreningsliv. Alla dessa olika former av verksamheter fyller ett viktigt syfte och utför viktig kulturell och bildande verksamhet. saknas det en funktion som har till uppgift att synliggöra, marknadsföra och samordna den lokala kulturen och kulturarvet till att bli gestaltad, förmedlad och utövad i kommunens verksamheter och föreningsliv. För att stärka invandrares integration i det svenska samhället, kommunernas utveckling, invånares relation till sitt lokala kulturarv och det sociala kapitalet lanserar därför ”Kulturlotsen” och Sverigecenter. En landsomfattande kulturpolitisk reform för integration och vitalisering av kulturlivet. Vi ger ett öronmärkt anslag och riktat uppdrag att tillsammans med tillsätta en gemensam enhet, för att utifrån tydliga direktiv ta fram en modell för samordning, kriterier och indikatorer för reformen. Runtom i kommuner ska det finnas en lokal kulturlots. En funktion som har till uppgift att samla in, marknadsföra och samordna hur man inom skola, äldreomsorg, kulturskola, bibliotek och civilsamhälle etcetera, kan använda det lokala kulturarvets olika former för kunskapsförmedling, konstnärligt utövande och inte minst för att trygga och stärka relationen till lokal historia och gemenskap. Detta såväl mellan invandrare och majoritetssamhället som mellan lärare och elev, äldre och yngre och inte minst för kommunens besöksnäring. Jämte en landsomfattande etablering av kulturlotsar, anslår vi medel för inrättandet av ett flertal så kallade Sverigecenter i de mest utpräglade parallellsamhällena och förortsmiljöerna som ett första steg. Intentionen är att dessa center ska synliggöra och förmedla information om det svenska samhället, den svenska kulturen och ortens lokala kulturarv, för att ge möjlighet för nyanlända att knyta an till majoritetssamhället och för att generellt sett stärka den lokala identiteten och sammanhållningen. Liksom vi har kulturråd i utlandet finns det ett behov av kulturlotsar och institutioner som förmedlar vad och den lokala orten har att erbjuda. Intentionen är att kulturlotsar och Sverigecenter administreras och samordnas från statlig nivå, men verkar lokalt i kommunerna. Reformen förväntas vara i drift efter ett till och utvärderas efter en mandatperiod. Rapporter har visat att kommuner har goda möjligheter i att nyttja det lokala kulturarvet som en utvecklingsresurs. Kulturlotsen fyller därför flera syften: som samordnande roll mellan det lokalhistoriska kulturarvet i bild, form, musik, litteratur eller andra konstformer å ena sidan, och å andra sidan för att lotsa in invandrare i svensk och lokal kultur, värderingar och samhällsorientering. Kulturlotsen kan också genom de kommunala kulturarenorna och verksamheterna av vitalisera kulturlivet och tillgängliggöra kulturarvet för dagens medborgare och i nya former. Intentionen är att kulturlotsen ska fungera som resurs såväl gentemot offentliga verksamheter som föreningslivet och samordna till exempel lokalhistoriska portaler för ny tillgänglighet, bidra till medborgarskapsceremonier som på riktigt erbjuder den invandrade att bli en del av lokalsamhällets kultur och identitet samt samordna möten mellan generationer baserade på samtal, berättande eller andra former av erfarenhetsutbyte om liv och leverne i trakten förr och . Vi ser också att kulturlotsen har en samverkansfunktion gentemot den kommunala kulturmiljökompetensen, vilken vi vill förstärka i många kommuner genom stimulansbidraget för kulturmiljökompetens. Det ligger för många landsbygdskommuner stor potential i att använda sitt lokala kultur- och naturarv som resurs i landsbygdsutveckling och för kultur- och naturturism. Det finns exempel på kommuner som framgångsrikt organiserat ”Tidsresor” där man får uppleva bygdens historia i samverkan med kommun, näringsliv och föreningsliv. Man nyttjar QR-kodning för att skapa en helhetsupplevelse vid fysiska kulturminnen och lantbrukare och andra landsbygdsföretagare nyttjar platsens historia i sin verksamhet. Vi tror därför att en kulturlots också skulle ha en roll att fylla för samordning och utveckling inom dessa områden landet över. Sammantaget menar vi att denna funktion fyller ett tomrum, skapar likvärdighet i förutsättningar över landet och bidrar till att vitalisera kulturlivet lokalt som det stärker sammanhållning och förståelse för hembygden. 