mot · H4023350 · 2016-10-05 00:00:00 — Förslaget innebär att åtta stöd – nystartsjobb, särskilt nystartsjobb, särskilt anställningsstöd, förstärkt särskilt anställningsstöd, instegsjobb, extratjänster, traineetjänst i välfärden och traineetjänst för bristyrken – ersätts med en samlad väg in. Vårt förslag är betydligt enklare och bygger på nystartsjobben som Alliansen införde och som är det stöd som fungerar bäst . Den nya vägen in kräver ingen arbetsmarknadspolitisk bedömning utan endast att personen har varit arbetslös eller är nyanländ. Stödet ska uppgå till en dubbel arbetsgivaravgift och utgår som den anställde varit arbetslös. För nyanlända kan stödet beviljas upp till . Möjlighet till handledarstöd på finns. Handledarstödets storlek bestäms av Arbetsförmedlingen och beror på hur långt ifrån arbetsmarknaden individen står. Nyanlända kvalificerar direkt till fullt handledarstöd , därefter baserat på bedömning från Arbetsförmedlingen. satsar 2017, 2018, 2019 och 2020 på att sänka anställningskostnaderna för dem som behöver det mest. Tredubblat tak i RUT-avdraget och fler tjänster Tjänstenäringen är särskilt viktig för utrikes föddas sysselsättning och företagande. I enlighet med allianspartiernas förslag inom ramen för migrationsöverenskommelsen som slöts med regeringen har RUT-avdraget breddats till flytt-tjänster, trädgårdstjänster och it-tjänster. Sedan regeringen sänkt taket i RUT-avdraget har dock möjligheterna till att skapa nya jobb försämrats. Det finns också tecken på att det sänkta taket i RUT-avdraget har påverkat aktiviteten i branschen negativt. Enligt minskade antalet unika utförare inom RUT-avdraget till 13 300 jämfört med 15 300 2014. För att ta tillvara sysselsättningspotentialen i RUT-sektorn bör det nuvarande taket tredubblas till och person. satsar 2017 och därefter på tredubblat tak i RUT-avdraget. Bygg ut och anpassa yrkesvux och komvux vill göra det möjligt för alla människor att skaffa sig en utbildning som motsvarar arbetsmarknadens efterfrågan för att skapa fler chanser till jobb. Både för dem som saknar en fullständig utbildning och för dem som vill byta yrke eller inriktning spelar den kommunala vuxenutbildningen en viktig roll. Därför föreslog i budgeten stora förstärkningar av yrkesvux och en utökad rätt till komvux, och föreslår nu ytterligare satsningar på yrkesvux och lärlingsvux i budgetmotionen . Det är nu av största vikt att satsningarna byggs ut i planerad takt och att det säkerställs att utbildningarnas innehåll anpassas till de behov som finns. Särskilt kan utbildningsinnehållet behöva anpassas med anledning av det stora antalet nyanlända som behöver komplettera sin yrkesutbildning för att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. satsar för att bygga ut yrkesvux och lärlingsvux. Satsningen innefattar ökade kostnader för studiemedel och byggs successivt ut till att omfatta och framåt. Yrkesutbildning istället för ineffektiva arbetsmarknadsutbildningar En ny yrkesutbildning med starkare koppling till arbetsmarknaden bör införas inom ramen för Arbetsförmedlingens verksamhet. Dagens ineffektiva arbetsmarknadsutbildningar är dyra och leder inte till jobb. vill därför fasa ut arbetsmarknadsutbildningen och istället införa en ny yrkesutbildning som möter delar av den arbetskraftsbrist som råder på arbetsmarknaden. Arbetsgivarna ska ges möjlighet att påverka utformning och genomförande av utbildningen och dessutom finnas med i rekryteringsurvalet. Yrkesutbildningen ska alltså, som huvudregel, vara kopplad till en anställning hos en arbetsgivare så att den som går utbildningen med stor sannolikhet har ett jobb som väntar efter utbildningens genomförande. På så sätt ökar chansen att deltagarna kan tillgodogöra sig utbildningen och vara motiverade. Utbildningen kan bestå av både teori och arbetsplatsförlagd utbildning. satsar 2017 och på yrkesutbildning kopplad till en anställning hos en arbetsgivare. Studiestartsstöd för arbetslösa med kort utbildning Alliansregeringen införde förhöjt