mot · H4021 · 2016-09-13 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga en utredning av skatt på parkering och tillkännager detta för regeringen. Den samlade transportsektorn i står för av all klimatpåverkan. minskade utsläppen från personbilstrafiken , mycket tack vare att bilarna blev energieffektivare. Tyvärr har utvecklingen vänt och ökar utsläppen från vägtrafiken igen. [1] Enligt beror trendbrottet på att den tekniska utvecklingen inte längre hinner kompensera för den stora ökningen av vägtrafiken. Färska siffror från Trafikanalys visar nämligen att svenskarna spenderar bakom ratten. ökade den totala körsträckan per person i landet till 663 minskning. har åtagit sig att bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. För att leva upp till löftet efter klimattoppmötet i och nå Miljömålsberedningens sektormål om 70 procents minskning av utsläppen från transportsektorn (flyg borträknat) krävs därför drastiska åtgärder för att vända utvecklingen och minska oljeberoendet. Detta kräver en övergång till mer hållbara transportslag, transportsnål samhällsplanering, ökad andel förnybara drivmedel och energieffektivisering. Stor potential för minskad biltrafik i städer Resor till och från arbetet utgör en stor del av biltrafiken i städer, särskilt under rusningstrafik på vardagar. En studie av biltrafiken i mellan på vardagar visade bland annat att av resorna var pendlingsresor till eller från arbetet. [2] En färsk studie vid Gymnastik- och visar att drygt 110 000 personer i skulle kunna byta dagens bilpendling mot cykel och ändå få en restid på max . [3] Trots denna potential planeras ofta infrastrukturen utifrån trafiktopparna för personbilstrafiken, vilket innebär ett ineffektivt utnyttjande av städernas ytor. Men det är inte bara den rörliga trafiken som planeras ineffektivt. På samma sätt som många vägar är överdimensionerade under en stor del av dygnet står personbilar stilla uppåt av tiden. Det innebär att en genomsnittlig bil står parkerad 23 av dygnets , utan att ta mindre yta i anspråk. Man räknar med att en enda parkerad bil tar upp hela 25–, en yta stor nog att rymma ett normalt studentrum. Parkeringspolitik är ett effektivt styrmedel för att reglera trafik i städer och har stor betydelse både för att kunna frigöra mark för bostadsbyggande, mera grönska i staden och för att få bort hälsovådliga substanser i luften. Kostnaden för och tillgång på parkeringsplatser är helt avgörande faktorer för arbetspendlare i valet av färdmedel. [5] Kommunernas parkeringspolitik är alltså ett kraftfullt redskap för att påverka fördelningen av gång-, cykel-, bil- och kollektivtrafikresor. Ett problem är dock att många parkeringsplatser ligger på privat mark, vilket gör att kommunerna saknar möjlighet att påverka priset där. Parkeringsskatt som komplement till nuvarande styrmedel Koldioxidskatten har tjänat väl och bidragit till minskade utsläpp i flera olika samhällssektorer. Att ytterligare höja skatten, utöver den årliga indexuppräkningen gentemot BNP, är dock svårt av flera olika skäl: Ytterligare höjningar påverkar alla medborgare i lika mycket, oavsett om du bor på landsbygden utan tillgång till kollektivtrafik eller i stadskärnor med utmärkta alternativ till bilpendling. Koldioxidskatten fungerar dåligt som klimatpolitiskt styrmedel om oljan blir billigare. hade priset på råolja sjunkit till rekordlåga nivåer vilket gjorde att även priserna på bensin och diesel vid svenska pumpar sjönk kraftigt. Prisfallet har lett till att försäljningen av bensin och diesel – som faktiskt stadigt sjunkit – åter börjat stiga. Ökad bensin- och dieselförsäljning betyder högre koldioxidutsläpp. gör att det är svårt att ytterligare höja energi- och koldioxidskatten för fossildrivna medel utan att höja skatten för biogas och andra förnybara drivmedel. har beviljats ett tidsbegränsat undantag från energi- och koldioxidskatt på förnybara drivmedel. Dock tillåter inte energiskattedirektivet (som har varit med och godkänt i EU) att skatterabatten blir större än skillnaden i marknadspriser mellan fossila och förnybara drivmedel. Det krävs alltså ytterligare styrmedel för att vända trenden och minska utsläppen