mot · H3023360 · 2016-03-31 00:00:00 — önskemål om att använda sig av en del av kvot och lätta på sin börda har inte fått gehör. Med politik kommer endast dem som kommer direkt från ett krigsområde att omfattas av asylrätten och därför finns det ingen anledning för att delta i utbyggnaden av det gemensamma systemet i fortsättningen. Istället för att utforma en gemensam asylpolitik som gång på gång visat sig misslyckats anser vi att varje EU land bidra med humanitära medel till krisens närområde. Istället för påtvingade kvotsystem på EU-nivå finns redan möjligheten för varje land att utforma bilaterala avtal med FN att ta emot kvotflyktingar via UNHCR:s vidarebosättningsprogram. Detta riktar sig till de mest utsatta direkt i krisens närområde. Då har varje land möjlighet att bidra utifrån sina egna förutsättningar. Det är uppenbart att unionens senaste strategi och avtal med saknar grund i beprövad erfarenhet och bygger på önsketänkande. Strategin för att hantera migrationsströmmen bygger på att är en tillförlitlig avtalspart, något vi ser som ett mycket osäkert antagande. ingångsvärde i processen ser ut att vara att skaffa sig medel för utpressning mot , för att på så sätt utverka fördelar och få en s.k. ”gräddfil” in i unionen. Därför bör regeringen verka för att avtalet tidigast möjligt sägs upp. anser att EU har en stark förhandlingsposition för att förhandla fram återtagandeavtal med tredje länder. Trots detta görs det ytterst lite på det området. och EU har stora problem med att exempelvis återföra marockanska, afghanska och algeriska medborgare till deras respektive hemländer. utgångspunkt är att varje land ska ta hand om sina medborgare. Därför vill SD att regeringen verkar för att intensifiera förhandlingarna och agera mer offensivt i frågan. EU bör använda sanktioner riktat mot handel och bistånd som påtryckningsmedel. Länder som vägrar att ta tillbaka sina medborgare kan inte vara bidragsmottagare från EU. Ett annat område som SD vill att regeringen tittar på är att använda individuella sanktioner mot styrande skikt i de aktuella länderna. Del 6 SYSSELSÄTTNING OCH SOCIALPOLITIK, HÄLSO- OCH SJUKVÅRD Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt Vad gäller fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt så var vi sverigedemokrater negativt inställda till detta förslag då det behandlades i socialutskottet (utlåtande /13:SoU8). Precis som utskottet då konstaterade så anser vi att förslaget inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Stödinsatser anser vi ska vara ett ansvar för varje medlemsstat. När fonden nu ändå är instiftad tycker vi att det är viktigt med en uppföljning för att utvärdera fondens reella effekter. Detta framförde vi även . Konkret innebär det att vi önskar en utvärdering av de fem projekt som har fått medel ur fonden av för att följa upp att fonden har reell effekt. 31 Den inre marknadens utveckling ser positivt på en stark och konkurrenskraftig inre marknad genom handel med varor och tjänster. Vi vill dock belysa vikten av en generell marknads- och behovsanpassning samt likvärdiga arbetsvillkor, kvalitets- och säkerhetsaspekter, dessutom bör det finnas vissa generella undantag. Vi vill kraftigt poängtera vikten av att åtgärder ska resultera i reell tillväxt och konkurrenskraft samt att sysselsättningsåtgärder inte är någon form av kostnadsdrivande socioekonomiska projekt. ser att den inre marknaden spelar en stor roll för tillväxt och sysselsättning. Vi anser dock att dess strukturreformer och tillväxtfrämjande åtgärder inte får vara kostnadsdrivande och därmed få negativa budgetära konsekvenser på EU- eller nationell nivå. Vi har en del avvikande meningar angående delar av förslagen till SMA II. Liksom för dess föregångare kan vi inte ställa oss bakom den strategiska ansats som görs. Det vi vänder oss mot är framförallt förslagen i nyckelåtgärderna: järnvägstransporterna, energi, tillgång till finansiering samt digital inre marknad. I fråga om öppnande av järnvägstransporter