mot · H4022473 · 2016-10-05 00:00:00 — 6.2Gynnsamma skatteregler för den förnybara energin 6.3Avskaffa möjligheten till kommunalt veto mot vindkraft 8.1Andra länder visar vägen 10Kärnkraft – inget alternativ 10.4Slutsats – kärnkraften bör avvecklas 11.1Elcertifikatsystemet och den elintensiva industrin 11.2Torvanvändning inom ramen för elcertifikatsystemet 12.2Snabbare utbyggnad av elnätet 2 Förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på utformning av s.k. vita certifikat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten till kommunalt veto mot vindkraft bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag till reglering för vindkraftens bygdepeng och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter att utreda potentialen för svensk vattenkraft att tillgodose effektbalansen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör uppdras att utreda investeringskostnaderna för att återföra ett ekologiskt hållbart flöde av vatten till den torrlagda delen av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en proposition med anledning av och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag på hur en större del av vattenkraftens vinster ska komma de berörda kommunerna till del och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det utöver solstrategi bör inrättas nationella planeringsmål för solel och solvärme och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla svenska reaktorer bör omfattas av kravet på oberoende härdkylning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ägarna till 1 och bör leverera avvecklingsplaner , med en avvecklingstid på högst , och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en avvecklingsplan för de resterande reaktorerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör göra en översyn av certifikatsystemets utformning med fokus även på effektbalans och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör föreslå en högre ambitionsnivå gällande elcertifikatssystemet inför nästa kontrollstation 2017 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en konsekvensutredning av hur den elintensiva industrins konkurrenskraft skulle påverkas om man avskaffade nuvarande undantag från kvotplikten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på hur torvanvändningen ska fasas ut ur elcertifikatssystemet, med inriktningen att nya torvtäkter inte ska öppnas, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt att prioritera de planerade förstärkningarna av stamnätet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förändrat avkastningskrav för senast till bolagsstämman 2018 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningen kring intäktsramarna för elnätsavgifterna bör ses över för att i möjligaste mån undvika ytterligare prishöjningar för hushållen som klarar att hålla en hög investeringstakt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge ansvariga myndigheter i uppdrag att utreda möjligheterna till en snabbare tillståndsprocess för stamnätskoncessioner och tillkännager detta för regeringen. 3 Ett förnybart energisystem Världens energianvändning ökar ständigt. I både och resten av världen kommer behovet av energi att öka under de närmaste decennierna. Den ökande energiförbrukningen hänger ihop med befolkningsutvecklingen i världen. beräknas befolkningen uppgå till någonstans mellan 9 och 10 miljarder människor – människor som kommer att kräva sin beskärda del av jordens tillgångar och välstånd. Det är kol, olja och gas som dominerar produktionen. Denna utveckling är inte hållbar. vill att i stället ska vara en föregångare i omställningen till ett förnybart energisystem. ska vara ett land som tar ansvar för kommande generationer. Investeringar i det svenska energisystemet är en viktig och nödvändig del i miljö- och klimatomställningen i . Fokus ska ligga på de förnybara naturresurserna: sol, vind, vatten och skog. Vi har kunskaperna inom en rad områden, vi har tekniken och vi vet att det är dyrare att inte göra något än att göra något. Räkningen ska betalas och frågan är av vem. Klimatförändringen är ett faktum som drabbar alla. Satsningar på förnybar elproduktion är helt nödvändiga för att nå målet: ett ekologiskt hållbart samhälle. slöt regeringen en ramöverenskommelse om energipolitiken med , och . Trots ett flertal stora utmaningar kom man till korta i flera viktiga frågor. Uppgörelsen saknar också slutdatum för kärnkraften och innebär att nya kärnkraftsreaktorer kan byggas. En ny regering kan t.o.m. utveckla forskning på ny kärnkraft. Därmed finns i praktiken heller inget