mot · H402159 · 2016-09-28 00:00:00 — Inom Europeiska unionen pågår en militär upprustning och bidrar till den. Unionen militariseras och dess säkerhetsstrategi är inriktad på militära lösningar på kriser i världen. EU siktar på att bli en militär stormakt. Tillsammans med framför allt och Nato är det främst de egna intressena och värderingarna man försvarar. EU satsar hårt på att bygga upp militära strukturer och resurser. Unionen anammar alltmer doktrin ”pre-emptive war”, föregripande krig, dvs. att man ska vara beredd att ingripa militärt utomlands innan en kris uppstår. , , sköter numera unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Unionens utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) ska fortsätta att vara mellanstatlig men utrikespolitiken ska bli mer samordnad, vilket betyder att medlemsländerna ska ha en enad röst utåt samt ”stärka EU:s inflytande på den internationella scenen”. Målsättningen är att ge medlemsländerna en så enhetlig och likriktad försvars- och utrikespolitik som möjligt. anser att detta är en utveckling som inte ska vara en del av. Vi värnar en oberoende och militärt alliansfri utrikespolitik. bör avbryta allt samarbete som bidrar till militariseringen av EU. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8.4.1 Krigsmaterielsamarbetet inom EU Produktion och utveckling av krigsmateriel är en viktig del av EU:s säkerhetspolitik. Starka krafter styr utvecklingen mot en gemensam politik och upphandlingsprocess för försvarsmateriel inom unionen. ser med stor oro på det ökade samarbetet inom krigsmaterielområdet mellan EU:s medlemsländer. Vi menar att oberoende och militärt alliansfria utrikespolitik är hotad eftersom , En strategi för en starkare och mer konkurrenskraftig försvarsindustri i EU, sannolikt kommer att leda till att ännu större fokus riktas mot lösningar som gynnar marknadskrafter och ekonomiska aktörer. Strategin är en fördjupning av det gemensamma militära samarbetet inom EU, där målet är att bygga upp ett gemensamt försvar – något som i grunden motsätter sig. Ett ökat samarbete avseende upphandling av krigsmateriel torde dessutom försvåra möjligheterna att skärpa den svenska regleringen av krigsmaterielimporten, något som vi har krävt vid ett flertal tillfällen. vill att ska vara en föregångare genom sin lagstiftning om svensk export och import av vapen och krigsmateriel. Det svenska övergripande målet måste vara att den totala vapenhandeln i världen ska minska. bör motsätta sig alla riktlinjer eller regelverk inom EU som kan leda till att vår möjlighet att reglera vapenhandeln begränsas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8.4.2 Europeiska försvarsbyrån – bildades Europeiska försvarsbyrån (). Byråns syfte är att utveckla försvarskapaciteten, stärka samarbetet om krigsmateriel, stärka försvarsindustrin i samt främja militär forskning och utveckling. växer och har anställd personal på plats. är en del av EU:s militarisering och upprustning. bör lämna Europeiska försvarsbyrån. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Samarbetet mellan EU och kärnvapenalliansen har utvecklats successivt. I lyfts Nato fram som den i särklass viktigaste militära samarbetspartnern. Trots en bristande debatt som saknar folklig förankring väljer den att inleda samarbeten med Nato på allt fler områden. godkände det ingångna samförståndsavtalet om värdlandsstöd som tecknats med Nato. är bestämd motståndare till avtalet och menar att det bör rivas upp. Avtalet minskar trovärdigheten i vår militära alliansfrihet och ger inga garantier för en ökad militär säkerhet för . Tvärtom kommer eventuella Natostyrkor, med möjlig bas på svenskt territorium, att öka spänningen i vårt närområde och ytterligare minska möjligheterna att bedriva en självständig utrikespolitik. I och med en ökad närhet till Nato riskerar att dras in i förödande krig och konflikter. För vidare läsning om hållning gällande samförståndsavtalet om värdlandsstöd med Nato, se vår motion Samförståndsavtal om värdlandsstöd (motion 2015/16:3377). om värdlandsstöd är ett sätt att knyta närmare Nato. tradition av militär alliansfrihet innebär en rad förpliktelser som gör oss lämpade att spela rollen som en fredsbevarande