från andra länder anser vi att frågeställningar angående infrastruktur och transportföretag i allt väsentligt bör hanteras på en nationell nivå. Vi ser en uppenbar problembild med extremt dyra investeringar samt vilka som ska bekosta utbyggnaden gällande en total gränsöverskridande energimarknad. Vidare beskrivs konsumentnyttan i alltför generella termer för att kunna vara direkt överförbart till alla medlemsstater. EU-samarbetet på konsumentområdet syftar till att stärka konsumenternas ställning på den inre marknaden. Förhandlingarna om ett nytt direktiv om paketresor och sammanlänkade researrangemang samt om en ny förordning om personlig skyddsutrustning har avslutats . De nya regelverken innebär att konsumentskyddet stärks och att en snedvriden konkurrens på marknaden motverkas. Kommissionen presenterade ett förslag till produktsäkerhetspaket som omfattar dels en förordning om konsumentprodukters säkerhet (se faktapromemoria 2012/13:FPM77) dels en förordning om marknadskontroll av produkter (se avsnitt 32.1). Förslagen syftar till säkrare konsumentvaror på den inre marknaden genom införandet av ett mer enhetligt och tydligt regelverk och ett förbättrat system för marknadskontroll. Det råder oenighet i rådet avseende en föreslagen bestämmelse om ursprungslandsmärkning. har förhandlingarna stått stilla sedan ett försök att nå en kompromiss i konkurrenskraftrådet inte lyckades. Regeringen är positiv till att regelverken för produktsäkerhet och marknadskontroll förbättras men anser att det är problematiskt med en bestämmelse om ursprungslandsmärkning i förordningen om konsumentprodukters säkerhet, bl.a. eftersom en sådan bestämmelse i detta sammanhang kan vara missvisande för konsumenter. Samråd med ägde även rum . står bakom utökad ursprungsmärkning och anser att regeringen bör verka för det inom EU. Del 8 TRANSPORT, TELEKOM, ENERGI inser vikten av ett välfungerande transportnät såväl inom landet som utom. Däremot ställer vi oss skeptiska till införandet av ERTMS. Vi anser inte att ska gå i bräschen när det gäller implementerandet av signalsystemet, och i de fall vi inför det ska det vara motiverat av att berörda linjer behöver det, såsom Öresundsförbindelsen. Att som verka för ett rikstäckande införande anser vi inte är ekonomiskt försvarbart då det tar enorma resurser i anspråk, som det försämrar kapaciteten på befintligt nät. vänder sig i sin helhet mot att EU på något sätt skall lägga sig i hur respektive medlemsland väljer att styra sin järnvägspolitik. Hur en stat vill dela upp ansvaret mellan infrastrukturförvaltare och operatör eller helt avstå från detta skall vara upp till respektive medlemsstat. Vi anser inte heller att persontrafiken med nödvändighet måste konkurrensutsättas. 39.5.1 Det gemensamma luftrummet Ett genomförande av ett gemensamt europeiskt luftrum bör kräva åtgärder på EU-nivå, men förslagen innebär att viss makt överförs från medlemsstaterna till kommissionen. Kommissionen får därmed utökade befogenheter, främst genom möjligheten att utfärda delegerade akter. De föreslagna förändringarna innebär bl.a. nya bestämmelser för rekrytering av personal till de nationella myndigheterna, att nya samarbetsformer mellan de nationella myndigheterna i form av nätverk ska införas, att kommissionens makt för att utnämna nätverksförvaltare stärks och att kommissionen lättare ska kunna kräva korrigeringsåtgärder i de av medlemsstaterna upprättade prestationsplanerna. har en väl fungerande elmarknad som dessutom är relativt miljövänlig och koldioxidutsläppssnål. Att delar av nu överger en stabil elmarknad till förmån för vind, kol samt utomeuropeisk gas och olja ser vi som ett stort bekymmer. Vi ser att den europeiska utvecklingen på energimarknaden kan komma att påverka oss negativt. ser positivt på ett energisamarbete med våra närstående grannländer när det gäller produktion och distribution av el. Utmaningarna ligger i att säkerställa nationell och europeisk energitillgång samt långsiktig miljöutveckling och