mot · H402821 · 2016-10-03 00:00:00 — Flera andra EU-länder är i stort behov av förnybar energi, både för att uppfylla sina EU-mål och för att bli mindre beroende av rysk olja och gas. Med ökad överföringskapacitet har och hela därför stor potential att bli gröna batteri. har tillsammans med , enats om en bred och långsiktig överenskommelse om inriktningen på energipolitiken. har länge varit drivande för en bred överenskommelse över blockgränserna om inriktningen för den framtida energipolitiken. Uppgörelsen bygger vidare på Alliansens klimat- och energiöverenskommelse och skapar en ram för ett långsiktigt hållbart och stabilt elsystem även efter 2020. är det enda parti som varit del av alla de breda energiöverenskommelser som slutits och att fortsätta ta ansvar för en omställning mot ett helt förnybart energisystem är en självklarhet för . Överenskommelsen innehåller flera framgångar för de frågor som drivit i förhandlingarna. Bland annat förlängs systemet med elcertifikat och ambitionsnivån höjs med mer förnybar el, vilket är mer än dagens mål som sträcker sig till 2020. Elcertifikaten ger den förnybara elen stabila förutsättningar att växa, utan att statsbudgeten belastas. Andra viktiga framgångar för är slopad anslutningsavgift för havsbaserad vindkraft, enighet om att värna och förenkla för vattenkraften, både storskalig och småskalig samt en översyn av regler för att underlätta nya produkter och tjänster inom energilagring och småskalig elproduktion. Uppgörelsen innehåller också en framtida inriktning för kärnkraften, bland annat krav på utökat försäkringsansvar. Dessutom avskaffas effektskatten, vilket matchas med en sänkning av fastighetsskatten för vattenkraften och en översyn av regler för småskalig elproduktion. EU-gemensam energiunion med som modell EU:s arbete för en gemensam energiunion har potential att vara en viktig pusselbit för att åstadkomma en långsiktigt hållbar energiomställning i . Vägen mot ett hållbart energisystem går via förnybar energi, energieffektivitet, ambitiösa mål och reformer för att skapa en inre marknad för energi i EU. vill därför utforma enkla system för handel med el i , med den nordiska elbörsen som ett gott exempel. Skattebefriad förnybar energiproduktion för eget bruk Vi är ett avlångt land med många goda vindlägen, både till havs och på land. Det är viktigt att kunna transportera elen dit den behövs, vid rätt tillfälle. Det svenska elnätet behöver därför bli smartare och möjliggöra en effektivare och mer flexibel elanvändning. Det krävs också att och övriga nätägare agerar ansvarsfullt och transparent för att inte mer mark än nödvändigt tas i anspråk. har också relativt goda förhållanden för solenergi där vårt kyligare klimat gör att solcellerna blir mer effektiva. Vattenkraften är vårt energisystems kronjuvel och kan användas både som bas- och reglerkraft. Sol-, vind- och biokraft kan komplettera och ger oss tillsammans med vattenkraften mycket goda förutsättningar för ett förnybart elsystem. anser att förnybar energiproduktion som syftar till att användas för eget bruk ska vara skattebefriad. har tydligt kommenterat att regeringen har fel som påstår att det är krav från EU som ligger bakom den svenska solskatten. Utbyggnaden av solel behöver underlättas och främjas, inte motverkas. Slopad anslutningsavgift för havsbaserad vindkraft Vindkraften tiodubblades under Alliansens tid i regeringsställning och vill se ett fortsatt främjande av utbyggnaden av vindkraften. För att öka utbyggnaden av havsbaserad vindkraft och göra den mer attraktiv ur ett investeringsperspektiv vill vi att anslutningsavgiften till elnätet ska slopas. Regelförenklingar och incitament för småskalig elproduktion För att påskynda omställningen till ett förnybart energisystem vill vi stimulera den småskaliga elproduktionen. vill öka den småskaliga elproduktionen genom regelförenklingar och starkare incitament. Bland annat bör regler om momsregistrering för mindre producenter, hur man får förflytta elen mellan