ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H3023419 · 2016-05-24 00:00:00 — med anledning av prop. 2015/16:168 Stärkta sanktionsmöjligheter för ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att taket för marknadsstörningsavgiften tas bort, och tillkännager detta för regeringen. välkomnar de förslag på förändringar som regeringen presenterar i propositionen. I likhet med remissinstanserna , och konsumenter anser vi dock att det inte bör finnas något övre tak för marknadsstörningsavgiften. Detta främst för att sanktionen ska ha en tillräckligt avskräckande effekt även för större företag. Även om det är positivt att gränserna för vilka belopp som kan utgå i marknadsstörningsavgift höjs, befarar att denna höjning inte är tillräcklig. Marknadsstörningsavgiften bör följaktligen inte ha någon beloppsgräns. Mot bakgrund av krav på effektiva och avskräckande påföljder kan det ifrågasättas om den föreslagna beloppsbegränsningen på möjliggör tillräckligt avskräckande sanktioner för större näringsidkare som har en årsomsättning på åtskilliga miljarder kronor. Det går inte att utesluta att en näringsidkare medvetet och utifrån affärsmässiga överväganden gör sig skyldig till allvarliga överträdelser av marknadsföringslagens bestämmelser, exempelvis genom en otillbörlig reklamkampanj, som har sådana positiva effekter på affärsverksamheten att avgiftsbeloppet på beaktas redan i den ekonomiska kalkylen för kampanjen. Sanktionsavgiftens avsedda och avskräckande effekt skulle därmed utebli. Det framstår dessutom ur ett rättssäkerhetsperspektiv som olämpligt att en näringsidkare med en årsomsättning om kan åläggas att betala en avgift om av årsomsättningen, medan en näringsidkare som omsätter aldrig riskerar att behöva betala mer än högst någon enstaka procent av årsomsättningen, oaktat hur allvarlig överträdelsen är. Den föreslagna begränsningen skulle därmed också kunna medföra en otillbörlig konkurrensfördel till förmån för de riktigt stora näringsidkarna. Mot bakgrund av detta anser således att det finns övertygande skäl till att ta bort den övre beloppsgränsen för marknadsstörningsavgiften. Regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att taket för marknadsstörningsavgiften tas bort. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Nooshi Dadgostar (V)
mot · H3023423 · 2016-06-09 00:00:00 — med anledning av prop. 2015/16:178 En samlad torvprövning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen genom förordningar ska möjliggöra att de frågor som har samband med en torvtäkt, exempelvis markavvattning, ska kunna prövas i samma ärende av miljöprövningsdelegationerna för att undvika dubbla ansökningsförfaranden, och tillkännager detta för regeringen. Torvland, i en eller annan form, anses utgöra av landyta men bedrivs utvinning av torv på av den ytan. Denna kan antingen vara naturlig och opåverkad, eller dränerad och på annat sätt omformad av jordbruk, skogsbruk eller torvbrytning. De skiljer sig även åt då den opåverkade torvmarken kontinuerligt binder in och lagrar kol, medan den påverkade och torrlagda torven läcker stora mängder växthusgaser samt att ingen koldioxid binds in då markerna istället oxiderar bort. Enligt en rapport från är just utsläppen av växthusgaser från de påverkade torvmarkerna högre än utsläppen från all inrikestrafik i . Av den torv som utvinns används den dels för bränsleändamål (energitorv) och dels för jordförbättring mm (odlingstorv). Torven är ett inhemskt långsamt förnybart bränsle då den nybildas kontinuerligt. klassas torven i som förnyelsebar vid kraftproduktion och är berättigad till elcertifikat, medan den vid värmeproduktion omfattas av handel med utsläppsrätter då EU klassar torven som fossil energi. Vi anser att som elcertifikatssystemet finns ska torven fortsatt klassas som förnyelsebar, men även att regeringen inom EU skall verka för att torv från påverkade torvmarker skall behandlas på samma sätt som övriga biobränslen inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. Skulle vi kunna reducera import av fossila bränslen genom torveldning vore det eftersträvansvärt. Torven kan skapa arbetstillfällen på de platser där torvbrytningen är möjlig och skulle kunna utgöra en viktig sysselsättningsfaktor på landsbygden. I denna proposition från regeringen föreslås att energitorvtäkter ska regleras på samma sätt som odlingstorvtäkter, i istället för en separat torvlag. Detta ska syfta till en mer enhetlig prövning och där mer detaljerade krav på för vilka ändamål torven får användas tas bort, vilket är positiva till. Det finns emellertid en del farhågor då man nu går från ett koncessionsförfarande till en prövning enligt , vilket istället kan leda till en del nya dubbla prövningar. Ett sådant exempel är tillstånd för markavvattning som det ingår tillstånd för vid koncessionsförfarandet, men som med den nu föreslagna ändringen måste sökas separat. För att inte den nu föreslagna ändringen ska leda till ett annat dubbelt ansökningsförfarande bör tillkännage för regeringen att man ska möjliggöra för att de frågor som har samband med en torvtäkt, exempelvis markavvattning, ska kunna prövas i samma ärende av miljöprövningsdelegationerna genom förordningar.