försörjningstrygghet. Stora och dyra investeringar i europeisk infrastruktur, förnybar energi och avvecklad kärnkraft för att säkerställa klimatmål ser vi som en ekonomisk orimlighet. Att lägga för stora kostnader på europeiska företag kommer att hämma den ekonomiska tillväxten och därmed minskade resurser till forskning och utveckling. Vi ser att det bör ligga en balans i ekonomin och miljösatsningarna för att skapa det långsiktigt hållbara samhället samt en långsiktig global konkurrens. prioriterar att säkerställa den nationella energiförsörjningen i första hand och sedan, genom bilaterala nationella avtal garantera tillförlitligheten för att inte bli ekonomiskt eller politiskt beroende av bl.a. utomeuropeisk olja eller gas. Incitament till investeringar (nya) ser positivt på en väl fungerande inre energimarknad gällande koldioxid och att förorenaren betalar. Vår högsta prioritering är dock ett minskat koldioxidläckage i kombination med europeisk konkurrens samt att investeringar ska vara kostnadseffektiva. Investeringar ska dessutom vara realistiska och transparenta. menar att kommissionen tar fram ett fullständigt investerings- och kostnadsunderlag gällande hela europeiska marknaden och kopplar detta till framtida europeisk konkurrens samt koldioxidläckage. ser positivt på samarbete länder emellan gällande energi och klimatfrågor. Men vi ser dock ett flertal otydligheter och bristen på realistiska åtaganden gällande en gemensam europeisk energiunion. Vi vill särskilt lyfta upp betydelsen och vikten av globalt minskat koldioxidläckage och europeisk konkurrenskraft i framtida förhandlingar. Dessutom vill vi se en kostnadsanalys gällande investeringar i infrastruktur, förnybar energi och subventioner samt fördelning av europeiska fondmedel. anser att dessa frågeställningar är av största vikt då den svenska energimodellen som till dagens datum har legat till grund för tillförlitlig och konkurrenskraftig energiproduktion med låga utsläpp av koldioxid ska styras mot den europeiska energivisionen. Vi ser detta som problematiskt då den europeiska energisituationen resulterat i ökade kostnader, enorma investeringsbehov samt ofinansierade framtida satsningar och en oklarhet vilka som ska bekosta detta i slutänden, dessutom ser vi en ökad användning av fossila bränslen och därtill ökade utsläpp av klimatgaser, samt undanträngningseffekter av koldioxidfri elproduktion. anser att försörjningstryggheten är av största vikt och att det i första hand ligger i nationernas intresse att säkra sin egen kraftproduktion och diversifiering. Vi ser också betydelsen av att minska importen av energi ifrån politiskt instabila stater. Försörjningstrygghet handlar också om att göra realistiska prioriteringar gällande de olika energislagen. Vi ser det som orealistiskt att avveckla kärnkraften och vilja avstå ifrån fossila energislag och ersätta detta med förnybara intermittenta energislag. Fullt integrerad inre marknad Utmaningarna ligger i att säkerställa nationell och europeisk energitillgång samt långsiktig miljöutveckling och försörjningstrygghet gemensamt med trygg finansiering och global konkurrens. Allt för stora och dyra investeringar i europeisk infrastruktur för decentraliserad produktion, grön teknik för att säkerställa klimatmål genom fluktuerande förnybar energi och i vissa fall avvecklad kärnkraft, ser vi som en ekonomisk orimlighet. Vi ser att vissa subventioner gällande bl.a. vindkraft bör avskaffas. Att lägga för stora kostnader på europeiska företag kommer att hämma den ekonomiska tillväxten och därmed minskade resurser till forskning och utveckling. Vi ser att det bör ligga en balans i ekonomin och miljösatsningarna. ser däremot positivt på ökat fokus gällande slutkunder. Del 9 JORDBRUK FISKE OCH LIVSMEDEL Målet med landsbygdspolitik är att ha ett livskraftigt företagsklimat på landsbygden där livsmedel och andra produkter av hög kvalitet levereras till skäliga priser med stor hänsyn tagen till djurskydd, kulturlandskap och miljö. Vi ser