mot · H4022224 · 2016-10-05 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. 1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Vår gemensamma infrastruktur betingar ett enormt värde och är en resurs utan vilken staten som sådan är omöjlig. För att hålla jämna steg med statens ambition att ständigt erbjuda bättre och effektivare service för medborgarna måste infrastrukturen kontinuerligt utvecklas. Minst lika viktigt är att satsningarna görs samhällsekonomiskt sunt och på de projekt som är mest brådskande, lönsamma och skapar störst nytta, som man tar hänsyn till aspekter som landsbygd, familjeliv och företagande. ERTMS är en europeisk standard för signalhantering på järnväg. anser att en satsning på ERTMS i inte bara är ekonomiskt oförsvarbar, utan dessutom helt onödig; har redan ett adekvat signalsystem och de enda sträckor som är betjänta av ERTMS är höghastighetsjärnväg med tåg som färdas /h – något inte har. Därför slopar regeringens satsning på införande av ERTMS. har sämsta kontakledningssystem, vilket står för av alla driftstörningar i infrastrukturen jämfört i övriga EU länder. Denna avvikelse påvisar att genomgripande åtgärder är nödvändiga för att säkerställa energiförsörjningen. Därför vill , som ett första steg, EU-certifiera elsystemet för att förhindra kontaktledningsnedrivningar. är en av i särklass viktigaste vattenleder. Förutom att stora mängder gods transporteras längs älven, vilket gör den viktig för den såväl regionala som nationella industrin, tas även dricksvattnet till många kommuner härifrån. De geologiska betingelserna runt älven gör att den är utsatt för jordskredsrisker. Därför väljer att påbörja en långsiktig satsning på jordskredssäkring av älven. I samband med det arbetet väljer att påbörja upprustningen av älvens slussar, som snart når sin tekniska livslängd. Detta är viktigt både för att kunna hantera större mängder gods – och för att kunna reglera vattennivåerna i vattendrag uppströms. I ett läge där svensk infrastruktur på många plan står inför en systemkollaps väljer regeringen att lägga några av sina stora infrastruktursatsningar på cykelinfrastruktur och hållbara stadsmiljöer. Vi anser detta – i det ansträngda läge landet befinner sig – vara en allvarlig felprioritering, och vi tar därför bort regeringens extrasatsningar på området, för att istället omfördela medlen till mer akuta områden. 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Järnvägsunderhållet i har helt havererat där en allt för stor del av arbetet utgörs av akuta åtgärder istället för förebyggande arbete, mycket på grund av att infrastrukturen använts som en budgetregulator. Därför väljer att kraftigt satsa på järnvägsunderhållet i väntan på regeringens tillförda medel efter innevarande mandatperiod. Regeringen väljer att dra ner på ett antal viktiga trafikmyndigheter för att finansiera ett – förvisso lovvärt – initiativ för trafikpolitiken. I det nuvarande akuta läget för svensk infrastruktur anser vi att fyller en viktig roll och att vi inte har råd att långsiktigt skära ner på myndigheten. Därför höjer anslaget till jämfört med regeringen. 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål För att stimulera användandet av sjötransporter satsar pengar som får användas av för att fullt ut bekosta isbrytningsverksamheten. bekostas isbrytningen av sjönäringen själv genom farledsavgifterna, något som t.ex. inte är fallet för biltrafiken och deras snöröjning. Därför anser att detta är en prioriterad konkurrensrättvisande åtgärd. Efter en lagändring är det numera olagligt för fritidsbåtar att tömma sin latrin i havet – något som välkomnar. Våra vattendrag och innanhav är viktiga för såväl miljön som medborgarna. Däremot finner vi det märkligt att inte mer görs för att motverka att kryssningsfartyg, som inte innefattas av lagen, fortsatt släpper ut sitt avlopp i . Därför väljer att införa en stimulans i form av avskaffade farledsavgifter för fartyg som, istället för att dumpa det till havs, väljer att ta hand om sin latrin i hamn. Regeringen väljer att dra ner på ett antal viktiga