mot · H3023425 · 2016-06-13 00:00:00 — med anledning av prop. 2015/16:184 Fler elever i fler skolor avslår proposition 2015/16:184 om en särskild kvot med förtur i kö till friskolor för nyanlända. Utan tvekan har det svenska skolsystemet utsatts för en avsevärd belastning på grund av den tillströmning av asylsökande under främst sommaren och . Denna extrema belastning på vårt skolsystem tillsammans med sjunkande resultat i internationella undersökning är alarmerande och det är förståeligt att regeringen och delar av oppositionen söker lösningar på den uppkomna situationen. En lösning som består i att en kvot av nyanlända går före i redan inarbetade kösystem är dock ingen framkomlig för att komma tillrätta med de problem vi står inför. Grunden för regeringens förslag är "att skolväsendets resurser utnyttjas bättre" enligt propositionen. Detta resonemang ligger också till grund för att bryta upp det inarbetade kösystem vi tillämpar för att låta en kvot av nyanlända gå före i kön till friskolor. Detta resonemang är felaktigt. Friskolor utan kö kan ta emot nyanlända. Det är bara friskolor med kö där alla elever inte får plats som förslaget har någon som helst verkan. Eftersom de elever som går före i kön tar platsen för andra elever som självklart måste gå i någon annan skola, så utnyttjas inte skolväsendets resurser bättre med förslaget. Att kvotera in en grupp elever ökar inte automatiskt antalet platser. Enda sättet att "utnyttja skolväsendet bättre" är att skolor utan kö med ett visst läraröverskott tar emot nyanlända. Det är också fel att kvotera in en viss grupp, en grupp baserad på nationell hemvist som går före i kön till populära friskolor. reagerar mot förfarandet liksom vi Sverigedemokrater. Det är sant som regeringen skriver att föräldrar och elever som invandrar till inte haft chans att ställa sig i någon friskolekö. Dessa människor har inte heller haft chans att ställa sig i till exempel bostadskö eller andra köer. Det följer av ärendets natur att man under tid i ett land avancerar i alla de kösystem som ett modernt samhälle innehåller. Skall regeringen undanröja hindren för alla dessa köer för nyanlända? Vi anser att det är fel väg att gå. Dessutom gäller förslaget alla som enligt propositionen kan betecknas som nyanlända, inte bara de som söker asyl. En hemvändande diplomat kan alltså gå före i kön till en populär friskola. Detta kan omöjligt uppfattas som rättvist. Eftersom förslaget är frivilligt för varje enskild huvudman är den integrerande effekten också mycket tveksam. Hur många populära friskolor som kommer att ansluta sig till den föreslagna kvoten återstår att se. Med de här anförda argumenten yrkar vi avslag på propositionen.
