mot · H4023393 · 2016-10-05 00:00:00 — Uppdraget handlade om att se på infrastrukturen omkring speciellt solel och solvärme, som berör till exempel bygglov eller utformning av stöd och krav på kompetens. Produktionsstöd, som elcertifikatssystemet, måste dock utvecklas för att i högre grad understödja nya tekniker, till exempel på solenergiområdet, och i lägre grad gynna mogen teknik, på till exempel vindkraft. Det statliga forskningsprogrammet för solenergi omfattar . Vi anser att forskningssatsningen på solceller, termisk solel och solbränslen måste fortsätta även efter 2016 och att det läggs in i den kommande energiforskningspropositionen. Naturgas är den största energigasen i och kommer i en ledning från . Det är en gasblandning som till största delen består av metan. Det är ett effektivt bränsle med mycket låga utsläpp av svavel, kväveoxider, tungmetaller och partiklar. Naturgas släpper ut mindre koldioxid jämfört med olja och mindre jämfört med kol. En stor del av naturgasen används inom industrin men är också viktig vid produktion av el och fjärrvärme. Dock är infrastrukturen för naturgasnätet tämligen begränsad, vilket gör att den inte svarar för mer än av energitillförseln i landet. användes naturgasen i till av industrin som processbränsle, till kraft- och fjärrvärme, till övriga näringar och till bostäder. Energisystemen i de nordiska och europeiska länderna blir allt mer sammanbundna och olika energislag kompletterar varandra utifrån lokala och regionala förhållanden. Naturgasen kan som ett led i utvecklingen ersätta stora delar av den europeiska användningen av olja och kol. Den ryska naturgasen svarar för av världens samlade naturgasreserver och har lett till en bidragsställning gentemot ifråga om efterfrågan på naturgas. Ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv är det därför av stor vikt att infrastrukturen och produktionen av energi i EU-länderna fungerar väl på egen hand. säger nej till byggandet av Nord Stream 2 med tanke på den politiska utvecklingen i . Nord Stream, vilken sträcker sig mellan i och i byggdes på initiativ av och och första delen stod klar . När den första Nord Stream-ledningen byggdes hade inte invaderat ett annat europeiskt land. annektering av , som enligt internationell rätt tillhör , borde leda till en annan slutsats än att ledningen ska byggas. Annekteringen av har medfört att EU infört långtgående sanktioner mot och vissa utvalda ryska nyckelpersoner. Att då tillåta ett europeiskt land att öppna upp ytterligare en tämligen stor affärsmöjlighet för trots pågående sanktioner, vore minst sagt kontraproduktivt. Ökad rysk kontroll över gasleveranser till ger landet ytterligare ett kraftfullt ekonomiskt och politiskt maktmedel. Därför bör regeringen agera mot användandet av svenskt territorium för bygget, såsom hamnen i på , vilken är nödvändig för att få bygget att fortskrida som planerat. En potentiell utökad marknad för naturgas i , ligger huvudsakligen utefter en tänkt stamledning från till , med grenledningar till och Bergslagen som kan nyttjas för både naturgas och biogas. Ett regionalt gasnät som ansluts till en distributionsterminal och regionens producenter av biogas, skulle ge industrierna i närområdet möjlighet att köpa effektiv energi. Biogas är en förnybar energikälla som vid användning inte bidrar med några nettoutsläpp av koldioxid till atmosfären. Biogas produceras på många olika sätt, till exempel i rötningsanläggningar, deponier, förgasningsanläggningar eller genom to Gas (vindkraft och biogas). facklas tyvärr en tiondel av biogasen bort, vilket är ett slöseri för alla dem som tror på användningen av biogas och som investerat i biogasanläggningar för produktion av konkurrenskraftig och hållbar energi. För att också biogasen ska kunna utvecklas, krävs en infrastruktur för lagring och distribution. gick mer än hälften av biogasproduktionen till fordonsgas, och mer skulle kunna användas om produktionen