trafikmyndigheter för att finansiera ett – förvisso lovvärt – initiativ för trafikpolitiken. I det nuvarande akuta läget för svensk infrastruktur anser vi att VTI fyller en viktig roll och att vi inte har råd att långsiktigt skära ner på myndigheten. Därför höjer anslaget till VTI jämfört med regeringen. Regeringen väljer att dra ner på ett antal viktiga trafikmyndigheter för att finansiera ett – förvisso lovvärt – initiativ för trafikpolitiken. I det nuvarande akuta läget för svensk infrastruktur anser vi att Transportstyrelsen fyller en viktig roll och att vi inte har råd att långsiktigt skära ner på myndigheten. Därför höjer anslaget till Transportstyrelsen jämfört med regeringen. Regeringen väljer att dra ner på ett antal viktiga trafikmyndigheter för att finansiera ett – förvisso lovvärt – initiativ för trafikpolitiken. I det nuvarande akuta läget för svensk infrastruktur anser vi att Trafikanalys fyller en viktig roll och att vi inte har råd att långsiktigt skära ner på myndigheten. Därför höjer anslaget till Trafikanalys jämfört med regeringen. För att ytterligare stärka svensk infrastruktur satsar på en särskild marknadspott för att åtgärda hastigt uppkomna flaskhalsar som exempelvis står i vägen för betydande näringslivssatsningar. Anslaget ska disponeras av och ligger i linje med vad som framförts av Näringslivets Transportråd. Andra förslag som berör kommunikationer Flyget har, liksom alla andra trafikslag, en viss miljöpåverkan och det är viktigt att jobba för att minska denna. ser positivt på satsningar på t.ex. förnybara flygbränslen och andra miljövänligare tekniker inom flygindustrin. Regeringen har tillsatt en utredning för att undersöka hur en skatt på flygresor skulle kunna utformas, med syfte att minska flygets klimatpåverkan. Om en sådan skatt införs skulle det innebära slutet för en stor del av vår inrikesflygfart som det skulle få oproportionella negativa effekter på svensk ekonomi jämfört med den eventuella marginella miljönyttan. Inrikesflyget i står för av de totala utsläppen av koldioxid som hela transportsektorn står för . är flyget inte helt utbytbart, vilket innebär att människor fortfarande kommer att flyga i en liknande omfattning men till en högre kostnad, om en flygskatt skulle införas. Studier visar att skatten skulle minska de svenska utsläppen , som BNP skulle minska med 1,5 till första året. säger därför nej till ett införande av flygskatt. Regeringen planerar införa en s.k. kilometerskatt, d.v.s. en skatt som betalas av åkerierna för varje avverkad kilometer. Detta skulle, ovanpå tidigare nämnda faktorer, innebära nådastöten för många svenska åkerier, med i vissa fall en nära nog fördubbling av skattetrycket när det gäller trafikspecifika skatter. motsäger sig därför en skatt på avstånd. Registrering av cabotagetransporter ska ske vid ankomst till våra gränser. förespråkar att ett elektroniskt system, likt det tyska LKW-Maut-systemet, införs i för bilar vägande över . Systemet bygger på att transpondrar monteras i de lastbilar som vill utföra transporter i , vilket gör att myndigheterna lätt kan kontrollera färdväg och antal dygn en utländsk bil befunnit sig i landet. Detta säkerställer att avgifter betalas och att cabotageregler samt kör- och vilotidsdirektivet efterlevs. Polisen skulle på detta vis få ett effektivt verktyg för att stävja det allt mer omfattande fusket. För att beivra fusket på vägarna kommer det framöver även krävas stora satsningar på trafikpolisen. har antalet trafikpoliser på våra vägar minskat från drygt 1 800 till 190. Därför anser att det krävs en ambitionshöjning gällande utbildning och rekrytering av specialiserade trafikpoliser. Dessa bör i sin tur vara organiserade i en separat gren av polisen i likhet med tyska BAG, och liksom sin tyska förebild kunna bli helt självfinansierande. Tabell 1 Anslagsförslag 2017 för utgiftsområde 22 Kommunikationer Avvikelse från regeringen (SD) Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Förebyggande underhåll befintlig järnväg Farledsreduktion för fartyg som tömmer sin latrin i hamn Per Klarberg (SD)