mot · H40210 · 2016-09-13 00:00:00 — Om- och utbyggnad av väg 153 ställer sig bakom det som anförs i motionen om en om- och utbyggnad av väg 153 och tillkännager detta för regeringen. Väg 153 går mellan och . Den är framförallt mellan och mycket trafikfarlig i förhållande till hur mycket trafik det är. färdas människor till och från skolor, arbete och handel i området. Gekås varuhus har i sig ca 5 miljoner besökare , största enskilda besöksmål, och till detta kommer personal och varutransporter. Vägen är hårt belastad av tung trafik i form av en mängd timmerbilar och annan tung trafik på väg till och från och hamn. Den är också försörjningsled för en mycket företagstät del av och . Boende, skolor, företag och affärer i mängder. 153:an är för många elever skolväg där de förväntas gå av och på bussen redan från förskoleklass. Det är den enda vägen som boende kan använda för att ta sig till och från sina boenden/gårdar och åkrar. I många fall har lantbrukarna långsamtgående fordon som de ska ta sig ut på 153:an med från illa placerade utfarter med begränsad sikt för både dem och de som kör på 153:an. Alla dessa måste färdas på denna väg och skall samsas med övrig trafik, förbipasserande turister, människor på väg till golfbanor och naturupplevelser i naturreservaten, världsarvsbesökare, gående och cyklande. Incidenter och olyckor inträffar tyvärr så gott som . På grund av vägens dåliga kvalitet görs många chansartade omkörningar. Olycksstatistiken är väldigt hög. En två-plus-ett-väg skulle öka trafiksäkerheten avsevärt liksom uppförande av mer viltstängsel. Det behövs cykelstråk och säkra övergångar som uppmuntrar till mer turistbesök i golf-, natur- och världsarvsbesök. har tagit fram en åtgärdsvalsstudie som ett underlag till det fortsatta arbetet. Den visar på en uppskattad totalkostnad för en genomgripande upprustning (det så kallade åtgärdspaket C) till 520–. Att enbart lägga in ett projekt som har karaktären av nationellt värde med största besöksmål längs vägen är inte rimligt. Detta bör bli ett blandat projekt i särskild ordning. Detta har trafikanterna på berättigade anspråk på att få genomfört. Detta är också motiverat av att snabbare och säkrare transporter ger en ökad effektivitet inom det betydelsefulla näringslivet i regionen.
mot · H402100 · 2016-09-27 00:00:00 — Tvåspråkig undervisning i svenska och finska ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska inkluderas i lagen om nationella minoriteter samt att skollagen och minoritetslagen bör harmoniseras och tillkännager detta för regeringen. För att skaffa sig språkkunskaper som räcker till i arbetslivet behövs betydligt längre och djupare studier i finska språket än vad förskolan och modersmålsundervisningen i grund- och gymnasieskola erbjuder. finns endast sex tvåspråkiga sverigefinskafriskolor i och tre kommuner erbjuder grundskoleundervisning på finska. Finska förskolor blir fler i takt med det ökade antalet kommuner som ansluter sig till förvaltningsområdet för finska språket. Barn som börjar sin väg mot aktiv tvåspråkighet på förskolan borde få en möjlighet att bli tvåspråkiga fullt ut. För det behövs undervisning i finska i olika grundskoleämnen. Därför är det mycket viktigt att ska inkluderas i lagen om nationella minoriteter och att skollagen och minoritetslagen harmoniseras. Antalet kommuner som ansluter sig till förvaltningsområden för finska, samiska och meänkieli ökar stadigt; är 75 kommuner förvaltningsområde för något nationellt minoritetsspråk. Detta leder till ökad efterfrågan av personal som förutom sina fackkunskaper också behärskar ett minoritetsspråk. Redan nu har de olika förvaltningskommunerna svårt att rekrytera tvåspråkig personal till förskolor, äldreboenden och till övriga kommunala verksamheter där behov av tvåspråkig personal finns. I lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk (SFS 2009:724) nämns inte grundskola över huvud taget. Däremot står det i lagen att kommuner som ingår i förvaltningsområden för finska, samiska och/eller meänkieli är skyldiga att erbjuda förskoleverksamhet på finska (§ 17) och äldreomsorg på finska (§ 18). Också i socialtjänstlagen (SFS 2009:726, 5 kap. 6 § tredje stycket) åläggs kommunerna att anordna äldreomsorg på finska, samiska och/eller meänkieli. Även ärendehandläggning på dessa språk är kommunerna skyldiga att erbjuda enligt paragraferna 8–12 i lagen om nationella minoriteter. Efterfrågan på finsktalande personal växer mest, delvis för att kommunerna konkurrerar med den privata arbetsmarknaden. Cirka 600 företag i ägs av finländare och lika många företag i ägs av svenskar och alla dessa företag vill gärna ha anställda som behärskar både svenska och finska. Även stora internationella företag vill placera sina Norden-kontor i men också täcka den finska marknaden. Det pågående polisiära samarbetet mellan och och det planerade försvarssamarbetet bidrar också till en ökad efterfrågan av personer som kan finska.
