mot · H3023404 · 2016-05-02 00:00:00 — 2015:2022, ”Statistik små företag”, Rapport från utredningstjänsten 2015:1510, ”Arbetsmarknadsutbildningar”, Rapport från utredningstjänsten 2015:1434, ”Energiåtervinning avfall”, Rapport från utredningstjänsten 2015:1409, ”Samhällsorientering till vissa nyanlända invandrare”, Rapport från utredningstjänsten 2015:1294, ”Slopade arbetsgivaravgifter”, Rapport från utredningstjänsten 2015:513, ””, Rapport från utredningstjänsten 2015:220, ”Företag utan kollektivavtal”, Rapport från utredningstjänsten Ryner, (2015), ”Fördelningseffekterna av sex förslag ur budgetpropositionen ”, Rapport till , 2015/3 SCB (2016a), ”Många utrikes födda i RUT-företag”, Välfärd, Nr. 1/2016, s. SCB (2016b), ”Befolkningen 15–() efter kön, ålder och arbetskraftstillhörighet. Månad 2005M04 - 2016M01”, databas, tillgänglig via [] SCB (2016c), ”BNP från användningssidan (ENS2010), försörjningsbalans efter användning. – 2015”, databas, tillgänglig via [] SCB (2016d), ”Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2015”, Information om utbildning och arbetsmarknad, Rapport 2016:1 SCB (2016e), ”Påbörjade nybyggda bostadslägenheter. Kvartalsvis”, tillgänglig via [] SCB (2015), ”enligt Företagens ekonomi efter näringsgren SNI 2007. År 2000-2013”, Företagens ekonomi, databas, tillgänglig via [] , , (2011), ”Tax Policy and Employment: How Does the Fare?”, , Working Paper, 2011:2 Sibbmark, (2014), ”Arbetsmarknadspolitisk översikt 2013”, IFAU, Rapport 2014:20 (2015), ”Skatter i . Skattestatistisk årsbok 2015”, SKV 152, Nr. (2011), ”Om och och och ”, Rapport 2011:1 Skedinger, Per (2011a), ”Effects of Increasing Minimum Wages on Employment and Hours: Evidence from ’s Retail Sector”, IFN Working Paper, Nr. Skedinger, Per (2011b), ”Employment consequences of employment protection legislation”, , Nr. Skedinger, Per (2008a), ”Effekter av anställningsskydd – vad säger forskningen?”, , Skedinger, Per (2008b), ”: A Minimum Wage Model in of Modification?”, IFN Working Paper, Nr. Skingsley, (2014), ”Hushållens skulder under lupp”, anförande vid Sabos finansdag, , tillgänglig via [] Skolinspektionen (2013), ”i ”, Kvalitetsgranskning, Rapport 2013:5 (2013), ”It-användning och it-kompetens i skolan”, Rapport 386 (2012a), ”Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. Lägesrapport ”, Artikelnummer 2012-2-2 (2012b), ”Vårdgaranti och kömiljard – uppföljning 2009-2011”, Artikelnummer 2012-5-16 (2008), ”Brukarinflytande i praktiken – exempel från äldreomsorg”, Artikelnr 2008-126-25 (2015), ”Förtroendet för Arbetsförmedlingen”, 2015:2 SOU 2016:23, ”Beskattning av incitamentsprogram” SOU 2015:104, ””, Huvudbetänkande SOU 2015:95, ”Migration, en åldrande befolkning och offentliga finanser”, Bilaga 6 till , författad av , , SOU 2015:87, ”Energiskatt på el. En översyn av det nuvarande systemet”, Betänkande av Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el SOU 2015:35, ”Service i glesbygd” SOU 2015:30, ”Kemikalieskatt - Skatt på vissa konsumentvaror som innehåller kemikalier” SOU 2015:21, ”Mer trygghet och bättre försäkring” SOU 2015:15, ”Attraktiv, innovativ och hållbar – en strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring” SOU 2013:25, ”Åtgärder för ett längre arbetsliv” SOU 2012:31, ”Sänkta trösklar – högt i tak. Arbete, utveckling, trygghet”, Betänkande av SOU 2011:11, ””, Huvudbetänkande SOU 2009:62, ”Skatt på fluorerande växthusgaser” SOU 2006:86, ”Mera försäkring och mera arbete” SOU 1993:16, ”Nya villkor för ekonomi och