mot · H4023302 · 2016-10-05 00:00:00 — I särskilda fall bör dock hänsyn kunna tas till exempelvis personlig anknytning till en viss medlemsstat eller om den asylsökande besitter specifika språkkunskaper. bör gentemot EU och övriga medlemsstater driva linjen om en reformerad Dublinförordning i enlighet med dessa principer. 5.2 Kvotflyktingar och nödvisum Kvotflyktingsystemet är en av få lagliga vägar in till . tar emot ungefär 1 900 kvotflyktingar , men i och med migrationsöverenskommelsen kommer att successivt öka antalet kvotflyktingar upp till 5 000 personer . målsättning är att ska verka för ett ökat ansvarstagande också från EU i denna fråga. Alla medlemsstater ska ta emot kvotflyktingar och fler kvotflyktingar totalt sett ska tas emot i EU. Därför behövs en uppgörelse om ett kvotfördelningssystem i . går det inte att söka asyl i EU på distans från utlandet. Man kan inte heller få visum till ett EU-land för att söka asyl. Många människor på flykt ser sig därför hänvisade till illegala och hänsynslösa flyktingsmugglare. anser att gemensamma steg bör tas från EU:s länder att i samarbete med UNHCR öppna möjligheten att söka nödvisum före inresa till EU. Detta är också en fråga som finns med i migrationsöverenskommelsen. En utredning är tillsatt som ska se över frågan om nödvisum. 5.3 Hjälporganisationerna ska få ökat stöd Vi behöver ta tillvara de enskilda krafter och organisationer som vill och kan hjälpa. Gåvor till frivilligorganisationer strömmar in och är ett tydligt exempel på att enskilda vill hjälpa till i flyktingmottagandet. Här behöver kommunerna jobba tillsammans med både enskilda och det civila samhället. Ofta är det organisationer som Röda Korset, eller som finns på plats i de mest drabbade områdena. Det civila samhället är oersättligt och förtjänar samhällets erkännande och stöd. I rådande läge är det därför obegripligt att regeringen valt att höja skatten på gåvor till ideella ändamål. vill återinföra och utveckla avdragsrätten för gåvor till ideella organisationer. Även och andra hjälporgan behöver mer resurser för att kunna intensifiera sina insatser. Biståndspolitiken bör beakta detta. 6 Uppvärdera medborgarskapets betydelse Medborgarskapet är inte vad som helst, det innebär rättigheter och skyldigheter. Det är varje persons skyldighet att ta ansvar för samhället genom att bidra för att främja det gemensamma bästa. Att följa lagarna är en annan medborgerlig skyldighet. En av många rättigheter som följer av medborgarskapet är att ha inflytande över det politiska livet och de lagar man lyder under. Denna rättighet speglas i skyldigheten att ta ansvar för samhällets styrning genom att delta i demokratiska val. Invandrare förväntas att från dag ett vara goda samhällsmedborgare genom att uppfylla medborgarens skyldigheter. De ska i största möjliga mål bidra till det gemensamma via skatten, följa de lagar som stiftats och ta egna initiativ för att bli en del av samhället. Medborgarskapet har både en reell som en symbolisk betydelse. Genom medborgarskapet erhålls som sagt rösträtt i riksdagsval men även rätten att kunna söka vissa typer av tjänster inom polis, domstol och militär, den ovillkorliga rätten att vistas i landet samt konsulär hjälp vid problem i utlandet. Den mer symboliska betydelsen är att medborgaren genom medborgarskapet blir en del av något gemensamt, med skyldigheter och rättigheter gentemot andra. Genom medborgarskapet stärks känslan av delaktighet, samhörighet och identitet. Enligt en undersökning genomförd av SCB tycker av de svenskfödda att det svenska medborgarskapet är väldigt viktigt. De flesta födda i , och värderar också det svenska medborgarskapet på samma nivå som svenskfödda. Bland nordamerikaner och européer är siffrorna lägre. Minst betydelse har det svenska medborgarskapet för invandrare som har levt i och som inte har fått något medborgarskap. Enligt en rapport från Timbro, ”Vem ska få bli svensk medborgare?”, är det