jordbruket som en omistlig del av nationens ryggrad och en förutsättning för en livskraftig landsbygd där människor kan leva, verka och bo. På samma sätt är jordbruket en förutsättning för att bevara våra vackra landsbygdsmiljöer med öppna fält och hagar. Det är viktigt för en nation att ha kontroll över sin livsmedelsproduktion och kapaciteten att förse sin befolkning med mat. Detta utesluter givetvis inte handel med livsmedel med andra länder, men de senaste årtiondenas trend av kraftigt minskad nationell livsmedelsproduktion måste brytas och självförsörjningsgraden måste stabiliseras och i ett längre perspektiv öka väsentligt. Dagens jordbrukspolitik i är ett av de områden där i stort sett all kompetens är överförd till EU. Vi anser att den gemensamma jordbrukspolitiken har karaktären av en icke ändamålsenlig övergripande lösning som är gjord främst för att passa jordbrukare i södra . Det är mening att regeringen ska verka för att avskaffa den gemensamma jordbrukspolitiken. Vi eftersträvar att ska omförhandla villkoren för medlemskapet i Europeiska unionen med det långsiktiga målet att återföra beslutsmakten till . Tills vidare är det dock viktigt att vi på bästa sätt tar vara på de stöd som lantbruket kan få av EU för att stärka det svenska jordbruket. Vi motsätter oss ytterligare maktöverföring till EU och vill i stor utsträckning använda rätt att under den tidiga granskningsperioden stoppa lagförslag eller delar av dem som inte är förenliga med subsidiaritetsprincipen. Likväl är det viktigt att försöka påverka EU:s gemensamma jordbrukspolitik i en för positiv riktning. anser att ingen jordbruksmark ska kunna uppbära stöd om den inte aktivt brukas. Att man kan få stöd för mark i träda trissar upp arrendepriserna och gör det svårare för nya företag att etablera sig. Den byråkrati som omger måste förenklas och den tillsyn som utförs av svenska myndigheter ska vara rättssäker, transparent och fri från onödigt betungande byråkrati. Reglerna kring tvärvillkoren betyder att lantbrukarna ska uppfylla ett antal verksamhetskrav inom till exempel tvärvillkorsområdet djurskydd, för att få fulla stöd. Överträdelser bestraffas med avdrag på stöden och om lantbrukarna inte rättat till tidigare uppmärksammade fel blir avdragen procentuellt större, från . Tyvärr har många av de så kallade tvärvillkoren systematiskt tillämpats felaktigt i . har själva medgivit att deras avdragssystem är fel. Det har resulterat i att tusentals lantbrukare kan ha fått avdrag för fel som de inte har begått. Sedan EU-inträdet är svensk jordbruksnäring på tillbakagång. motsätter sig flera av de direktiv som EU stipulerar och som får negativa återverkningar på de svenska böndernas villkor. vill i grunden omförhandla avtalen för det svenska EU-medlemskapet för att på olika sätt gynna jordbruksnäring. Den så kallade gemensamma jordbrukspolitiken (CAP – Common Agricultural Policy) är det kanske mest ineffektiva och kostsamma inslaget i hela EU. Jordbruksstödet utgör ungefär en tredjedel av EU:s budget. vill helt skrota jordbruksstödet i dess nuvarande form, vilket ur ett svenskt perspektiv utgör en enorm transferering av medel från svenska skattebetalare till jordbrukare på den europeiska kontinenten. Ett avskaffande av den gemensamma jordbrukspolitiken skulle föranleda en radikal sänkning av medlemsavgifterna till EU. För svenskt vidkommande skulle istället det så kallade gårdsstödet betalas ut direkt från den svenska staten. Tills vidare måste vi ändå förhålla oss till EU:s gemensamma jordbrukspolitik och på bästa sätt försvara svenska lantbrukares intressen utifrån rådande förhållanden. Därför vill vi bland annat sänka skatten på diesel för jord- och skogsbruk till dansk nivå och införa en betesersättning på och betande djur. Det senare är en åtgärd som skulle underlätta situationen för de hårt pressade mjölkbönderna. (Motion 2015/16:761; motion 2015/16:2078) Däremot förhåller vi oss avvaktande till interventionsköp, eftersom det tenderar att skjuta problemen