studiestöd för ungdomar för att minska trösklarna att börja studera. För att också minska trösklarna för långtidsarbetslösa utan fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning att börja studera vill införa ett studiestartsstöd också för denna grupp. Det innebär ett studiebidrag på under maximalt . Genom studier med studiestartsstöd öppnas vägar in på arbetsmarknaden och till fortsatta studier med studiemedel. Fullt utbyggd beräknas reformen omfatta cirka 15 000 personer. Studiestartsstödet ska samordnas med andra förmåner och inte kunna betalas ut som exempelvis aktivitetsstöd eller sjukersättning. satsar för att införa ett studiestartsstöd. Satsningen byggs successivt ut till att omfatta . Stärkt handledarstöd för yrkesintroduktionsanställningar Tyvärr har inte yrkesintroduktionsanställningarna ökat i tillräckligt snabb takt. har inte råd att göra vägen till det första jobbet lång och svår. En nyckel till en lyckad yrkesintroduktion är en kvalificerad handledning som ges av erfarna medarbetare. För att skapa utrymme för arbetsgivaren att avsätta tid för handledning och att handledaren har tillräcklig kompetens för uppgiften finns ett handledarstöd. För att stärka möjligheterna till god handledning vill utöka handledarstödet i yrkesintroduktionsanställningen från dagens till . satsar 2018 på stärkt handledarstöd för yrkesintroduktionsanställningar. Satsningen trappas successivt upp och uppgår till 2020. För den som varit arbetslös är de stöd som finns inte alltid tillräckliga. Osäkerheten för arbetsgivaren gällande hur den som varit utan jobb långvarigt ska fungera på arbetsplatsen är stor. Här behöver nya vägar prövas. vill därför införa så kallade matchningsanställningar. Den arbetssökande får en anställning hos en matchningsaktör, till exempel ett bemannings- eller rekryteringsföretag, och får stöd genom en kombination av handledning och kompetensutveckling. Den arbetssökande har en trygg anställning hos matchningsaktören och arbetsgivaren får pröva personen i fråga utan att bära arbetsgivaransvaret, som matchningsaktören aktivt verkar för att den arbetssökande får anställning hos en annan arbetsgivare. satsar 2018 på matchningsanställningar för långtidsarbetslösa. Satsningen trappas successivt upp och uppgår till 2020. Förläng tiden i provanställning från Den svenska arbetsmarknadsmodellen har tjänat väl. Ansvarstagande parter på arbetsmarknaden leder till stabilitet, vilket skapar långsiktigt trygga villkor för investeringar i . En viktig del i den svenska modellen är att arbetsrätten ger ett starkt skydd mot godtyckliga uppsägningar, vilket bidrar till att skapa trygghet för arbetstagaren. Flexibiliteten på arbetsmarknaden är dock den svenska modellens akilleshäl. Alltför strikta regleringar kan minska rörligheten och ge vissa negativa effekter på arbetsmarknaden. Effekterna på den totala sysselsättningen är små men en högre del av arbetslösheten riskerar att bäras av inträdande grupper såsom unga och utrikes födda. För att underlätta för dessa grupper att komma in på arbetsmarknaden och få sitt första jobb bör tiden för provanställning förlängas från . d.Det ska löna sig att ta det första jobbet har, trots de skattereformer som Alliansen gjort, fortfarande en av västvärldens högsta marginalskatter. upptäcker alltför många att det lönar sig alltför dåligt att arbeta. Det bidrar till att arbetskraftsdeltagandet blir lägre och arbetslösheten högre. Skattesystemet skapar tillsammans med bidragssystemen fortsatt höga trösklar för dem som har låga inkomster. Det medför att många får svårt att komma in på arbetsmarknaden och att antalet arbetade timmar i ekonomin riskerar att bli färre. Utformningen på skatte- och bidragssystemen påverkar drivkrafterna för att arbeta och är avgörande för att pressa tillbaka utanförskapet och få fler i arbete. Den främsta ekonomiska reformen för fler jobb som alliansregeringen genomförde var jobbskatteavdragen. De steg som tagits i jobbskatteavdraget beräknas ge 120 000 fler jobb