fastigheter och vilka som ska vara berättigade till avdrag för mikroproduktion av egen el ses över. Fler bör få nyttja avdraget för mikroproducerad el och avdraget bör göras direkt på fakturan precis som /RUT-avdraget. Tyvärr är inte alla hus lämpade för solceller, men för att alla ska kunna ta del av solenergin vill vi i att det ska bli tillåtet att dra elledningar mellan husen, så att alla kan dela på elen från de soligaste taken. När grannens garage har bättre solläge är det självklart smartare att bygga mer och dela på det istället för att bygga i sämre läge på det egna taket. På det sättet kan man skapa en liten solkraftsförening i villakvarteret. På samma sätt ska man kunna bygga en gemensam solpark och dra elledningar ut till husen därifrån. vill genom regelförändringar möjliggöra detta. För vattenkraften ska ägande- och förfoganderätten förenas med miljökrav, som den förnybara elproduktionen värnas. Statliga bolag bör också ha tydliga ägandedirektiv som tar hänsyn till hållbar utveckling och inte utarmar lokala utvecklingsmöjligheter. Statliga har i vissa älvar stängt av genomströmningen av vatten, vilket lett till att fiskebestånd och lokala arbetstillfällen försvunnit. Denna utveckling är negativ för såväl klimat och den hållbara utvecklingen i hela landet. Därför är det viktigt att miljöaspekter såsom fiskebestånd och lokala förutsättningar tas i beaktande vid produktion av vattenkraft. Den småskaliga vattenkraften står inför stora utmaningar. I slutbetänkande förordades en nyprövning av alla vattenverksamheter med tillstånd som utfärdats . Ett tillstånd med miljöprövning är omfattande och dyrt. Det medför kostnader som inte står i proportion till intäkterna. Kraven riktas till kraftverk som varit i bruk i flera generationer, som haft tillstånd . Avsikterna i EU:s ramdirektiv för vatten må vara goda, men konsekvenserna riskerar att bli att ödesdigra. Det finns hundratals anläggningar som inte kommer att ha råd att förnya tillstånden eller investera i förbättrande miljöåtgärder, till exempel fiskvägar. Ägande- och förfoganderätten och behovet av förnybar energi ställs mot behovet av miljöskydd och en rimlig och rättssäker process med en likvärdig tillämpning i hela landet. Ägare av småskalig vattenkraft står i en ”pest eller kolera”-situation då tillståndet är orimligt dyrt och kan ta att få. Alternativet är avveckling av verksamheten vilket även det är mycket kostsamt. kräver att tills dess att nya regler är på plats måste regeringen införa ett stopp, ett moratorium, för länsstyrelsernas ny- och omprövningar av befintliga mindre vattenverksamheter. Energieffektiviseringar, forskning och utveckling Utöver tillförseln av förnybar energi behövs ett ökat fokus på energieffektiviseringar vid användningen. Övergång från andra energibärare till el innebär oftast en stor energieffektivisering, men är den effektivaste kilowattimmen den som aldrig används. Det tidigare stödet till industrin för effektiviseringar har varit viktig men här behövs nya grepp och marknadsbaserade styrmedel som ger ökad flexibilitet och minskade effekttoppar. För att uppmuntra klokare energianvändning vill vi också förbättra insatserna för mer energieffektiva hushållsapparater och byggnader. En viktig del i framtidens smarta energisystem blir att kunna lagra el för användning vid senare tillfälle. vill främja forskning, utveckling och innovation men framförallt demonstrationer av energilagring och smarta elnät. Höjd ambitionsnivå för att nå en fossiloberoende fordonsflotta Utsläppen från transportsektorn är den största klimatutmaningen i . Enbart inrikestransporterna står för en tredjedel av våra utsläpp av växthusgaser. Fossila bränslen ger dessutom negativa hälsoeffekter på grund av utsläpp av luftföroreningar. Med och alliansregeringen ökade andelen förnybar energi i transportsektorn från till . vill att denna omställning fortsätter och uppmanar regeringen att främja det förnybara och miljövänliga transporter i hela landet. Genom långsiktiga