och oljeberoendet från transportsektorn. Utredningen om fossilfri fordonstrafik, Fossilfrihet på väg, lyfter fram skatt på parkeringsplatser som ett bra alternativ eller komplement till trängselskatt och ett sätt att internalisera de kostnader som drabbar billösa hushåll och äldre när en allt större del av dagligvaruhandeln koncentreras till externa köpcentra som är svårtillgängliga utan bil. Framgångsrika exempel från andra länder Flera länder och städer runtom i världen har redan infört en parkeringsskatt. I är det möjligt för lokala myndigheter att ta ut en skatt på arbetsparkeringsplatser, förutsatt att skatten direkt eller indirekt bidrar till att uppfylla mål och policys i städernas lokala transportplan. Skatten bygger på en nationell ramlag som ger kommuner möjlighet att välja skatt på arbetsplatsparkering som alternativ till trängselskatt i syfte att öka intresset för arbetspendling med kollektivtrafik. Systemkostnaden är mycket lägre än för trängselskatt och åtgärden kan således vara ett bra alternativ i främst mindre och medelstora städer. Nottingham var först ut i landet med att införa en skatt på parkering vid arbetsplatser. måste samtliga företag ansöka om licens för att ha parkeringsplatser. Kontorslokaler med fler än 10 p-platser måste sedan betala för varje enskild parkeringsplats. Ungefär 500 av totalt 3 500 arbetsgivare med licens betalar skatt. Av totalt 43 000 arbetsplatsparkeringar i Nottingham är 26 500 skattepliktiga. Även i beskattas flera olika typer av parkeringsplatser i syfte att öka gång-, cykel- och kollektivtrafik samt frigöra parkeringsmark för annan användning. Systemet infördes och skatten har utvärderats och höjts. Många fördelar med parkeringsskatt Regeringen bör överväga att utreda hur kommuner eller staten kan ges möjlighet att ta ut en skatt på parkering, enligt brittisk eller australiensisk modell. Skatten kan företrädesvis tas ut på parkering vid arbetsplatser, men även på kundparkering vid exempelvis externa köpcentra. Därmed kan cityhandel och stadsdelsbutiker värnas. Med en parkeringsskatt skapas ett incitament för fastighetsägare eller arbetsgivare att minska antalet parkeringsplatser och att omvandla långtidsparkering till korttidsparkering. stimuleras ökad användning av kollektivtrafik, gång och cykel till arbetspendling och inhandling, vilket i sin tur skapar bättre underlag för tätare tåg- och bussturer, tät stadsbebyggelse och utvecklad närservice. Om skatten för parkeringsplatsen dessutom öronmärks till kommuner och landsting för kollektivtrafiksatsningar kan åtgärden ha en dubbel effekt. Förslaget ska inte omfatta parkeringsplatser som reserverats för människor med funktionsnedsättning. En parkeringsskatt är lätt att kommunicera eftersom denna fördyring av biltrafik riktar sig direkt mot dem som har lättast att ändra transportbeteende, som den inte alls påverkar människor i glesbygd med få alternativ till bil. En parkeringsskatt underlättar för att biltrafik i större utsträckning sker med delad bil i någon form: bilpool, taxi och hyrbil. Om biltrafik blir en naturlig del av delningsekonomin finns stora möjligheter till minskad energianvändning, effektivare markutnyttjande i städerna och förbättrad privatekonomi. [1] klimatbarometer 2015. [2] WSP, Rapport 2007:7. Synergieffekter av ekonomiska styrmedel och infrastruktur för ökat kollektivtrafikresande. [3] Schanz, P. 2016, Ökad pendling med cykel ger stor miljö- och hälsopotential. [4] i bilsnål samhällsplanering, LundaMaTs, , s 21. Siffran inkluderar p-plats och körbara ytor. [5] , J. O. 1998, Optimal prispolitik för parkering med respektive utan ”road pricing”. Parkering som styrmedel för minskad biltrafik i tätort. VV-seminarium om FoU-behov, . [6] . och . 2013, Parkering som styrmedel för en fossilfri fordonstrafik, CTS, Underlagsrapport till Utredningen om fossilfri fordonstrafik. [7] SOU 2013:84, Fossilfrihet på väg, sid 763. [8] Ibid. [9] och 2013, Underlättar skatt på parkering byggande av klimatsmarta städer? En rapport om lokal beskattningsrätt för bilparkering som ett komplement till trängselskatt för att möta städers trafikutmaningar. [10] SOU 2013:84, Fossilfrihet på väg, sid 763.