3.1.3 Sverigesamlingen – historisk förankring ger stabilitet för morgondagen 3.1.3.1 och fond – för bevarande och främjande av svenskt kulturarv För är det centralt att synliggöra och tillgängliggöra vårt gemensamma kulturarv. Kunskap om kultur och historia skapar engagemang, leder till trygghet i mötet med andra kulturer och bidrar inte minst till den sociala tillväxten med målet om ett starkt socialt kapital. Flera av våra insatser syftar till att knyta samman det som i ett kluvet land glider isär: invandrare och majoritetssamhälle, unga och äldre, stad och land, historia och framtid. Med det här i åtanke kan flera av våra kulturarvsreformer sammanfattas i Sverigesamlingen. Det är inte bara sammanhållningen mellan nu levande svenskar, stad och land, minnen och framtid som behöver stärkas, utan också den historiska länken mellan det som tidigare generationer lämnat efter sig i form av miljöer och artefakter, vilket vi har ett ansvar att förvalta för morgondagens släktled. Det är viktigt att trygga och vårda. Som steg på vägen i strävan efter att trygga det svenska kulturarvet, det kollektiva minnet och den nationella och lokala identiteten runt om i landet förordar vi en kraftig utökning av stödet till bevarandet, underhållet och levandegörandet av det traditionella, folkkära kulturarvet. Med inspiration från bland annat vill vi därför inrätta en särskild fond dit privatpersoner, organisationer, föreningar och i särskilda fall även kommuner ska kunna vända sig för att äska medel till verksamheter som bevarar och levandegör kulturarvet. En del av det här är också att svenskt kulturarv bör förmedlas och nå de miljöer som står längst ifrån det, såsom de förorter som utgör parallellsamhällen till det svenska. Utöver att bidra med rena ekonomiska medel skulle en särskild kulturarvsfond också skicka en tydlig signal om att staten värdesätter den svenska nationens historia och kulturarv. Vi stärker i vår budget även medlen för att bevara, vårda, levandegöra och sprida kunskap om fornlämningar, kulturlandskap och bebyggelse, bland annat genom ett ROT-avdrag öronmärkt för kulturhistoriska bebyggelsemiljöer. Vad gäller kulturmiljön anslår vi fortsatt generellt ökade medel till kulturmiljövården och riktade medel till för ett fortsatt och intensifierat arbete med att i olika former verka för att kartlägga, förebygga och begränsa skadorna på kulturlämningar i den svenska skogen. 3.1.3.2 Kanon för kunskap Framtidens vuxna och kollektiv sammanhållning formas i skolan och kunskap lägger grunden för kulturell förståelse. För att hela folk ska ha förståelse för och insikt om kulturella arv och identitet förordar införandet av en nationell kulturkanon i landets skolor. En förteckning över landets viktigaste kulturella verk med särskild betydelse i den svenska historien och för bilden av . De svenska pärlorna bland musikaliska verk, litteratur, film, konst, teater och andra kulturformer väljs ut av en bred kommitté bestående av en så bred demokratisk förankring som möjligt. Exempelvis kan berörda myndigheter, medborgare, professionen, politiker och civilsamhället och andra berörda aktörer ingå. I vårt förslag skulle denna kanon sammanställas av och sedan samordnas med utbildningsväsendet. Förteckningen förmedlas i skolundervisningen och bildar en gemensam referensbas mellan invandrare och svenskar och unga och gamla samt bygger nationell gemenskap och stabilitet. Betydelsen av införandet av en nationell kulturkanon är stor, dels med tanke på ett ökat avstånd mellan unga och gamla, dels mot bakgrund av att så många invandrare har kommit till , utan någon kvalitativ kulturell introduktion. 3.1.3.3 Svenska datorspel – möjlighet till pedagogisk resurs och historieförmedlare Den svenska datorspelsindustrin är vida omtalad, och det råder inga tvivel om att har goda förutsättningar att låta den svenska och nordiska datorspelsbranschen ta stor plats och förmedla fler budskap. Vi tror att en nyckel till att väcka den yngre generationens intresse för vårt land, och vår historia, är att möta dem på den kulturella arena de befinner sig på.