och jobbskatteavdraget fortsätter att stötta jobbtillväxten inte bara här och utan också . står nu inför nya utmaningar. De grupper som drabbas av det nya utanförskapet möts av höga tröskeleffekter för att ta sitt första jobb. För dessa grupper behöver trösklarna in på arbetsmarknaden sänkas ytterligare, genom att det blir mer lönsamt att arbeta. Bidragstak för stärkt arbetslinje De svenska bidragssystemen är komplexa och kan tillsammans skapa betydande tröskeleffekter. Behovsprövade bidrag som bostadsbidrag och försörjningsstöd ger stora marginaleffekter. När bidrag staplas på varandra kan den samlade bidragsinkomsten bli så hög att steget in på arbetsmarknaden försenas eller helt uteblir då det inte lönar sig att arbeta. kan till exempel de samlade bidragen för en familj med tre barn uppgå till nästan efter skatt. För att öka drivkrafterna att gå från bidrag till arbete vill införa ett bidragstak i försörjningsstödet och etableringsersättningen. Den exakta utformningen av bidragstaket måste utredas men utgångspunkten ska vara att ett hushåll utan skattepliktig inkomst maximalt ska kunna erhålla av lägstalön och bostadsbidrag i samlade bidrag, exklusive barnbidrag och underhållsstöd. Det måste också löna sig att gå från bidrag till både heltidsarbete och deltidsarbete. Bidragstaket ska omfatta personer som har etableringsersättning eller försörjningsstöd av arbetsmarknadsskäl. Inom försörjningsstödet ska det alltså inte omfatta den som är sjuk eller av andra sociala skäl inte kan arbeta. Trösklarna in till arbetsmarknaden är fortsatt höga för personer med låga inkomster. Exempelvis har en ensamstående kvinna med två barn så höga skattekilar i som om hon bott i . Detta skattetryck måste sänkas. Det räcker inte att vårda redan genomförda reformer utan vi bör nu ta nya steg för att fler jobb skapas även med de nya utmaningar vi står inför. När allt fler unga och utrikes födda står utanför arbetsmarknaden och behöver få det första jobbet krävs starkare drivkrafter för att ta sig in på arbetsmarknaden för dem som har låga inkomster. vill därför införa förstajobbet-avdraget, som ger en tydlig skattelättnad riktad till dem som har låga arbetsinkomster. Satsningen uppgår till . Förstajobbet-avdraget säkerställer att de som vill – och bör – ta klivet in på arbetsmarknaden och få sitt allra första jobb har tydliga ekonomiska drivkrafter att också göra det. Förstajobbet-avdraget ger en barnfamilj där föräldrarna är bussförare, undersköterska eller butiksbiträde extra att röra sig med. Skattelättnader för dem som arbetar, särskilt riktat mot dem som har låga inkomster, är en internationellt sett vanlig och väl utvärderad reform för att bidra till ökad sysselsättning. Liknande skattelättnader finns exempelvis i , , , , , och enligt . Förstajobbet-avdraget leder både till att människor kan lämna utanförskap och komma i arbete och till att det blir mer lönsamt att arbeta mer. Sammantaget beräknas förstajobbet-avdraget leda till motsvarande 15 000 ytterligare heltidstjänster. Sex av tio av dessa beräknas komma från utanförskap, då sysselsättningen väntas öka med drygt 9 000 personer. satsar 2017 och för att sänka skatten för dem med låga inkomster. Den som lär sig jobbet på jobbet ska kunna tjäna skattefritt vill införa en ny anställningsform, förstajobbet-anställningen. Anställningen ska vara tidsbegränsad och innehålla vissa utbildningsinslag där arbetsgivaren och arbetstagaren kommer överens om vad utbildningsinnehållet ska bestå av. För att öka attraktiviteten i att lära sig jobbet på jobbet inför ett förstärkt förstajobbet-avdrag som innebär att den som har en förstajobbet-anställning endast bör skatta för den del av inkomsten som överstiger . satsar 2017, 2018 och för att den som lär sig jobbet på jobbet endast ska skatta på den del av inkomsten som överstiger . Länge var försörjningsstödet sådant att för varje krona man fick genom egen ansträngning trappades stödet av med en krona. Detta skapade hinder och belönade inte egna