datum för när vi ska ha ett förnybart energisystem. Överenskommelsen innebär också en slopad skatt på termisk effekt och en sänkning av fastighetsskatten på vattenkraft. Notan ska finansieras av elkonsumenterna genom en höjning av energiskatten. vill se en hållbar energiförsörjning som klarar att möta klimatutmaningen såväl som leveranssäkerheten. Med satsningar på förnybar energi, energieffektiv teknik och energieffektivisering vill vi ställa om till en hållbar energiproduktion. vill ha en förnybar energiförsörjning till . Den omställning vill se innebär en mycket omfattande utbyggnad av förnybara energikällor, där sol-, vind- och vågkraft behöver byggas ut i en mångdubblad takt jämfört med . Erfarenheter från andra länders utbyggnad av förnybart och de snabbt sjunkande produktionskostnaderna för framför allt solceller talar för att detta är fullt realistiskt. Vi vill avveckla kärnkraften och i stället satsa på energieffektivisering av industrin genom samarbets- och informationsmedel till industrin, medan små och medelstora företag ska få utökad möjlighet till energikonsultstöd. Vi vill också öka energiforskningsanslaget och satsa mer medel på solel, solvärme och biogasstöd. Även konverteringen från eluppvärmning och fossileldning bör fortsätta. Vi vill ha en nationell plan för energibesparing och energieffektivisering eftersom den mest hållbara energin är den som går att spara. vill fasa ut fossilberoendet bl.a. genom en omfattande elektrifiering av transportsektorn och industrin. Även användningen av bioenergi måste öka, framför allt inom sektorer som inte är möjliga att elektrifiera. Energieffektivisering är en viktig komponent av en hållbar energiförsörjning. Investeringar i energieffektivisering har också visat sig vara en mycket lönsam affär. Trots det sker energieffektivisering sällan av sig själv. Energieffektivisering kräver oftast investeringar och dessa motverkas dels av ett fokus på kortsiktig lönsamhet, dels av att investeringar i kärnverksamheten har högre prioritet. Därför behövs det ekonomiska incitament för framför allt industrin och bostadssektorn att investera i energieffektivisering. Satsningar på energieffektivisering och förnybar energi innebär förutom de miljömässiga vinsterna en stor möjlighet att skapa många arbetstillfällen. För att trygga långsiktiga energiförsörjning och energisäkerhet vill förutom att satsa på olika förnybara energikällor också utveckla och investera i lösningar för energilagring, elnät som klarar att hantera en decentraliserad elproduktion med större produktionssvängningar, samt skapa reserv- och regleringskapacitet som kan drivas med biogas och vätgas. Den tillsatta ska senast återkomma med ett underlag för en bred politisk överenskommelse om energipolitikens inriktning, med fokus på 2025 och framåt. Regeringen valde att göra det lätt för sig genom att använda de borgerliga partiernas energipolitik som grund i stället för att utgå från gemensamma ståndpunkter. Det innebär att man redan från början har lagt ambitionerna alltför lågt. ska ligga i framkant vad gäller forskning på förnybar energi och energieffektivisering. Ny teknik och nya innovationer är helt nödvändigt för att kunna uppnå målet om en förnybar energi i . Samverkan mellan företag (enskilda och i kluster), universitet, forskningsinstitut och myndigheter är av yttersta vikt för att få en verksamhet som inte bara styrs av kortsiktiga vinstmotiv. Det arbetet kommer att behöva intensifieras och fördjupas. är positivt till en ökad energiforskning och satsningar som kan gynna utvecklingen av solel, vindkraft, biogas, vågkraft och andra förnybara energikällor. Även konverteringen från eluppvärmning och fossileldning bör fortsätta. Vi vill se en satsning på teknikutveckling för att minska utsläppen inom industrin med särskilt fokus på järn- och stålproduktionen samt ökat fokus på energieffektivisering och lagring av energi. har goda möjligheter att ligga i framkant vad gäller utveckling och produktion för framtidens batterier, inte minst p.g.a. en stark gruvindustri och en aktiv industriforskning. Behovet av el och en hållbar energiproduktion kommer alltid att finnas. Däremot är det både möjligt och nödvändigt att ställa om till en mer effektiv energianvändning. Genom ny teknik och energibesparing kan göra betydande energieffektiviseringar. Hur omfattande utbyggnaden av förnybara energikällor behöver vara är avhängigt hur stora energibesparingar och energieffektiviseringar som kan ske i samhället. Omställningen av fossila bränslen till förnybar energi och övergången till att i