målsättningar och styrmedel som premierar de förnybara alternativen framför de fossila har i regeringsställning åstadkommit goda resultat så att som första land uppnådde vårt 2020-mål om förnybart i transportsektorn. vill bygga vidare på detta och se än mer förnybart i transportsektorn med det mål vi har satt om att ha en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Som ett delmål mot en fossiloberoende fordonsflotta anser vi att bör höja ambitionerna till förnybar energi i transportsektorn till 2020. En fossiloberoende fordonsflotta är ett ambitiöst mål som innebär en enorm möjlighet att ta ledningen i den globala omställningen när smarta lösningar skapas av innovatörer med teknikskiften till det förnybara, energi- och resurseffektiva. Svensk miljöteknik är och kan fortsatt vara en exportframgång som bereder väg för miljövänliga transporter världen över. Incitament för hela fordonsflottan Många olika förnybara bränslen behöver utvecklas och kommersialiseras och fler transporter elektrifieras för att nå målet till 2030. Detta innebär att starkare incitament behövs för fordonsflottan, men även för flyg- och sjötransporter. Vi behöver förstärka möjligheterna att driva företag och bo utanför storstäderna. För det behövs en fossiloberoende fordonsflotta och investeringar i bättre vägar, bättre kollektivtrafik i hela landet, utan att straffbeskatta de som har långa avstånd. För att tydliggöra för branschen behövs långsiktiga och stabila villkor för biodrivmedel. På så sätt underlättar det investeringar som har ett längre tidsperspektiv. Det finns stora miljö- och samhällsnyttor att tillvarata genom att möjliggöra transport av tyngre, längre och mer transporteffektiva fordon på det svenska vägnätet. som ledig kapacitet utnyttjas mer optimalt och utsläppen av bland annat koldioxid minskar, förbättras konkurrenskraften för transportberoende näringar. Genom att möjliggöra för tyngre fordon att rulla på vägar skulle näringar spara som det skulle skapa miljövinster. En 74-tons lastbil släpper ut betydligt mindre per transporterat ton än konventionella lastbilar. I takt med att fordonen blir allt energieffektivare och bränslesnåla kommer energiskatterna få en allt mindre styrande effekt och nya typer av styrmedel behöva utvecklas för att driva på utvecklingen mot en fossiloberoende fordonsflotta. När vi väl når målet om en fossiloberoende fordonsflotta bör det i teorin innebära att skatteintäkterna uteblir förutsatt att energiskatterna faller på fossila bränslen i en strävan efter att främja förnybara mer hållbara drivmedel. Därför anser att vi långsiktigt behöver utreda ekonomiska styrmedel för minskad klimat- och miljöpåverkan från transportsektorn för att fortsatt vara miljöstyrande till 2030 och därefter. Gemensamt europeiskt luftrum och utveckling av biodrivmedel för flygindustrin Vi behöver finna system för att göra flyg, sjöfart och tåg mer miljövänligt. Flyget knyter ihop orter och länder och möjliggör för företagande och boende i hela landet. Flyget står för en mindre del av utsläpp av växthusgaser och flygplanen blir allt mer energieffektiva. Men vi anser att både flyget och sjöfarten ska bära sina miljökostnader och på så sätt stimuleras till energieffektivisering och framställning av förnybara bränslen. Det pågår förhandlingar för ett internationellt marknadsbaserat system för att minska flygets miljöpåverkan vilket skulle vara det mest effektiva styrmedlet, men detta ser vi ännu inte resultatet av. anser därför att ska vara pådrivande för att skapa internationella lösningar för både sjöfart och flyg. Det utesluter heller inte behovet av fortsatt arbete för energieffektivisering och framtagande av förnybara bränslen. Åtgärder för internationella lösningar kan inkludera utvecklandet av strategier för hållbara bränslen inom flyget eller bättre tillgänglighet för alternativa drivmedel inom sjöfarten. vill därför främja forskning och utveckling av biodrivmedel för flygindustrin. vill skynda på processen för ett gemensamt