mot · H402101 · 2016-09-27 00:00:00 — Kritisk granskning av rörligt material i lärarutbildningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att i lärarutbildningen införliva överförande av kunskaper i kritiskt granskande av bild och tillkännager detta för regeringen. beslutade om en ny filmpolitik som skiljer sig i väsentliga delar från regeringens proposition i frågan. En fråga rör barns och ungas exponering av rörlig bild. lever vi i när rörliga bilder präglar vår tillvaro. Unga människor filmar vardagshändelser med sina mobilkameror, och många lägger upp klipp på sociala medier, bloggar och poddar som i sin tur lockar många unga följare. har vi också tvingats vänja oss vid vittnesmål kring hur inte minst unga tjejer mot sin vilja filmats av andra i olika privata sammanhang och detta har sedan lagts ut på nätet. Att barn tidigt lär sig ett kritiskt förhållningssätt till bilden är viktigt. Dessvärre berörde inte regeringen detta i önskvärd grad i sin filmpolitiska proposition (prop. 2015/16:132 Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik). är det schemalagd tid på förskollärarutbildningen. räcker enbart till att reda ut vad en film gör och hur en film kan manipulera. Dessa frågor arbetar man noggrant med på . Där ordnar man fortbildning åt skolor och lärarutbildare som vill ha verktyg för att föra över den kunskapen. På de andra utbildningarna finns det inte någon undervisning som är specialdestinerad till kunskapsöverföring i ämnet. Det är ett underbetyg för modern svensk lärarutbildning. Det är viktigt att snabbt få in detta i lärarutbildningarna. Det vetenskapliga kunskapsunderlaget finns för hur dessa kunskaper och verktyg bäst överförs till barn och unga. I en debatt med kultur- och demokratiministern, hänvisade hon till regeringens arbete med , förmågan att hantera och arbeta samt kritiskt granska rörlig bild, många olika politikområden. I samarbete med har man enligt ministern identifierat MIK-frågorna. Det är på sin plats att regeringen i sitt arbete med MIK-frågorna använder dessa kunskaper och implementerar dem i lärarutbildningarna och andra institutioner som arbetar med barn och unga.
mot · H402102 · 2016-09-27 00:00:00 — Bidrag till att sätta upp rovdjursavvisande stängsel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta ersättningen för rovdjursavvisande stängsel för blocklagd mark från att finansieras via Lantbruksprogrammet (LBP) till att finansieras via viltskadeanslaget (VSA) och tillkännager detta för regeringen. Förenkla möjligheten att få bidrag till att sätta upp rovdjursavvisande stängsel I takt med att vargstammen växer i måste processerna för att få bidrag till rovdjursavvisande stängsel förenklas. Konsekvensen kan annars bli att tamdjur dödas eller plågas i onödan. Med färre betande djur i vårt kulturlandskap får vi också färre öppna marker, förlust av de växter som gynnas av betesdrift, och därmed också sämre insekts- och fågelliv. Något som försvårar processen att få ersättning för att sätta upp rovdjursavvisande stängsel är att ansökningsprocessen ser olika ut beroende på om det gäller blocklagd mark (då gäller finansiering via Lantbruksprogrammet, LBP) eller om det gäller icke-blocklagd mark (då gäller viltskadeanslaget, VSA.) Utöver att det innebär dubblerat administrativt arbete för den som behöver söka stöd både för blocklagd och icke-blocklagd mark skiljer sig också regelverket för de två stöden åt. Beslut enligt LBP betalas ut i efterskott, och då endast om det finns medel kvar – vilket i praktiken kan komma att innebära att ingen ersättning betalas ut trots positivt förhandsbesked. För att förenkla processen bör all ersättning för rovdjursavvisande stängsel finansieras via viltskadeanslaget (VSA), vilket bör ge regeringen tillkänna.
mot · H402103 · 2016-09-27 00:00:00 — En valutaunion med , och ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inleda samtal med och om en gemensam valutaunion och tillkännager detta för regeringen. har ett tätt samarbete med våra nordiska grannländer. Det har tjänat oss väl, såväl ekonomiskt som socialt och kulturellt. Utbytet är stort inom många områden. Många som bor nära landsgränser arbetar eller studerar i ett annat land än där man bor. Andra tar del av kulturutbud eller olika typer av evenemang. Det skulle finnas fördelar med att ytterligare fördjupa det nordiska samarbetet, inte minst i tider av oro avseende Europeiska unionen. Ett sådant exempel, som skulle få stort genomslag om det skulle bli verklighet, är en gemensam nordisk valutaunion. Fördelarna med en gemensam nordisk valutaunion skulle vara flera. Handel skulle underlättas, valutarisker för företag skulle minska och vi skulle knytas närmare varandra. Vi skulle få flera av de fördelar som eurosamarbetet innebär, men riskerna skulle vara långt mycket mindre. är med i euron, därför är utsikten att från början skulle vara med i en sådan union begränsad. Det skulle dock vara positivt om sådana samtal skulle påbörjas mellan , och . Övergången skulle också bli smidig då namnbyte vore överflödigt, då alla ländernas valutor heter ”krona”.