kunde växa. Flygindustrin tittar mycket på utvecklingen av användande av biogas som ett förnybart bränslealternativ. Till detta krävs dock många producenter och substrat för biogasproduktion; som olika typer av avfall såsom avloppsslam, gödsel, källsorterat matavfall och avfall från slakteri- och livsmedelsindustrin. Energigrödor utgör en mycket liten del av den totala substratsammansättningen. I återvinns också förhållandevis mycket hushållsavfall. I gick avfall per person till materialåtervinning 2013. För de 27 EU-länderna var genomsnittet per person. anser det ändå vara av stor vikt att alla kommuner i äntligen kommer till skott med att källsortera sitt matavfall så de anläggningar som finns för rötning även i fortsättningen kan få underlag till biogasproduktion. I finns separat insamling av källsorterat matavfall i 204 av 290 kommuner. Dessa kommuner har mer eller mindre utbyggda system för insamling, ett fåtal kommuner har endast insamling från storkök och restauranger. Flera kommuner står i startgroparna för att starta matavfallsinsamling, men arbetet har i stort gått långsamt . Geotermisk energi levererar ca förnybar energi i och i världen, och är värme som hämtas från jordens inre och bildas vid radioaktivt sönderfall av vissa tyngre grundämnen. I har geotermi utnyttjats i begränsad omfattning. I har haft ett system i gång och försörjs fjärrvärmenätet till nära hälften med geotermisk energi. Geotermisk energi passar utmärkt till framför allt storskaliga system knutna till fjärrvärmesystem. Man kan använda geotermi för både uppvärmning och elproduktion, beroende på den temperatur som grundvattnet har på det aktuella djupet i berggrunden. Enligt SGU, geologiska undersökning, bidrar inte förnybar geoenergi och geotermi till elproduktionen i , eftersom systemen är så kallade lågtemperaturssystem. Men även om det inte produceras någon el i våra geoenergi- och geotermianläggningar, avlastar de användningen av direktverkande el som används för uppvärmning. På våra breddgrader utgör uppvärmning en stor del av behovet, vilket gör förnybar geoenergi till en mycket lämplig energiform. Dessutom har förnybar geoenergi den fördelen att den inte är lokalt begränsad eftersom förutsättningar finns överallt i landet. Det finns ett stort antal förnybara geoenergisystem i . Uppgifter om mellan 500 000 och 800 000 befintliga småskaliga anläggningar nämns i olika sammanhang. Genom borrhål kan energin utvinnas, antingen för uppvärmning eller för elproduktion. Den gratisenergi som är förnybar och finns inlagrad i berggrunden under fastigheter, gör att det drastiskt går att minska inköpen av producerad energi och därtill konkurrensutsätta alternativen, vilket gynnar den fria marknaden. I finns ett av få företag inom området och där önskemål finns om att sätta upp en demonstrationsanläggning för energiframställning i större skala. Det vore mycket värt att få fram en sådan anläggning till stöd för andra kommuners och andra länders önskan att hitta nya möjligheter för energiframställning. vill därför föra fram geoenergin som en del i landets utveckling till ett än mer hållbart energisystem. Elcertifikatssystemet är ett marknadsbaserat stödsystem som ska öka produktionen av förnybar el på ett kostnadseffektivt sätt. Det har funnits i och varit en stor framgång. slöt ett avtal med om att skapa en gemensam marknad för elcertifikat för att stötta ny, förnybar energi. Målet har varit att öka den förnybara elproduktionen med fram . De energikällor som har rätt att tilldelas elcertifikat är vindkraft, viss vattenkraft, vissa biobränslen, solenergi, geotermisk energi, vågenergi och torv i kraftvärmeverk. har haft en statlig som gett förslag om att avtalet mellan och om elcertifikatssystemet ska brytas och det ger anledning för och att ompröva kvotkurvan efter 2020, och kostnadseffektivitet i elproduktionen, i enlighet med energiöverenskommelsen. Den säger även att systemet ska förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030 men att ingen ytterligare ambitionshöjning ska göras . Tekniska justeringar ska dock kunna göras för att förbättra marknadens funktion och för att öka tilltron till systemet. På lång sikt anser dock att subventioner ska riktas till introduktion av ny teknik, och inte i evighet underhålla redan färdigutvecklad teknik. Generellt sett anser vi att subventioner bör riktas om från elbranschen till de sektorerna med högst klimatutsläpp. För del handlar det i första hand om satsningar för lägre utsläpp i transportsektorn. Skatter och avgifter på energiområdet ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Det skapar långsiktighet och tydlighet för marknadens aktörer och bidrar till nya jobb och investeringar i . Energipolitiken tar sin utgångspunkt i att är tätt sammankopplat med sina grannländer i norra och syftar till att hitta gemensamma lösningar på utmaningar på den gemensamma elmarknaden. Energiöverenskommelsen mellan fem av åtta partier har lagt grunden för den långsiktigheten. 6.1 Slopa momsplikten på mikroproduktion av el Privatpersoner som egenproducerar förnybar el med hjälp av till exempel ett vindkraftverk eller solceller på taket har möjlighet att sälja den el som blir över efter förbrukning. Överskottselen kan då säljas till elhandelsföretag eller elnätsföretag och privatpersonen får då ersättning för detta. Vi kristdemokrater anser att detta är ett bra incitament i syfte att öka den förnybara elproduktionen. har tillsammans med övriga allianspartier infört den skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el som gäller . Den ersättning som betalas ut för mikroproduktionen av förnybar el är momspliktig, vilket innebär att den som säljer överskottselen måste vara momsregistrerad. Detta gör att det inte är lönsamt att bygga ut sitt solcellssystem mer än vad som täcker den egna förbrukningen. vill att momsplikten slopas för dem som bedriver mikroproduktion av förnybar el och säljer sitt elöverskott och att en omsättningsgräns sätts på 50 tkr. Osäkerheten kring energipolitiken framförs som ett stort problem av basindustrin. Även ökande energikostnader framförs som ett hot, även om energikostnaderna varit låga, speciellt i . Oron gäller särskilt stål- och skogsindustrierna som har hög energikonsumtion. Basindustrin strävar efter ett stabilt system för elförsörjningen. ser därför positivt på den parlamentariskt tillsatta som ska redovisa sitt arbete /17 med fokus –2050, och att den redan gjorda energiöverenskommelsen kommit till stånd. Under mycket kalla vinterdagar kan det tillfälligt uppstå situationer då elförbrukningen ser ut att överstiga produktionen av el. I dessa situationer räcker de planerade resurserna inte till utan måste då ta reserver som handlats upp i förväg, från den så kallade effektreserven. Den skapas genom att ingår avtal med dels elproducenter om att ställa ytterligare produktionskapacitet till förfogande, dels med elanvändare och elhandelsföretag om att de minskar elförbrukningen. Effektreserven ska finnas tillgänglig mellan och . En administrativ ersättning utges för varje timme som förbrukningsresursen finns tillgänglig i effektreserven och en fast ersättning för produktionsresurserna. Kostnaderna för att använda effektreserven betalas av de balansansvariga företagen. upphandlar effektreserven direkt med resurs- eller anläggningsägaren i en upphandling som sker och där anbudet ska gälla minst 10 MW i ytterligare produktionskapacitet eller 5 MW i minskad elförbrukning, i alla fyra elområdena. Effektreserven har varit beräknad på att det finns tio kärnkraftsreaktorer i drift under framöver. Det faktum att flera reaktorer nu kommer att lägga ned ökar effektreservens betydelse. I energiöverenskommelsen betonas att berörda myndigheter kontinuerligt ska följa utvecklingen på den svenska elmarknaden för att analysera effektsituationen inklusive behovet av effektreserven. ska det göras