ansträngningar. införde alliansregeringen en jobbstimulans för att göra det mer lönsamt att gå från bidrag till arbete. Stimulansen innebär att för den som har fått försörjningsstöd i följd kan av en sökandes nettoinkomst från arbete undantas från att räknas med vid beräkningen av rätten till ekonomiskt bistånd. Men är trösklarna höga. Att gå från försörjningsstöd till ett deltidsjobb lönar sig till exempel ofta dåligt. Därför föreslår att jobbstimulansen som finns i försörjningsstödet förstärks från till . bör aktivitetskraven i socialtjänstlagen skärpas. Den ökade jobbstimulansen kan ha betydande effekter på hushållsekonomin för dem med de allra lägsta inkomsterna. För en ensamstående tvåbarnsförälder som får ett halvtidsjobb som vårdbiträde skulle jobbstimulansen kunna innebära ytterligare en tusenlapp i ökad inkomst . vill skärpa aktivitetskraven för att erhålla försörjningsstöd och satsar på ökad jobbstimulans i försörjningsstödet. Jobbstimulans i nyanländas etableringsersättning Drivkrafterna för jobb bland nyanlända behöver stärkas . I likhet med försörjningsstödet skapas betydande marginaleffekter när en person går från etableringsersättning till arbete. När etableringsreformen genomfördes infördes därför också en jobbstimulans som innebär att den som har arbete som en aktivitet i sin etableringsplan får behålla etableringsersättningen utöver sin lön . Den jobbstimulansen har regeringen avskaffat. anser att drivkrafterna att arbeta bör förstärkas och vill återinföra jobbstimulansen. bör aktivitetskraven skärpas. vill skärpa aktivitetskraven för att erhålla etableringsersättning och satsar 2017, 2018 och 2019 och 2020 på att införa en jobbstimulans i ersättningen. Jobbstimulans i asylsökandes dagersättning Drivkrafterna för jobb bland asylsökande är svaga då det finns tydliga marginaleffekter när en person arbetar . Om en asylsökande tar ett arbete avräknas hela dagersättningen för varje intjänad krona. Då dagersättningen är låg är konsekvenserna begränsade vid heltidsjobb, men kan vara betydande om det gäller kortare uppdrag och deltidsjobb som ofta är den första vägen in på arbetsmarknaden . För att det ska löna sig bättre att arbeta bör en jobbstimulans införas för de asylsökande som börjar arbeta där de kan tjäna innan dagersättningen börjar trappas ner. satsar för att införa en jobbstimulans för asylsökande som går från bidrag till arbete. Arbetslöshetsförsäkringen som effektiv omställningsförsäkring Arbetslöshetsförsäkringen reformerades under alliansregeringen i syfte att uppmuntra till arbete, öka sysselsättningen och stärka dess roll som omställningsförsäkring. Enligt ekonomiska bedömare som och leder reformer av detta slag till ett ökat deltagande på arbetsmarknaden och därmed till ökad sysselsättning. Höjningen av arbetslöshetsförsäkringen som regeringen genomförde 2016 har en motsatt effekt. En tidig hög ersättning riskerar att förlänga arbetslöshetsperioderna eftersom människor skjuter upp sitt jobbsökande eller ställer för höga krav för att acceptera ett nytt jobb. bedömer att regeringens höjning leder till 27 000 färre jobb. Det är viktigt att värna a-kassans roll som omställningsförsäkring. Nivån på taket i a-kassan, samt ersättningens avtrappning, bör fortsatt vara sådan att den tydligt uppmuntrar till att söka och skaffa jobb. föreslår därför att taket i arbetslöshetsförsäkringen av arbetslösheten uppgår till per dag och därefter uppgår till per dag. Förslaget innebär en högre nivå jämfört med den försäkring som gällt fram till regeringens höjning, men ger starkare drivkrafter till arbete än regeringens förslag. säkerställer avtrappningen av ersättningen att den tydligt uppmuntrar till att söka och skaffa jobb. En uppskattning av sysselsättningseffekterna ger vid handen att utformning leder till ytterligare cirka 18 000 jobb jämfört med dagens a-kassa. föreslår att taket i arbetslöshetsförsäkringen av arbetslösheten uppgår till per dag och därefter uppgår till per dag. Förslaget bedöms förstärka de offentliga