europeiskt luftrum. Lapptäcket av olika flygzoner leder till onödigt långa flygningar. Med ett gemensamt europeiskt luftrum skulle kapaciteten i luftrummet kunna tiodubblas, flygplanen förbruka mindre bränsle och motsvarande lägre utsläpp som kostnaderna skulle minska och resenärerna komma fortare fram. Utbudet av arbetsmaskiner i är relativt liten och i huvudsak är marknaden internationell. Likt övriga transportslag är fordonsparken fossilberoende och i stort behov av omställning för att bidra till klimatmålen i och internationellt. I och med marknadens karaktär finns bäst möjlighet att påverka internationellt genom att ställa krav inom EU. finns inga krav avseende koldioxidutsläpp från arbetsmaskiner. Genom att utveckla EU-gemensamma koldioxidkrav på arbetsmaskiner kan teknikutveckling drivas på för att ta fram energieffektiva och klimatsmarta fordon så att fossila bränslen kan ersättas av förnybara och utsläpp av växthusgaser kan minska. För att kunna ta fram koldioxidkrav behöver fungerande mätmetoder av bränsleförbrukningen utvecklas. Dessa skulle sedan kunna ligga till grund för utvecklingen av en miljömärkning för olika typer av arbetsmaskiner. Likt miljöbilsdefinitionen för personbilar bör en motsvarande definition utvecklas för arbetsmaskiner. För tunga fordon har och utvecklat en särskild miljöbilsdefinition som skulle kunna ligga till grund för en miljöbilsdefinition för arbetsmaskiner. För att vidare driva på utvecklingen av arbetsmaskiner mot miljöbättre alternativ kan offentlig upphandling användas som verktyg. Vid upphandling kan miljökrav på exempelvis avgasutsläpp, bränsleförbrukning och drivmedel ställas. Detta är dock svårt att göra när alternativ inte finns. För är det viktigt att de alternativa bränslena finns först för att inte försvåra för näringen. För att främja arbetsmaskiners klimatanpassning behöver ett tydligt myndighetsansvar tilldelas. Det finns ingen myndighet som har ett övergripande helhetsansvar för arbetsmaskiner utan ansvaret är fördelat på flera myndigheter, även avseende miljöaspekter. ansvarar för det övergripande miljömålsarbetet medan Transportstyrelsen ansvarar för avgasregler och bullerregler för arbetsmaskiner och regler om fordonsbränslen och ansvarar för utveckling och förmedling av kunskap om energieffektivisering. För att underlätta omställningen till klimatsmarta arbetsmaskiner bör en myndighet tilldelas ett tydligt ansvar för klimatanpassning av arbetsmaskiner. Nationell strategi med tydliga mål för elfordon De eldrivna fordonen kommer att behövas för att nå miljömålsberedningens förslag till mål för transportsektorn om att utsläppen från inrikestransporter ska minska jämfört med nivå. Som en del i målet är det viktigt att främja utvecklingen av eldrivna fordon genom att sätta upp långsiktiga regler för marknaden. Behovet av elektrifiering kommer att öka och elektrifiering av transporter kan bidra till måluppfyllelse även inom andra samhällsproblem, till exempel trängsel, buller och en förbättrad luftkvalitet. Dessutom går teknikutvecklingen snabbt framåt och elbilarnas räckvidd ökar betydligt , som det finns en potential i att bli en viktig nation inom laddtjänster, laddteknik och smarta tjänster. vill därför att regeringen inför en nationell strategi med tydliga mål för elfordon i den svenska bilflottan. Främja det förnybara med ökad inblandning och kvotpliktsystem Vi vill i första hand att förnybara bränslen främjas med hjälp av en beskattning som sker utifrån klimatprestanda. En annan viktig del för att främja förnybara bränslen är att öka inblandningen av förnybara bränslen i bensin och diesel för att befintliga fordon ska kunna minska sin klimatpåverkan. För att nå målet till 2030 vill vi införa en teknikneutral och ambitiös kvotplikt för förnybara drivmedel, som ålägger drivmedelsbolagen att stegvis minska sina utsläpp. Branschen efterfrågar långsiktiga spelregler för de investeringar som krävs. vill införa en kvotplikt som är kompatibel med EU:s lagstiftning och som ska