en särskild sammanställning med slutsatser och förslag kring elmarknadens utveckling samt uppföljning av de energipolitiska målen. Den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är transportsektorn. Inrikestransporterna står för ungefär en tredjedel av totala utsläpp. Energianvändningen i transportsektorn har minskat men fossila bränslen är fortfarande basen och stod för av energianvändningen i inrikestransporterna . Transportsektorn bidrar med den största nationella påverkan på klimatet och är den sektor som är mest importberoende av energiråvara. och övriga allianspartier genomförde i regeringsställning en lång rad insatser för ett mer fossilfritt . kan vi se resultaten av dessa. Vägtransporternas utsläpp minskar, nya bilars utsläpp har minskat rejält och andelen förnybara drivmedel har ökat kraftigt, inte minst HVO-drivmedel. är det land i EU som har högst andel förnybar energi. vill fortsätta arbetet med att stärka svensk miljö- och klimatpolitik. har också drivit frågan om att införa ett så kallat bonus–malus-system där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid får en bonus vid inköpstillfället medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre skatt. Utredning har redovisats, men ännu har inget förslag på datum kommit från regeringen när systemet ska införas. För att nå målet om fossiloberoende fordonsflotta och ett klimatneutralt 2050 behövs därför fler politiska insatser för att påskynda omställningen till en mer fossilfri transportsektor och ett miljövänligare klimat. Fores 2030-sekretariatet, , Energiforsk, VTI och har gjort gemensam sak genom att skapa en Strategisk Innovationsagenda för att det ska finnas en konkret färdplan för hur målet ska nås. Försäljningen av laddhybrider och elbilar har utvecklats mycket snabbt . och övriga allianspartier investerade stora resurser i att bygga ut laddinfrastruktur i regering. har antalet elbilar ökat från cirka 1 200 till 12 000 stycken . För att uppmuntra konsumenter att köpa laddhybrider och elbilar är det viktigt att laddinfrastrukturen i utvecklas ytterligare. Det stora hindret för ökad andel elbilar är osäkerheten som följer med den så kallade räckviddsångesten. Vi föreslår fortsatt stöd till investeringar i laddinfrastruktur. Stödet ska kunna ges till företag, bostadsrättsföreningar, privata och kommunala bostadsföretag samt kommuner runt om i landet och ska kunna användas till publikt tillgängliga laddstolpar för såväl snabbladdning som normalladdning. behöver också driva på inom EU för att de standarder som finns för laddning av elbilar, samordnas likt det system som planerats för laddning av mobiltelefoner. lägger därför –2019 på utbyggd laddinfrastruktur. Vi tror att detta är en viktig satsning för att nå målet om fossiloberoende fordonsflotta . Energi- och klimatrådgivning kan medverka till samhällsekonomisk effektivitet. Därför är det en del av uppdrag. är också alla kommuner tvungna att erbjuda energirådgivning i kommunens regi. Vi anser inte att detta nödvändigtvis tillhör kommunens kompetensområde. Även om många kommuner har valt att samordna sig med andra kommuner så utgör kravet en pålaga som vi menar inte är rimlig. Vi vill ta bort detta krav på kommunerna och förstärker istället uppdrag att erbjuda energirådgivning till privatpersoner och företag, exempelvis via webb och teletjänster via sina regionala centrum. För detta ändamål förstärker vi uppdrag med 2017–2019. Utvidga EU:s handelssystem med utsläppsrätter EU:s mål för minskade växthusgasutsläpp och energieffektivisering spelar en central roll i arbetet mot miljöförstöring och klimatförändring. har länge varit pådrivande för att utveckla handeln inom EU med utsläppsrätter (ETS – ) som är ett kostnadseffektivt verktyg för att nå klimatmål. Vi anser att handelssystemet med utsläppsrätter bör utvidgas till att omfatta även den övriga transportsektorn samt andra samhällssektorer med stora utsläpp som ännu inte deltar