och riskerar att cementera viss överproduktion på europeisk nivå. Därför avstyrkte vi förslaget från delar av Alliansen som innebar att skulle verka för ökade interventionspriser för smör och mjölkpulver. (Jordbruks- och fiskerådet, ) För är fisket en viktig näring. Vi har långa fiskrika kuststräckor som , och . fångas fisk och skaldjur, som till exempel skarpsill, sill, torsk, makrill och räkor, för i storleksordningen . har sedan urminnes tider varit en nation med traditioner inom såväl jordbruk som fiske. Vi bör sträva efter maximal långsiktig avkastning från havet genom att upprätthålla hållbara fiskepopulationer. Fisken är ju en gemensam resurs som vandrar mellan hav och som drabbas av utfiskning om man inte har nödvändiga begränsningar och regleringar. Fiske är därför en fråga som bör regleras genom mellanstatligt och globalt samarbete, vilket i fall innebär samarbete inom och genom EU. Konfliktytorna i riksdag på detta område är inte omfattande, men regeringen vill reglera fisket till en nivå ”över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning”. Vi i anser också att maximal hållbar avkastning är eftersträvansvärt och avvisar inte en säkerhetsmarginal. Däremot efterlyser vi en diskussion kring hur stor denna marginal behöver vara. (Jordbruks- och fiskerådet, ) motsätter sig stora delar av EU:s externa fiskeripolitik. Vi ifrågasätter kostnadseffektiviteten i framför allt fiskeavtalen och ser helst att avtalen inte förlängs när det gäller utvecklingsländerna. Man använder fiskeripolitiken och pengar från den gemensamma budgeten, där vi är stora nettobetalare, för att upprätthålla en fiskeflotta, främst i och , som vid det här laget borde ha anpassats till hållbara fiskenivåer. Vi anser även att EU:s fiskeavtal över huvud taget inte går att förena med en hållbar utvecklingspolitik. EU:s fiskeflotta är dåligt kontrollerad och undergräver utvecklingsländernas möjligheter till att utveckla lokalt fiske, möjligheter till arbetstillfällen och att försörja sin egen befolkning med fisk. menar därför att regeringen ska verka för att avskaffa EU:s externa fiskeripolitik. Denna hållning aktualiserades av fiskepartnerskapsavtalet mellan och (Jordbruks- och fiskerådet, ). Livsmedel, djur och växter anser att konsumenternas förtroende för kvaliteten på livsmedlen förutsätter ett starkt djurskydd i och flexibla kontroller utifrån varje EU-medlemsstats specifika behov. Ett starkt djurskydd har även ett egenvärde då det besparar djuren det lidande som uppstår vid långa transporter och plågsamma slaktmetoder. Det bästa sättet att uppnå ett starkt djurskydd inom EU är att verka för strikta gemensamma regler vid transporter samt att gemensamt motverka undantag för plågsamma slaktmetoder. Krav på ett starkt djurskydd i får inte leda till att svenskt jordbruk konkurreras ut av jordbruk i andra EU-länder. anser att de svenska böndernas konkurrenskraft bör stärkas, som ett starkt djurskydd bibehålls. Inom ramen för EU vill även verka för att varje medlemsstat får införa de sjukdoms- och smittokontroller som anses nödvändiga. vill därför minska kommissionens inflytande över hur, när och varför kontroller utförs i alla led i produktionskedjan samt vid import av livsmedel. I riksdag har lämnat in en motion (2015/16:2075) där betydelsen av intensifierad livsmedelskontroll, ursprungsmärkning av animaliska produkter och djurskydd särskilt framhålls. Vi har även budgeterat för stärkt livsmedelskontroll (Motion 2015/16:761). Del 10 MILJÖ, KLIMAT & BIOLOGISK MÅNGFALD pågår ett arbete inom EU med att ta fram en ny skogsstrategi. Här känner vi i en oro för att en sådan strategi kan bli det första steget mot en framtida gemensam skogspolitik inom EU, vilket med stor sannolikhet skulle kunna få betydande negativa konsekvenser för och för den svenska skogsbruksmodellen. påverkas förutsättningarna för en nationell skogspolitik av flera av EU:s direktiv och förordningar. Om EU får ett allt större inflytande i dessa frågor kommer vi utan tvekan få mer