politik”, förslag Spector, (2015), ”Hög sysselsättning och låg arbetslöshet – Ett nationalekonomiskt perspektiv på arbetsmarknaden”, Samhällsekonomisk analys, , Statskontoret (2016), ”Statliga myndigheters lokalisering. Ett samlat underlag”, 2016:8 Statskontoret (2015), ”Utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Delrapport”, 2015:22 Statskontoret (2012), ”Etableringen av nyanlända. En uppföljning av myndigheternas genomförande av etableringsreformen”, 2012:22 Statskontoret (2011), ”Subventionerade anställningar. En kartläggning”, 2011:34 Statskontoret (2008), ”De nya insatserna för funktionshindrade inom arbetsmarknadspolitiken – en utvärdering av trestegsmodellen”, 2008:9 (2016), ”Rekrytering – när teknikutveckling och digitalisering förändrar jobben”, , , (2013), ”Beskattning av förmånsbilar”, Underlagsrapport 7 till SOU 2013:84 Fossilfrihet på väg Kommuner och Landsting (2015), ”Behov av regeländringar med anledning av flyktingsituationen”, pm, Säkerhetspolisen (2015), ”2014” Tatsiramos, , . (2011), ”Arbetsmarknadseffekter av arbetslöshetsförsäkringens utformning”, Bilaga 9 i SOU 2011:11, ”” Tergeist, , (2006), ”Activation Strategies and the Performance of in , the and the ”, Social, Employment and Migration Working Papers, Nr. (2014), ”Förutsättningar för konkurrenskraftiga företag. Företagens villkor och verklighet 2014” (2015), ”Utbyggnadsstrategier och förhandlingsunderlag för höghastighetsjärnvägar”, Underlag till Sverigeförhandlingen, Publikation 2015:241 , (2005), ”Political Economy of Fiscal Institutions”, GESY Discussion Paper, Nr. Vårdföretagarna (2015), ”Privat vårdfakta 2015”, tillgänglig via [] Winterhager, , , , (2006), ”Deregulating in Europe: A Microeconometric Evaluation of an Innovative Voucher Scheme in ”, Labour Economics, Årg. 13, Nr. 4, s. (2016), ”Doing Business 2016” (2014), ”’s Business Climate: Opportunities for entrepreneurs through improved regulation” (2007), ”Designing a tax system for micro and small businesses: Guide for practitioners” YA-delegationen (2016), ”Matris över vissa branschers krav på ålder och förkunskaper”, tillgänglig via [] , , Burtraw, , , , , , (2014), ”En guide till utsläppshandel”, FORES, tillgänglig via [] Östh, (2015), ”Stat och regioner driver avfolkning och överhettning”, artikel, tillgänglig via [] i (C) Per Lodenius (C) Per Åsling (C) [1](2015a). [2](2014b). [3](2015). [4](2015c). [5](2015a). [6]Arbetsförmedlingen (2016a). [7]2016:37. Än långsammare går det för nyanlända flyktingar att bli helårsanställda. [8](2016a). [9](2015c). [10]I bemärkelsen offentligfinansiellt neutral. (2009), (2013a), Ruist (2015) och SOU 2015:95. [11]Arbetsförmedlingen (2015b). [12]Se SOU 2015:104 för hur sysselsättning och lön varierar med färdigheter, i bemärkelsen resultat i läsdelen av PIAAC-undersökning. [13]SOU 2015:104 visar att högutbildade personer från arabstaterna och söder om har lägre färdigheter i räkning än lågutbildade inrikes födda. [14]SOU 2015:104. Att det förekommer diskriminering är troligt, men det är sannolikt inte den främsta förklaringen till varför många nyanlända har svårt att få jobb, särskilt inte i förhållande till situationen i andra länder (2014). [15]Se till exempel (2016) för en sammanfattning av aktuell forskning. [16]Arbetsförmedlingen (2016b). [17](2014). [18]Aiyar m.fl. (2016). [19]Se till exempel (2007) och (2009) för en översikt över beskattningen av mikroföretag i andra länder. [20]Egna beräkningar baserade på 2015:2022. [21]För såväl en teoretisk beskrivning som