möjligaste mån elektrifiera industrin och transportsektorn kommer att öka elbehovet. Även om vi har ett elöverskott i är det viktigt att energieffektiviseringen sker i en så pass hög takt att vi klarar ett ökat behov av el i nya sektorer. utgör användningen av energi i bostäder och lokaler av totala energianvändning. Bostadssektorn måste därför i högre utsträckning än bidra till klimatomställningen. EU:s direktiv om byggnaders energiprestanda anger att alla hus som uppförs efter 2020 ska vara nära-nollenergibyggnader. Om vi ska klara den målsättningen är det av avgörande betydelse att minska energianvändningen både genom att renovera dagens bostadsbestånd och genom att ställa strängare krav på energianvändning vid nybyggnation. Det investeringsstöd för nybyggnation av hyresrätter som och regeringen tidigare kommit överens om ställer därför höga krav på energieffektivisering för att få ta del av stöden. menar att krav på energianvändning är alldeles för låga, och de kritiseras av den anledningen också med rätta av såväl byggindustrin som forskare och miljöorganisationer. Många bostäder, inte minst i miljonprogramsområdena, står inför enorma renoveringsbehov och potentialen för energieffektivisering är stor. Därför har vi även kommit överens med regeringen om en mycket viktig satsning på till ett upprustningsstöd för att renovera och energieffektivisera miljonprogrammens bostäder. För vidare läsning om energisnålt byggande, se vår motion En ny bostadspolitik (2014/15:154). Industrin står för en stor del av utsläpp av växthusgaser och för mer än en tredjedel av den slutliga energianvändningen i . En betydande energieffektivisering är därför helt nödvändig, inte minst för att kunna hänga med i den globala konkurrensen. För att lyckas ställa om och energieffektivisera industrin i den omfattning som krävs för en långsiktigt hållbar produktion måste forsknings- och utvecklingsarbetet kring den energiintensiva industrin intensifieras. har en elektrifiering av olika delar av de industriella processerna sett ut att vara den potentiellt bästa vägen för att minimera klimat- och miljöpåverkan, t.ex. inom stålindustrin. Det är dock en lösning som kräver en hög teknisk utveckling och en långsiktigt trygg elförsörjning till relativt låga kostnader. Det är viktigt att en ökning av elförbrukningen kommer från hållbara energikällor. Det finns ingen vinst i att ersätta ett utsläpp med ett annat. Tekniska lösningar har potential att minska industrins utsläpp betydligt och bör vara ett av fokusområdena för svensk industriforskning. För vidare läsning om industripolitik, se vår motion En aktiv industripolitik (2016/17:V299). inom industrin – effekter av statens insatser (RiR 2013:8) konstaterar till skillnad från att det är tveksamt om statens insatser för energieffektivisering inom industrin har bidragit till några betydande energieffektiviseringar. Man menar dock att programmet kan ha gynnat konkurrenskraften. Programmet är inte längre aktuellt och ska i stället diskutera möjligheter till kommande incitamentsprogram. Det är viktigt att kommer fram till en lösning för framtida stödsystem. Sådana system måste vara utformade utifrån aktuell forskning och att bygga på tydliga och konkreta krav, samt en regelbunden uppföljning. Vita certifikat är ett styrmedel där staten sätter ett obligatoriskt mål för energibesparingar. Staten identifierar de parter som kommer att vara ålagda att uppnå målet, vilka åtgärder för energieffektivisering som kommer att ingå, hur de genomförda åtgärderna och deras besparingar ska mätas och verifieras m.m. Dessutom beslutar staten om hur handel med certifikat ska ske. och har redan infört sådana system och fler länder planerar att införa dem. Regeringen bör återkomma med förslag på utformning av s.k. vita certifikat. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Vindkraften blir alltmer konkurrenskraftig. Vindkraft är den förnybara energikälla som ökar mest i världen och utvecklingen i visar på samma trend. , som visserligen var ovanligt blåsigt, producerade vindkraften el, vilket utgör av elanvändning. fanns totalt 3 233 vindkraftverk i med en installerad effekt på 6 029 MW. Utbyggnaden måste dock fortsätta. Vi föreslår därför ett antal åtgärder för att påskynda utvecklingen. 