gälla för alla förnybara bränslen. Kvotplikten ska baseras på bränslets klimatprestanda och bör öka enligt en trappstegsmodell för att driva på utvecklingen och ge långsiktiga förutsättningar. Inför bonus–malus-system och energideklaration på bilar vill skyndsamt införa ett självfinansierat bonus–malus-system för att skapa incitament till konsumenter att välja en miljöbil istället för en klimatbelastande bil. Bonus–malus-systemet innebär en kraftig rabatt ju bättre miljöprestanda bilen har som rabatten finansieras av att lägga en avgift på de bilar som är sämre för miljön. Systemet som införs ska vara lätt för konsumenten att förstå som det tydlig styr mot de miljömål vi behöver uppnå. Till dess att systemet är infört vill vi att den lyckosamma supermiljöbilspremien ska förlängas som ett fortsatt incitament till att välja en miljövänlig bil. Som ett ytterligare steg för att synliggöra en bils klimatprestanda för konsumenten vill vi inom EU införa att varje ny bil som säljs ska energideklareras liknande det system som finns på vitvaror. Regelförenklingspaket för kommuner, trängselavgift och miljöbilsparkering Land-, sjö- och lufttransporter är en förutsättning för det moderna välfärdssamhället. För är det viktigt att människor ska kunna bo, arbeta och driva företag i alla delar av vårt land. Goda kommunikationer underlättar människors vardag och skapar förutsättningar för hållbar tillväxt i hela . Transporter kan dock ha negativ påverkan på miljön, till exempel försämras luftkvaliteten i många tätorter och städer genom utsläpp av föroreningar från avgasröret och partiklar från dubbdäck. finns många föråldrade regler som hindrar lokala och regionala initiativ. vill se ett paket med regelförenklingar på och regional nivå för att främja miljövänliga, tysta transportalternativ med låga halter av partikelutsläpp där de mest miljövänliga transportalternativen gynnas. Till exempel vill vi att det ska vara möjligt att ställa krav på varutransporter i tätort. Fordon som släpper ut mindre partiklar och andra förorenande ämnen och som kör tystare bör få bättre förutsättningar att köra . På de gator som är mest förorenade ska det vara möjligt att lokalt bestämma att enbart fordon som uppfyller krav om viss klimatprestanda, bullernivå och partikelutsläpp får köra genom att införa miljözon för lätta fordon, eller införa avgifter för dubbdäck. På samma sätt kan man, på de ställen där man vill, besluta att fordon som uppfyller dessa krav ska få möjlighet att köra i bussfil. Trängselavgifter ska också vara möjligt att införa kommunalt för att minska trafikbelastningen och utsläpp av luftföroreningar. Intäkterna som man får bör då gå tillbaka till investeringar på orten. Enligt kommunallagen får en kommun inte favorisera miljöbilsägare med gratis miljöbilsparkeringar. vill förändra lagstiftningen så det blir möjligt för kommuner att tillhandahålla gratis parkering för miljöbil, eller särskilda parkeringsplatser för bilpooler eller elbilar. Vid byggnation av nya bostäder finns en norm på hur många parkeringsplatser för bilar som ska tillhandahållas. I tätorter och städer kan detta bli extremt kostsamt, upp emot per p-plats, på grund av högt markvärde. förändras behovet av parkeringsplatser i takt med att cykelinfrastruktur, bilpooler och kollektivtrafikförsörjning byggs ut. I tätorter vill därför att de mest miljövänliga transportalternativet ska främjas och vara normgivande såsom gång-, cykel- och kollektivtrafik. vill också att kommuner i högre utsträckning väljer att satsa på utbyggnad av gröna mobilitetslösningar, till exempel cykelinfrastruktur eller medfinansiering av kollektivtrafik istället för att fördyra byggnadsprocesser genom att tillhandahålla många bilparkeringsplatser. Som en komplettering vill undersöka möjligheten att, vid nyanläggning eller utvidgning av transportintensiv verksamhet, införa en transportplan. Det skulle innebära att kommuner skulle få ökat inflytande att påverka trafiken och får möjlighet att teckna avtal