finanserna med 2017, 2018, 2019 och 2020. e.Bättre etablering med fokus på jobben Många utrikes födda arbetar, men andelen är betydligt lägre än bland inrikes födda. Det tar för de som kommit till som asylsökande att komma i arbete och egen försörjning. från det att uppehållstillstånd beviljats har enbart hälften i denna grupp någon form av arbete. Enbart en av fyra har en helårsanställning. Många fastnar i bidragsberoende. Insatserna för att påskynda vägen in i arbets- och samhällsliv brister betydligt . Bristande samverkan mellan de aktörer som har ansvar för nyanländas etablering, däribland Arbetsförmedlingen och kommunerna, försvårar för flexibla lösningar. Ledtiderna för att bedöma och validera utländsk utbildning och arbetslivserfarenhet är för långa. Språkutbildningen är inte tillräckligt tillgänglig och möjligheten att delta i målgruppsanpassad eller yrkesinriktad sfi varierar mellan olika län och kommuner. Trots att hälften av alla nyanlända har en utbildning som motsvarar max grundskola är det en mycket liten andel som studerar i den kommunala vuxenutbildningen . Den i är mycket viktig för hur framtiden här kommer att se ut. Långa tider av väntan riskerar att försena etableringen och låsa fast människor i passivitet. Svenskundervisning och kompetenskartläggning bör ske man kommer hit. Onödiga hinder som försvårar för asylsökande att ta ett jobb ska tas bort. Tidiga insatser är särskilt viktigt i dagens läge givet de långa väntetiderna. Det rör sig om många månader och i vissa fall innan ett slutligt beslut. Svenskundervisning och kompetenskartläggning från dag ett Bristande språkkunskaper är en viktig orsak till bidragsberoende och utanförskap. har med övriga allianspartier och regeringen kommit överens om att svenskundervisning ska ges . Detsamma gäller obligatorisk samhällsorientering. Vi vill även se en digitalisering av sfi. Därmed kan man i ett tidigt skede få del av svenskundervisning anpassad till utbildningsbakgrund och eventuella yrkeskunskaper. Direkt då man kommer till ska det ske en kompetenskartläggning. På så sätt kan den asylsökande få en snabb uppfattning om hur de yrkeserfarenheter man har står sig på arbetsmarknaden. De åtgärder som regeringen vidtar på detta område är otillräckliga. Kompetenskartläggning blir i regel aktuellt först då den asylsökande beviljats uppehållstillstånd och därmed har varit i och i vissa fall år. satsar 2017 och 2018 och 2019 och 2020 på kompetenskartläggning direkt vid ankomst till . Förlängd etableringsplan och ökat statligt ansvarstagande Arbetsförmedlingen har huvudansvaret för nyanländas etablering i . som etableringen pågår ska nyanlända delta i svenskundervisning, samhällsinformation och insatser för att komma i jobb. En särskild ersättning, etableringsersättning, utgår som den nyanlände deltar i aktiviteter. fungerar Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag inte som avsett. Samverkan med framförallt kommunerna är bristfällig och behöver förbättras. De insatser som erbjuds inom ramen för etableringen är av skiftande kvalitet. För nyanlända som har kort utbildning från hemlandet är den tvååriga etableringstiden, det vill säga den tid som etableringen pågår, ofta för kort. Enbart är i studier eller har ett jobb efter att etableringen har avslutats och enbart har ett jobb utan stöd. vill att etableringstiden förlängs från dagens till för nyanlända i åldern med kort utbildningsbakgrund (max grundskola i nio eller ). En förlängning innebär att staten tar ett större ansvar för individens insatser och försörjning. Detta underlättar för kommunerna. Vi avvisar därmed en mindre del av den förändring av ersättningen till kommuner för nyanlända som infördes . satsar 2017, 2018, och 2020 på en förlängning av etableringstiden. Hälften av nyanlända till har endast en utbildning som maximalt motsvarar grundskola i nio eller . En tredjedel har inte ens en färdig grundskoleutbildning från hemlandet. Alla som kommer till ska göra vad de kan för jobb och egen försörjning. Vi