6.1 Stimulera havsbaserad vindkraft Trots att det finns en stor potential för havsbaserad vindkraft i har byggandet ännu inte tagit fart. finns det sex havsbaserade vindkraftsparker. De är främst lokaliserade i södra delen av landet. Förutom de uppenbara klimatvinsterna ger havsbaserad vindkraft dessutom fler jobb i , eftersom mycket arbete måste utföras på plats. Även om både bygg- och driftskostnaden är högre för havsbaserad vindkraft är årsproduktionen betydligt högre. En stor del av kostnaden kan härledas till nätanslutningen. Den energipolitiska överenskommelsen slår fast att anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. är positivt till detta, även om det krävs ytterligare åtgärder för att främja verksamheten. kan Försvarsmakten sätta stopp för planerade byggen av havsbaserad vindkraft om man upplever att de inkräktar på vad man använder som militärt övningsområde. Ett aktuellt exempel är i . menar att det måste vara fullt möjligt att både bygga ut den havsbaserade vindkraften där förutsättningarna är som bäst och att ge Försvarsmakten rimliga förutsättningar till övningsverksamhet. När sådana här knutar uppstår där en myndighet helt kan sätta stopp för en viktig utbyggnad av förnybar energi måste regeringen ta ansvar för att hitta en framåtsyftande lösning. föreslår i sin rapport vindkraft att, under förutsättning att syftet är en storskalig utbyggnad av havsbaserad vindkraft, stöd bör ges i form av ett ekonomiskt driftsstöd där ersättningsnivån bestäms genom anbud. I förra årets budgetproposition kom och regeringen överens om att skulle få i uppdrag att analysera potentialen för teknikutveckling och reduktion av produktionskostnader för havsbaserad vindkraft . Uppdraget ska presenteras . menar att regeringen bör införa någon typ av driftstöd för havsbaserad vindkraft, men avvaktar samt arbete. 6.2 Gynnsamma skatteregler för den förnybara energin Utvecklingen för vindkraftskooperativen har hejdats av införandet av en uttagsskatt på mellanskillnaden mellan elpriset på börsen och det pris andelsägarna betalar på elleveranser från kooperativen. Vidare har genom en egen tolkning av ellagen kraftigt reducerat energiskattebefrielsen för kommuner och företag som äger och producerar vindkraftsel för egen förbrukning. har också genom ett ställningstagande angående momsregler gjort det väsentligt mer komplicerat och dyrare att sälja vindkraftverk till kommuner och företag. Att den mycket positiva utvecklingen av vindkraften bromsas upp på detta sätt är inte bra. Samhället bör underlätta för småskalig förnybar elproduktion. trädde den tidigare borgerliga regeringens förslag om skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el i kraft. har länge förordat ett system med nettodebitering eftersom vi menar att det på ett bättre sätt ger små producenter en rättvis betalning för det överskott de levererar samt är ett effektivare sätt att stimulera småskaligt producerad förnybar energi. Vi verkar därför fortsatt för att ett system med nettodebitering införs eller att den nu gällande skattereduktionen förändras på så sätt att den uppfyller andemeningen i ett nettodebiteringssystem. är det i hög grad boendeformen som avgör vem som omfattas av stödet. ca två miljoner lägenhetshushåll kan t.ex. inte ta del av skattereduktionen. Det är märkligt att inte alla hushåll som vill producera egen förnybar el ska få en chans på lika villkor. Genom att främja andelsägd förnybar energi kan även människor som bor i hyreslägenhet eller som annars inte har de rätta förutsättningarna uppmuntras till att bli en del av omställningen. Vi är därför positiva till att regeringen har tillsatt en utredning som ska se över förutsättningarna för hur andelsägd förnybar el ska kunna omfattas av skattereduktionen. Det är centralt att förutsättningarna för mikroproduktion av förnybar el är lika för alla, oberoende av boendeform. begränsade regeringen skattefriheten för förnybar el, något som i synnerhet har drabbat solelsanläggningar (över 255 kW i installerad effekt). Regeringen har motiverat lagändringen med att det krävs för att inte vara i strid med om konkurrens och statsstöd. Men enligt medieuppgifter anser att ett land kan fortsätta att stödja förnybar energi genom skattenedsättning. anser att regeringens beslut är djupt problematiskt och försvårar utvidgningen av solelen, inte minst från kooperativ, kommuner och allmännyttiga bostadsbolag som kan ha anläggningar som tillsammans överskrider gränsen på 255 kW. Vi förutsätter att den av regeringen tillsatta utredningen för att se över hur solcellsel skattemässigt ska kunna gynnas snabbt återkommer med förslag till lösningar. 