en empirisk uppskattning av effekten av RUT-avdraget, se exempelvis (2011). [22](2011). m.fl. (2013) refererar en undersökning som visar att andelen som anser att det är omoraliskt att köpa tjänster svart ökat efter RUT-avdragets införande. [23]SCB (2016a). [24]SCB (2016a). [25]För en beräkning av effekten av höjt tak, se prop. 2015/16:1 samt 2016:574. För en beräkning av effekten av att inkludera läxhjälp, se prop. 2014/15:100. Effekterna av att inkludera tvättjänster har uppskattats med hjälp av SCB (2015) och egna beräkningar. För effekten av att öka avdraget för personer , se 2016:611. Därtill kommer kostnaden för reparation av vitvaror och inkluderandet av flytt-, it- och trädgårdstjänster, som dock också återfinns i regeringens propositioner och därmed inte utgör en kostnad i förhållande till regeringen. [26](2005). [27]2015:1294. [28](2014). [29]Företagarna (2015). [30](2016). [31](2014). [32]Ibid. [33]Henrekson & Sanandaji (2014). [34]SOU 2016:23. [35]Prop. 2013/14:134. [36]HM Revenue & Customs (2014). [37]Prop. 2015/16:1. [38](2012). [39]Se exempelvis (2005). [40]Även föreslog att regleringar skulle omprövas (SOU 1993:16). [41], Innovation & Skills (2013). [42](2015). [43](2015). [44]Företagarna (2016). [45]SOU 2015:21. [46]har, enligt (2015b), en mycket låg utbildningspremie. [47](2010), (2008), (2015), m.fl. (2013), (2008), (2011), SOU 2011:11. [48](2015). [49](2013), prop. 2013/14:100. [50]2016:144. Även Ryner (2015) visar att den långsiktiga intäkten av att trappa av jobbskatteavdraget är klart lägre än den kortsiktiga till följd av att arbetade timmar minskar. [51]SOU 2013:25. [52](2015a) [53]m.fl. (2015). [54]Prop. 2011/12:100, bilaga 5. [55](2014b). Laun (2012) visar att sysselsättningen ökade när det förstärka jobbskatteavdraget infördes och arbetsgivaravgifterna sänktes. [56]2015:513. [57](2015). [58]Entreprenörskapsforum (2015). [59]Se exempelvis IMF (2014), (2014a), m.fl. (2007), (2009), (2015a), Skedinger (2011a, 2008a, 2008b) och SOU 2011:11. [60]Se (2010) för en översiktlig diskussion om risken för att en hög arbetslöshet biter sig fast. För siffror kring inskrivna, se Arbetsförmedlingen (2016c). [61](2016). [62]Företagarna (2013). [63](2015). [64], och är exempel. För en bakgrundsbeskrivning av arbetsmarknadsreformer, se Bouvard m.fl. (2013), Fichtl (2015) och (2016b). För en mer specifik beskrivning av reformer av arbetsförmedlingen, se BMAS (2006), (2006), (2007) samt Winterhager m.fl. (2006). För en beskrivning av de nederländska erfarenheterna, se exempelvis (2009) och Tergeist & (2006) och för de brittiska, se (2014a). [65]Se Finn (2011) och (2012) för en beskrivning av utvecklingen av systemet. [66]2015:220. [67]YA-delegationen (2016). [68]Enligt Statskontoret (2015) var det bara var tionde arbetsgivare som, , kände till YA-avtalen väl eller väldigt väl. Hälften kände inte till avtalen överhuvudtaget. Små företag hade sämre kännedom än större företag. Även (2016b) anser att det är just krångel, bristande kännedom hos arbetsgivarna och betungande arbete med att ta fram utbildningsplaner som kan förklara den långsamma framväxten av YA-jobb. [69]Arbetsförmedlingen (2016b). [70]Arbetsförmedlingen (2016c). [71]Givet en heltidsjusterad lön på . [72]För en generell utvärdering av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, se Card m.fl. (2010). [73]Arbetsförmedlingen (2016d). [74](2011), m.fl. (2004) och Liljeberg m.fl. (2012). [75]Calmfors m.fl. (2002), Liljeberg m.fl. (2012) och (2001). [76]Statskontoret (2011) och (2013). [77](2013). [78](2001) och Neumark (2011). [79]Om vi antar och ett handledarstöd om per dag. Subventionen per dag uppgår till 0,85 * lönekostnad / 22 + 50 = 0,85 * 17 000 * 1,3142 / 22 + 50 = 913,2. Som andel av lönekostnaden per dag motsvarar det 913,2 / (17 000 * 1,3142 / 22) = . [80]Enligt (2015a) gick knappt en tredjedel av deltagarna vidare till nystartsjobb. gick vidare till en annan typ av subventionerad anställning. [81]Det motsvarar en subvention av lönekostnaden på . Den något lägre subventionsgraden bör kunna uppvägas av minskade kostnader till följd av färre krav på försäkringar etc. i nystartsjobb jämfört med särskilt anställningsstöd. [82]Givet ett lönetak om , enligt 2016:410, 2016:196 och egna beräkningar. [83]Ett arbetstidsjusterat lönetak beräknas som följer. För program med explicit lönetak beräknas det på följande sätt: maximal lön / tjänstgöringsgrad = maximal lön För program med maximal subvention per dag beräknas det som följer: maximalt stöd per dag * antal ersättningsdagar = maximalt stöd maximalt stöd / stödgrad = maximal lönekostnad maximal lönekostnad / tjänstgöringsgrad = maximal lönekostnad maximal lönekostnad / (1 + arbetsgivaravgift) = maximal lön . [84]Arbetsförmedlingen (2016b). [85]Arbetsförmedlingen (2016b). [86]2016:196. [87]SCB (2016d). [88]SOU 2012:31. [89](2015). [90](2015a) och Sibbmark (2014) för en beskrivning. [91]Arbetsförmedlingen (2016b). [92]Se till exempel Angelov & (2014) och Statskontoret (2008). [93]SOU 2012:31. [94]SOU 2012:31. [95]Arbetsförmedlingen (2016a). [96]Arbetsförmedlingen (2016c). [97](2015) beskriver matchningsanställningar. [98]Besparingen redovisas i reformtabellen som en del av de reformerade subventionsnivåerna inom anställningsstöden. [99]Calmfors m.fl. (2002), (2011). [100]de m.fl. (2008). [101]Arbetsförmedlingen (2015c), Gartell m.fl. (2013). [102](2015c), (2011) och Spector (2015) för en diskussion. [103](2015). [104]de m.fl. (2008). Arbetsförmedlingen (2015c) konstaterar dock att effekten för personer födda i ett icke-europeiskt land försämrats . [105]Arbetsförmedlingen (2015d), (2014). Viss försiktighet bör iakttas när resultaten tolkas, då grad av funktionsnedsättning är svårmätbar. [106]m.fl. (2013), m.fl. (2011). [107]2015:1510, Arbetsförmedlingen (2016b) och egna beräkningar. [108]Skedinger (2008a). [109](2015a). [110]Källa om inget annat anges: (2011). [111]Acemoglu & Shimer (2000). [112](2011) för en sammanfattning av forskningsläget. [113]m.fl. (2001) och (2008). Se (2008) för en sammanställning av tidigare forskning. [114]Bennmarker m.fl. (2013) och m.fl. (2008). Tidigare studier har dock haft svårt att empiriskt finna ett sådant statistiskt signifikant samband, se exempelvis (2000). [115]Se exempelvis (2003), Hopenhayn & Nicolini (1997) och Pavoni & (2007). (2011) för en sammanfattande diskussion kring detta. [116](2015a). Även (2015b) bedömer att reformen ökar jämviktsarbetslösheten, dock i mindre omfattning. [117].IFAU (2014). [118].Exklusive deltagare i stöd till start av näringsverksamhet, enligt Arbetsförmedlingen (2016b). [119]2016:158. [120]2016:425 och (2016a). Metoden i (2015b) har använts. Potentiell arbetskraft, AK, har beräknats som AK = S + a*AK vilket ger AK = S / (1 – a), där S är potentiell sysselsättning (antal personer) och a är jämviktsarbetslöshet (andel av potentiell arbetskraft). [121]För en beskrivning av dagens regelverk, se IAF (2015). [122](2012a). [123]Tillväxtsiffror från SCB (2016c), statistik över koldioxidutsläpp från (2015d). [124]Prop. 2015/16:1. [125](2014d). [126](2015a, 2015b). [127]2015:1434. [128](2016). [129]SOU 2009:62. [130]Se exempelvis m.fl. (2014) och (2015) för en beskrivning av problemen. [131](2015d). [132]Se exempelvis (2015c) för resonemang kring koldioxid- respektive energiskatten som styrmedel. [133]2016:452. [134]Se exempelvis Jaffe m.fl. (2000). [135]Se Energimyndigheten (2016c) för en analys av graden av överkompensation. [136]2016:536. [137](2013). [138]För statistik kring vindkraften, se (2016b). För uppgifter kring andelen förnybart i transportsektorn, se (2015). [139](2015). [140]Enligt regeringen bedöms denna förändring ”endast marginellt påverka” de offentliga finanserna (2015, s. 98). bedömer, i en mailkonversation , kostnaden som ”liten”. avsätter därför för detta ändamål. [141]SOU 2015:30. [142](2015c). [143]Prop. 2008/09:170, s. 135. [144](2015). [145]För utvärderingar av effekten av OPS, se exempelvis National Audit Office (2009), PWC (2010) och Duffield (2008). [146]SOU 2015:15. [147]SOU 2015:35. [148]Östh (2015). [149]ESV (2014). [150]ESV (2014). [151]Statskontoret (2016). [152]För statistik över kvadratmeter per anställd, se 2015:2118. [153]2015:2052. [154]För en diskussion kring värdet av såväl ökat byggande som ett mer effektivt utnyttjande av det befintliga beståndet, se exempelvis (2014) och (2014). [155](2013). [156](2015b). [157](2015a). [158](2015b). [159](2016a). [160](2013). [161](2016). [162]IMF (2015), EU-Kommissionen (2016b, 2015), (2015a). [163](2015), Skingsley (2014). [164](2016c). [165]Se (2014) för resonemang kring vilka institutioner som kan förklara sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda. [166](2015). [167]–2014 hade totalt av de som haft en etableringsplan deltagit i samhällsorientering, enligt 2015:1409. [168](2015. [169]Arbetsförmedlingen (2015b). [170](2016), (2016b) och är alla av åsikten att utbildning inte räcker. [171](2016) studerar minimilönebettet på ett antal avtalsområden. [172]Skedinger (2011b) diskuterar effekten av anställningsskydd på marginalgrupper. [173]Aiyar m.fl. (2016). [174]2016:241. [175]2016:345 och egna beräkningar. [176](2016b). Avser andelen av de asylsökande exklusive ensamkommande flyktingbarn. [177]2016:708. [178](2016a) samt 2016:243. [179]2016:243. [180]SKL (2015). [181]SKL (2015). [182]För utvärderingar av den statliga integrationspolitiken i allmänhet, och etableringsreformen i synnerhet, se exempelvis (2014) och Statskontoret (2012). [183](2014). [184](2015). [185]BRÅ (2016). [186]Säkerhetspolisen (2015). [187]Se (2007) för övertygande resonemang kring detta. [188]Se till exempel Skolinspektionen (2013). [189]Se (2015) för en utvärdering av YH-utbildningarna. [190]För en beskrivning av systemet i , se exempelvis (2010). [191](2014c). [192](2015c). [193](2014b). [194](2009). [195](2013). [196]Vårdföretagarna (2015). [197](2014). [198]Se exempelvis (2012b) för en utvärdering av bl.a. kömiljardern. [199](2008). [200](2016). Avser det nya sjukpenningtalet, d.v.s. antalet sjukpenningdagar per försäkrad person exklusive de med full sjuk- eller aktivitetsersättning. [201](2015). [202](2016). [203](2014), (2016), m.fl. (2012), m.fl. (2002). [204](2015), (2016), (2015b). [205]2016:286. [206]Även (SOU 2006:86) betonar vikten av omställning till nytt arbete som ett medel för att få sjukskrivna att återgå i arbete. [207]Utvärderingar av undantag från turordningsreglerna i LAS indikerar att sådana reformer kan minska sjukfrånvaron, se exempelvis m.fl. (2006) och (2007).