direkt med byggherren, eller andra relevanta parter, för att ytterligare främja miljövänliga transportalternativ. En sådan transportplan kan innehålla minimikrav på cykelparkeringar, infrastruktur för elbilar eller maxtak på bilparkeringsplatser. Förändrad förmånsbeskattning för ökad klimateffektivitet Förmånsbilarna står för av alla nybilsförsäljningar . Andrahandsmarknaden för förmånsbilarna är stor. För att ytterligare driva på omställningen och engagera såväl företag som privatpersoner för att få ut fler miljöbilar på vägarna krävs långsiktiga spelregler. Nedsättningar av förmånsvärdet bör riktas till de mest klimateffektiva bilarna och ligga på jämförbar nivå som andra styrmedel. Det är ett bra verktyg för att styra över till en mer hållbar och fossiloberoende fordonsflotta. Dagens system för nedsatt förmånsvärde är stelbent och kortsiktigt. Nuvarande regler gäller bara , vilket skapar osäkerhet för dem som är i begrepp att investera i nya bilar. Vi anser att förmånsbeskattningen precis som fordonsbeskattning bör utgå från faktisk klimatpåverkan istället för teknikvalet. Det skulle gynna de bilar som ger upphov till mest klimatnytta. I väntan på att ett sådant system utreds så är det dock viktigt att man förlänger det befintliga systemet med nedsättning för el- och laddhybrider och gasbilar, vilket stimulerar en ökad försäljning av supermiljöbilar och en ökad efterfrågan på biogas. Reseavdrag kan göras för dem som använder bil mellan bostad och arbetsplats utifrån vissa kriterier. Systemet underlättar för dem som vill bo och arbeta på olika platser vilket möjliggör boende på landsbygden och ökar rörligheten på arbetsmarknaden. Dessvärre finns stora problem i dagens utformande av reseavdragssystemet. Bland annat görs störst andel av avdragen och störst genomsnittliga avdrag i regioner nära storstäder vilket snarare tyder på att avdraget gynnar dem i storstadsregioner än landsbygdsbor. Tyvärr nyttjas reseavdraget även felaktigt och i medvetet fusk vilket har visats i en studie från . Slutligen så sker av de totala reseavdragen av ensamåkande bilburna resenärer medan blott av kollektivtrafikresenärer gör avdrag. Således finns ingen miljöstyrande effekt i reseavdragssystemet, men en stor potential till förbättring. Systemet bör utformas så att det har en högre miljöstyrande effekt och gynnar resor med låga utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar, ska avdragets grundläggande syfte att främja arbete och boende i hela landet uppfyllas. anser därför att utformningen av reseavdraget bör ses över för att gynna miljövänligare resor, som det främjar boende och arbete på landsbygden. Globalisering och digitalisering för människor i världen närmare varandra och den digitala infrastrukturen är nödvändig för att det ska gå att arbeta och bo i hela landet. En fungerande informationsteknologi i form av tillgänglig bredbandsuppkoppling med hög kapacitet i hela vårt land innebär enorma möjligheter för nya mötesplatser, kunskap, frihet och utveckling. Digitalisering på lika villkor, oavsett var man bor, skapar radikalt nya möjligheter och möjliggör en ökad decentralisering. Alla ska kunna vara en del av det digitala samhället och vill därför se en digital allemansrätt som garanterar stabil och snabb uppkoppling i hela landet. nuvarande mål är att av alla hushåll och företag kunna få så snabbt bredband . långsiktiga målsättning är att alla hushåll i hela landet ska ha tillgång till bredband. Rätt använd kan it vara det femte transportslaget, vid sidan av bil, tåg, båt och flyg, och bidra till förbättrade kommunikationer och minskad miljöpåverkan. vill därför utreda incitament för att främja digitalisering, eller s.k. resfri kommunikation, och tillgängligheten för att bo och verka i hela landet. Ändra beskattningsnormen för att beskatta fossilt mer än förnybart Subventioner till fossila bränslen bör fasas ut så att de bär sina fulla miljökostnader. EU måste också sluta använda det fossila som norm när statsstödsregler beräknas.