i systemet. De växthusgaser som omfattas av ETS är koldioxid (CO2), lustgas (N2O) samt perfluorkolväten (PFC). I EU täcker ETS av de totala växthusgasutsläppen. För är motsvarande siffra . anser att alla växthusgaser bör omfattas av EU:s handelssystem med utsläppsrätter. Vi kristdemokrater vill att EU:s energipolitik ska vara tillväxtfrämjande och långsiktigt hållbar. För detta måste energiförbrukningen i unionen effektiviseras och moderniseras. Medlemsstaterna bär själva ansvaret för att trygga sin energiförsörjning, liksom för att effektivisera och modernisera sitt energiutnyttjande. EU:s standarder och målsättningar spelar dock en viktig roll i att underlätta och uppmuntra frihandel med energi och bör därför utvecklas. På så sätt skulle det bli lättare för länder som , ett litet exportberoende land med i en princip koldioxidfri elproduktion, att bidra till minskat kolkraftsberoende i till exempel , och genom stärkt leveranssäkerhet av klimatneutral el. ser därför mycket positivt på utvecklingen av energiunionen för att uppnå målen för en säker, hållbar, konkurrenskraftig och ekonomiskt överkomlig energi för EU och dess medborgare. Inte minst den ekonomiska aspekten behöver därför beaktas i det gemensamma arbetet, då begreppet ”energy poverty” etablerats i de länder inom EU där man haft och har finansiella problem och hög arbetslöshet. Det vi i och vant oss vid , med låga elpriser, är det direkt motsatta i , och till exempel. Det finns ett direkt samband mellan trygg energiförsörjning och energifattigdom. En trygg långsiktig energiförsörjning med balans mellan tillförsel och användning ökar förutsättningarna för att undvika att stora och plötsliga prisökningar uppkommer, vilket skulle kunna vara ett särskilt stort problem för hushåll med begränsade ekonomiska resurser. Arbetet med att sammanlänka medlemsstaternas elnät måste därför fortsätta, så att överföringskapacitetens stärks. bör EU underlätta för hushåll som producerar egen el, till exempel från sol och vindkraft, att med goda villkor kunna sälja in elen på nationella och unionsgemensamma elnät. Att kunna garantera en effektiv, modern och hållbar energiförsörjning inom EU är dock inte enbart beroende av EU:s förmåga och vilja på energiområdet. Lika lite som är en ö i , är EU det globalt. Det som sker i resten av världen, påverkar också EU och . har det blivit tydligt hur sårbar den europeiska energisäkerheten kan bli då till exempel försvårar eller helt stryper tillförseln av vissa råvaror och energislag till EU. En sådan beroendeframställning äventyrar inte enbart vår energiförsörjning och energisäkerhet, utan också våra säkerhetspolitiska intressen. Därför bör EU uppmuntra medlemsstaternas egen utvinning, förädling och produktion av råvaror och förnybara energislag i syfte att undvika en sådan beroendeställning Öka klimatbistånd till utvecklingsländer Människans utsläpp av växthusgaser i atmosfären är en av vår tids största politiska utmaningar. Samarbete över gränserna är avgörande om en oacceptabel global temperaturökning ska kunna undvikas. När jordens medeltemperatur ökar drabbas utvecklingsländerna särskilt hårt av torka, jorderosion, översvämningar, parasiter och utbredning av tropiska sjukdomar. Vi har ett moraliskt ansvar att hjälpa och stötta de fattiga länderna på sin väg mot en hållbar utveckling. Den gröna klimatfonden (GCF) startades för att hjälpa utvecklingsländer att utvecklas på ett hållbart sätt. Av fondens medel ska användas för anpassningsåtgärder och till åtgärder för utsläppsminskning. av andelen som går till anpassningsåtgärder ska gå till små ö-stater, de minst utvecklade länderna och , och resten till övriga utvecklingsländer. Det krävs att de rikare länderna prioriterar att sätta in medel till fonden för att utvecklingsländerna skall kunna bidra till de gemensamt överenskomna klimatmålen. instämmer därmed i regeringens satsning och skjuter till –2019 till den gröna klimatfonden.