har skolplikt till och med nionde klass. Det är rimligt att detta krav även ställs på människor som kommer till senare i livet. Möjligheten att införa en utbildningsplikt för nyanlända som inte har färdig grundskola och inte klarar sin egen försörjning bör utredas. Att utbilda sig för att uppnå grundläggande kompetens ska vara en del av att få ersättning från offentliga medel. Stimulanser till kombinerade utbildningar inom etableringsuppdraget. Trots att så många nyanlända saknar grundläggande utbildning från hemlandet är det enbart som läser grundläggande vuxenutbildning vid sidan av sfi. Vad den typiske deltagaren i etableringsprogrammet gör är att delta i sfi, samhällsorientering och i utbildning i Arbetsförmedlingens regi. vill se mer av kombinerade utbildningar inom etableringsuppdraget där grundläggande vuxenutbildning varvas med sfi och yrkesutbildning. Vi vill stimulera till sådana utbildningar genom särskilda medel. satsar och på stimulanser till kombinationsutbildningar. Enklare att starta företag för utrikes födda entreprenörer Om man inte är född i , har begränsade ekonomiska resurser eller inte fullt ut behärskar svenska språket kan steget för att starta företag vara stort. Det gäller även om man har erfarenhet av företagande från hemlandet. Inte minst kan det bli särskilt svårt att navigera i den svenska byråkratin. För att fler utrikes födda och nyanlända ska våga och kunna ta steget att starta och driva företag vill vi förstärka rådgivning till företagare med utländsk bakgrund, den så kallade IFS-rådgivningen, med . och andra berörda myndigheter bör få i uppdrag att se till att finns tillgänglig på fler språk än svenska och engelska som det ska kunna gå att registrera sitt bolag på fler språk än svenska. Kravet på aktiekapital bör även sänkas från till . satsar på IFS företagsrådgivning för utrikes födda företagare. f.Bättre förutsättningar för omställning och ett längre arbetsliv Med en allt tuffare internationell konkurrens och strukturomvandlingar i form av ökad automatisering och digitalisering, ökar kraven på omställning på den svenska arbetsmarknaden. Att skapa möjligheter för människor att jobba, lära nytt och vidareutbilda sig blir allt viktigare, oavsett var i livet man befinner sig och även om man har barn, lån eller familj. lever vi allt längre och är allt friskare som äldre. Det gör det naturligt att jobba högre upp i åldrarna, såväl för lönen det ger som för att man trivs på en arbetsplats och för att man känner att man fortsatt kan göra en värdefull insats. Vi behöver också jobba längre för att kunna finansiera vår gemensamma välfärd med en åldrande befolkning. Arbetsmarknaden behöver då anpassas för att ge fler möjlighet att stanna kvar på arbetsplatsen längre. Att människor lever allt längre och friskare liv skapar behov av karriärbyten mitt i livet men innebär också nya möjligheter. Att fler och fler äldre fortsätter att arbeta är resultat av en aktiv politik som behövs förstärkas. Att erfarna medarbetare vill jobba längre ska inte straffa sig – det ska löna sig. Detta är en central del av plan för ett starkare . Möjligheten att jobba längre bör omfatta så många som möjligt. Stärkta drivkrafter för arbete högre upp i åldrarna, en anpassad arbetsmiljö och en väl fungerande arbetsmarknadspolitik stärker förutsättningarna för ett längre arbetsliv. Nuvarande regering går åt andra hållet och har infört en särskild löneskatt för personer som fyllt . Detta minskar incitamenten till ett längre arbetsliv och riskerar att motverka den goda utveckling vi sett . har också sysselsättningsgraden minskat något bland äldre trots de goda tiderna. Lägre skatt på att jobba mer redan från 64 år Att erfarna medarbetare vill jobba längre ska inte straffa sig – det ska löna sig. Möjligheten att jobba längre bör omfatta så många som möjligt. Stärkta drivkrafter för arbete högre upp i åldrarna, en anpassad arbetsmiljö och en väl fungerande arbetsmarknadspolitik stärker förutsättningarna för ett längre arbetsliv.