av detaljstyrning, administration och byråkrati. Svenska förhållanden skiljer sig kraftigt från många EU-länder och vi har redan fungerande modeller för att bruka och bevara vår egen skog. Därför anser vi att måste värna den nationella beslutanderätten. har en konservativ syn på biologisk mångfald, vi anser att hänsyn ska tas till missgynnade och hotade arter. Artskyddsdirektivet innebär emellertid att skogsbruk i praktiken skulle begränsas starkt om direktivet strikt följdes. Implementeringen av direktivet i svensk lagstiftning går betydligt längre än vad direktivet säger. Dessutom finns det en stark kritik kring hur som helhet har arbetat med rapporteringen till EU vad gäller art- och habitatdirektivet. Detta har till stor del skötts av Artdatabanken vid SLU utan insyn från övriga aktörer. anser att man inte kan ha den gemensamma rapporteringen av art- och habitatdirektivet som utgångspunkt för en utvärdering av vare sig miljömålet Levande skogar i stort eller av huruvida vissa naturtyper i sig mer specifikt har gynnsam status eller inte. bör istället utifrån egna definitioner på olika naturtyper sätta upp mål för bevarandet helt bortsett från befintliga definitioner på EU-habitaten. Frågan aktualiserades genom halvtidsöversynen av för biologisk mångfald. har framfört en oro för att fågel- och habitatdirektivet så som det är formulerat i alltför hög grad kan kringskära normalt kommersiellt skogsbruk. (, .) Återta makten över viltvården är positivt inställda till den jakt och viltvård som bedrivs i . Emellertid vänder vi oss i enlighet med motion 2015/16:2073 mot att EU dikterar svensk viltförvaltning. hade redan före EU-inträdet en viltförvaltning som var ett föredöme för resten av världen och ser inga mervärden i att EU numera dikterar förutsättningarna. I frågor som berör viltförvaltning anser vi att det nationella parlamentet alltid ska ha sista ordet och att regeringen därmed tydligt ska verka för att återtar beslutsmakten för de frågor som ryms inom art- och habitatsdirektivet och fågeldirektivet. Engagemang för närmiljön med plats för människan Det som utmärker miljöpolitik är vårt engagemang för närmiljö, biologisk mångfald och ett öppet, varierat kulturlandskap. Vi vill se långsiktiga, seriösa satsningar på naturskyddsområden och vi värnar luft, mark och vatten. Vi vill emellertid inte ta bort människan ur bilden. som vi värnar naturen vill vi till exempel bevara människans närvaro på landsbygden och i glesbygden, vilket är en förutsättning för det varierande kulturlandskapet. Biologisk mångfald upprätthålls dels genom att vi vårdar orörd natur, dels genom att vi vidmakthåller ett ansvarsfullt jord- och skogsbruk. Vi vill också prioritera den miljön i genom nationella och regionala insatser (Motion 2015/16:2352; motion 2015/16:2533). Klimatpolitik med globalt perspektiv vill se klimatpolitiken i ett globalt perspektiv. Det krävs en insikt om att varken eller EU kan påverka koldioxidutsläppen i någon betydande utsträckning utan globala avtal. eftersträvar en miljö- och klimatpolitik baserad på humanism där alla världens människor har en okränkbar rätt att eftersträva en mer hälsosam morgondag. Vi avhåller oss emellertid från domedagsprofetior och lägger fokus på realistiska lösningar på verkliga problem. I enlighet med motion 2015/16:2542 understryker att om vi ska kunna klara vår industri och handel och därmed i förlängningen jobben och välfärden, måste vi ta med i beräkningen vad vi faktiskt släpper ut i förhållande till andra när vi beslutar om utsläppsminskningar. I har vi minskat vår användning av fossilt bränsle bland annat genom en utfasning av användning av olja för uppvärmning. Detta har tillsammans med en nästan koldioxidfri elproduktion resulterat i att vi i princip har den industrialiserade världens lägsta utsläpp per capita, detta trots vårt kalla klimat. står därmed för mellan av värdens totala utsläpp av växthusgaser och därför anser vi inte att ska krävas på större utsläppsminskningar än andra länder.