empiriskt belagt att medborgarskapet har låg status i . Ett konkret uttryck för detta är en minskande vilja hos invandrare att ansöka om svenskt medborgarskap. Antalet invånare i utan svenskt medborgarskap har ökat och enligt rapporten saknade av de utrikes födda i svenskt medborgarskap. Den största gruppen bland icke-medborgarna kommer från , , , och . Invandrare från närliggande länder dröjer längst med att skaffa sig svenskt medborgarskap. som invandrare från och naturaliseras efter hade nordiska medborgare väntat . I Timbrorapporten konstateras också att det är jämförelsevis enkelt att bli svensk medborgare men att det trots detta är många som avstår från att ansöka om det. 6.1 Obligatoriskt med samhällsorientering Det är dags att uppvärdera medborgarskapets betydelse. Det är önskvärt att de som vill och kommer att leva i också har ett svenskt medborgarskap. Medborgarskapet ska ses som ett mål, inte ett medel. Vi tycker att de krav som ställs för att erhålla medborgarskap är bra men vi vill komplettera dessa med att den som söker medborgarskap ska ha genomgått undervisning i samhällsorientering. För dem som inte deltagit i denna undervisning tidigare ska det erbjudas möjlighet att göra det i samband med ansökan. Ordentlig kunskap om det svenska samhället är en viktig nyckel för att på ett aktivt sätt kunna utöva sina medborgerliga rättigheter och skyldigheter. Liknande krav i olika varianter är mycket vanliga i andra jämförbara länder. införde krav på att de som söker medborgarskap ska ha fått ett antal undervisningstimmar i exempelvis samhällskunskap. 6.2 Medborgarskapsceremoni och medborgarbok För att tydliggöra medborgarskapets betydelse vill vi att alla kommuner ska arrangera offentliga medborgarskapsceremonier för att välkomna nya medborgare. Alla som blir medborgare eller myndiga bör också få en medborgarbok där de rättigheter och skyldigheter som följer av medborgarskapet förmedlas. 6.3 Barn som föds i Ett barn som föds i till föräldrar med utländska medborgarskap ”ärver” sina föräldrars medborgarskap, enligt den så kallade härstamningsprincipen. Först kan föräldrarna söka svenskt medborgarskap för barnets del, givet att barnet har permanent uppehållstillstånd. anser att barn som föds i ska räknas som svenskar och genom anmälan från föräldrarna få svenskt medborgarskap. Kravet bör vara att båda föräldrarna är överens om det och att minst en av föräldrarna har permanent uppehållstillstånd. Statslösas barn ska vid födelsen få svenskt medborgarskap automatiskt om en av föräldrarna har permanent uppehållstillstånd. I annat fall skulle ett barn som växer upp i i praktiken kunna utvisas om dennes föräldrar utvisas, trots att barnet har levt här i hela sitt liv. Det vore inte orimligt. 6.4 Återkalla medborgarskap som erhållits genom mutor eller bestickning När det är uppenbart att en person fått svenskt medborgarskap genom mutor eller bestickning bör det, genom en grundlagsändring, vara möjligt för domstol att återkalla medborgarskapet. På så sätt markeras medborgarskapets vikt och att man inte kan tillförskansa sig det svenska medborgarskapet på olaglig väg. Ett liknande förslag presenterades av en utredning (”Omprövning av medborgarskap” SOU 2006:2) med anledning av ett antal uppmärksammade fall av mutor som inträffat . Med anledning av att inte föreslår samma förändring som regeringen gällande läkemedel till barn minskar anslaget med för vartdera –2020. syn i denna fråga utvecklas i motion Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Vi avvisar regeringens förslag om att flytta medel från till . anslag utökas därför med . bedömer att det finns utrymme för en justering av anslagen till de myndigheter som tillämpar pris- och löneomräkning (PLO) för att på så sätt effektivisera och finansiera prioriterade satsningar. Justeringen är beräknad som en 30-procentig minskning av PLO-uppräkningen –2020. Myndigheters anslag under utgiftsområdet justeras därför ned.