mot · H402104 · 2016-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om det olämpliga i att arbetsgivare inför snusförbud på arbetstid, och detta tillkännager för regeringen. Alltfler offentliga arbetsgivare har beslutat om strikta policys avseende tobak. Dessa innefattar dels förbud mot att röka på arbetstid, men inte sällan innebär det ett totalt förbud mot all form av tobak. Detta finns det ingen saklig grund för, utan är förbud som tillkommer av moraliska skäl. Att vi ska röka mindre är lovvärt, eftersom skadorna det renderar är väl belagda. I har vi en politisk konsensus kring en restriktiv politik, där vi genom punktskatt och förbud mot reklam, i kombination med andra åtgärder, försöker begränsa och minska rökningen bland befolkningen. Att på motsvarande sätt arbeta mot alla former av tobak ter sig inte lika klokt. Den som snusar på arbetstid behöver inte likt rökaren ta en paus i anspråk. Till skillnad mot rökning, så renderar snusning inget besvär med gifter i utandningsluften, på det sätt som passiv rökning innebär. Det finns inga belägg för att snusning skulle ha hälsovådliga effekter. Det finns ingenting som styrker att snusare skulle ha högre sjukfrånvaro eller vara mindre effektiva på jobbet. Det finns helt enkelt inga skäl att man inte ska få snusa på en arbetsplats. Att reglera huruvida anställda ska få snusa på sin arbetstid, är ett ingrepp som inte kan motiveras med annat än moralism. För offentliga arbetsgivare borde detta inte tillåtas. Jag föreslår därför att ger regeringen tillkänna som sin mening det olämpliga i att arbetsgivare inför snusförbud på arbetstid.
mot · H402105 · 2016-09-27 00:00:00 — Kortare karens för a-kassa vid egen uppsägning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta del av erfarenheterna från våra grannländer som har kortare karens för a-kassa då arbetstagaren säger upp sig, och detta tillkännager för regeringen. De flesta är överens om att en viss rörlighet på arbetsmarknaden är positivt. Alltfler arbetstagare har numera flera olika arbetsgivare under sitt arbetsliv, och det blir också allt vanligare att också helt byta arbetsområde och bransch. Det beror på flera saker, inte minst att nya sorters jobb successivt växer fram som inte har funnits. Särskilt är rörligheten på arbetsmarknaden viktig de gånger en arbetstagare inte trivs på sin arbetsplats. I är det dock i praktiken omöjligt att själv säga upp sig från ett jobb man inte trivs på, eftersom det är 90 dagars karens för att få a-kassa i de fallen. I många andra länder, till exempel , ser det annorlunda ut. Då finns endast , och man kan få a-kassa. Det är naturligt att vi tar del av erfarenheterna från våra grannländer. En sådan reform skulle främja rörligheten på arbetsmarknaden. Det skulle underlätta för människor som inte trivs på sina jobb att söka sig någon annanstans. I längden skulle seriösa arbetsgivare gynnas.
mot · H402106 · 2016-09-27 00:00:00 — Kravet på delårsrapporter för statliga myndigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa kravet på att upprätta delårsrapporter för de statliga myndigheter som har det kravet och tillkännager detta för regeringen. Ett 60-tal myndigheter har lagstiftningskrav på sig att upprätta delårsrapporter. har granskat huruvida detta krav är ändamålsenligt. Deras slutsats är att nyttan med delårsrapporterna är begränsad för såväl regeringen och myndigheterna själva som . konstaterar att delårsrapporterna framför allt har liten betydelse för myndigheternas egen interna kontroll och styrning. , när kravet infördes, har oerhört mycket hänt gällande hur myndigheterna jobbar, inte minst gällande digitalisering och teknik. Många processer sker snabbare, och det förefaller därför inte vara ändamålsenligt med ett krav på delårsrapporter. Resultat och uppföljning måste ske kontinuerligt, och åtgärder vidtas, snabbare än per halvår. Enligt skulle ett avskaffande av delårsrapporter innebära en kostnadsbesparing på . Det är förvisso en marginell del av statens utgifter. Signalen mot samhället och skattebetalarna att spara på statlig administration som inte har någon påvisad nytta är icke desto mindre viktig att sända.