6.3 Avskaffa möjligheten till kommunalt veto mot vindkraft Kommunerna har i praktiken vetorätt mot vindkraft. Detta genom att en kommun som är negativt inställd till vindkraft helt enkelt kan låta bli att ta upp sådana ärenden och därmed helt bromsa utbyggnaden. Vetorätten står i skarp kontrast till att kommunerna inte har samma möjligheter att hindra utvinning av fossil och klimatpåverkande energi, som t.ex. olja och gas. Formerna för kommunernas inflytande på vindkraftssidan måste därför förändras och kravet på tillstyrkande bör tas bort. Kommunernas åsikt ska väga tungt, men i ett läge där på energiområdet ska gå från fossil- och kärnkraftsenergi till förnybart och lägre energianvändning är ett kommunalt veto orimligt. Möjligheten till kommunalt veto mot vindkraft bör avskaffas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 6.4 Reglera vindkraftens bygdepeng På vattenkraftssidan finns en bygdepeng som utgår till vattenkraftskommuner och som används till upprustning av lokaler m.m. Denna bygdepeng regleras i en förordning. På vindkraftssidan har en bygdepeng uppstått som ett krav från olika kommuner, men det har skett på frivillig väg utan förordningsreglering. föreslår att även bygdepengen för vindkraft regleras i förordning för att inte de bäst förhandlande kommunerna ska få de högsta ersättningarna. Detta skulle göra det svårare för oseriösa aktörer att verka och öppnar inte för diskussion om otillbörlig påverkan. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag till reglering för vindkraftens bygdepeng. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Vattenkraften är en av våra största förnybara energikällor och mycket viktig för svensk elproduktion. Ett normalt år produceras nästan i svenska vattenkraftverk vilket motsvarar av den totala elproduktionen. Det finns drygt 1 800 vattenkraftverk i , men de flesta är små med effekter på bara några tiotal eller hundratal kW. Drygt 200 verk är större och av dem har ungefär 50 en effekt på över 100 MW. Den största delen av energin produceras i norra eftersom det där finns större vattendrag och älvar med högre fallhöjder och bättre förutsättningar. Det finns dock regleringar som hindrar en större utbyggnad av vattenkraften i . De fyra nationalälvarna älv, älv, älv och är t.ex. helt skyddade från utbyggnad. Vi behöver vattenkraften om vi ska kunna begränsa koldioxidutsläppen inom svensk energiproduktion. Vattenkraften står för en stor del av den förnybara elproduktionen och den utgör även en resurs för att reglera variationerna över dygn och år i produktionen av sol- och vindenergi. El kan inte lagras i någon större utsträckning. Det kan däremot vatten, vilket ger goda förutsättningar för en jämn elproduktion året om. Genom att lagra vatten i stora magasin som fylls på av snösmältning och regn kan man , när efterfrågan på energi är som störst, successivt släppa iväg den mängd vatten som efterfrågas. Vattenkraften spelar därmed en stor roll för effektbalansen. I takt med att sol- och vindenergins andel av elproduktionen ökar blir också behovet av att använda vattenkraften som reglerkraft större. Regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter att utreda potentialen för svensk vattenkraft att tillgodose effektbalansen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. vill se en stark vattenkraftsproduktion som kombineras med biologisk mångfald och uppsatta miljömål. Då krävs långsiktiga spelregler för industrin och tydliga krav från politiskt håll. Men också en aktiv energibransch som ser sin roll på en internationell energimarknad. Ett exempel på hur man kan kombinera de två intressena är Letsi kraftstation som ägs av och ligger mellan och Vuollerim. För att utnyttja en högre fallhöjd och därmed öka effekten har man här valt att leda om vattnet genom en tunnel i berget. Resultatet är dock en av längsta torrlagda flodfåror, . Det finns dock möjlighet att med relativt små medel återföra en del av vattenflödet för att på så sätt återskapa fiskbeståndet. Genom att låta ett par procent av det totala flödet i stället gå ovan jord skulle man kunna ge liv åt älvfåran vilket kan gynna både den biologiska mångfalden och lokalsamhället. bör därför uppdras att utreda investeringskostnaderna för att återföra ett ekologiskt hållbart flöde av vatten till den torrlagda delen av . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Att klimatet förändras och att artrikedomen minskar är två olika miljöproblem. Vattenkraften är en del av lösningen på det ena problemet, men en bidragande orsak till det andra. är positivt till att vattenverksamheten prövas enligt . Vi har länge föreslagit åtgärder för att fler vandringsvägar ska byggas och för att utarmningen av biologisk mångfald ska bromsas. Vi välkomnar därför förslag för en mer ekologiskt hållbar vattenkraft.