kraft. Ett medlemskap i skulle dels föra oss närmare , dels skulle Natos medlemskrav, att bistå en annan Natostat om dess intressen hotas, kunna tvinga in oss i orimliga situationer och åtaganden. Fredsskapande, fredsbevarande och fredsfrämjande insatser ska ske på FN:s uppdrag eller på annan folkrättslig grund. bör inte inleda några förhandlingar eller vidta andra åtgärder i syfte att ansöka om medlemskap i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8.5.1 Militära operationer under Natoflagg deltar i Natoledda krishanteringsinsatser. vill att i stället tydligt ska prioritera deltagande i FN-ledda internationella insatser. Vi värnar FN-systemet och folkrätten samt det generella förbudet mot anfallskrig. beklagar att deltagande i FN-ledda insatser kraftigt minskat . har fokuserat allt mer på Nato- och EU-ledda insatser och på deltagande i EU:s stridsgrupper. Alla beslut om militärt våld som en sista väg för att skydda freden och de mänskliga rättigheterna måste fattas av FN. Det är dock viktigt att vid ställningstaganden gällande internationella insatser inte bara förlita sig på FN-mandat, en individuell prövning måste ske i varje enskilt fall. Vi skulle önska att FN hade kapacitet att genomföra alla internationella insatser själva. Så är dock inte fallet. har FN delegerat genomförandet av ett stort antal internationella insatser till andra organisationer. Detta är en allt annat än önskvärd utveckling och fram till den dag då FN har kapacitet att själv genomföra alla insatser måste vi tyvärr acceptera att man i vissa fall delegerar genomförandet till andra organisationer. Av den anledningen har i vissa fall stöttat svenskt deltagande i insatser som beslutats av FN, men genomförts av andra organisationer. Det har skett efter en individuell bedömning i varje enskilt fall – vi har bedömt insatsernas möjligheter att bidra till fred, utveckling och säkerhet för civilbefolkningen. bör avstå från att delta i Natoledda internationella insatser som inte bidrar till fred, utveckling och säkerhet för civilbefolkningen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Natos snabbinsatsstyrka, Nato Reaction Forces, är ett förband som snabbt ska kunna sättas in vid en internationell kris. är en del av denna snabbinsatsstyrkas reserver, som går under namnet Response Forces Pool. Det ingångna samförståndsavtalet om värdlandsstöd innebär en riktning mot ytterligare samarbete och fler gemensamma övningar. Fler gemensamma övningar på svensk mark och en anpassning till Natostandard driver in i ett ökat beroende av Nato. Detta skadar allvarligt vår militära alliansfrihet. Att Nato är en allians med kärnvapenkapacitet är mycket problematiskt och ökar risken för att vi kan komma att hysa kärnvapen på svenskt territorium. bör lämna Natos reservstyrka Response Forces Pool och i stället söka andra samarbeten, främst med de nordiska länderna. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. De Natoledda övningar som äger rum på svensk mark, i vårt luftrum och på vårt territorialvatten bör upphöra och Nato ska inte tillåtas öva inom gränser. bör därför riva upp samförståndsavtalet om värdlandsstöd med Nato. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8.5.2 Svensk representation på samarbete med Nato innefattar även , . EAPR fungerar som ett forum för informationsutbyte och en säkerhetspolitisk dialog mellan Nato och partnerskapsländerna. På ambassadörsnivå sammanträder de och därutöver pågår ett brett arbete i olika arbetsgrupper. har representation på , inklusive en ambassadör. anser inte att det är rimligt med svensk representation på Natohögkvarteret när vi inte är medlemmar i militäralliansen. Den svenska representationen på bör omgående avvecklas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8.5.3 Partnerskap för fred är med i Partnerskap för fred. Det är ett samarbete mellan Nato och andra länder i , och södra . PFP-länderna samordnar och övar regelbundet med Nato. Ett syfte är att utveckla samverkansförmågan mellan de olika ländernas styrkor så att de ska kunna agera gemensamt vid krishanteringsoperationer. På samma sätt som vårt deltagande i , Nordic Battlegroup (NBG) och den nordiska stridsgruppen 2015 binder oss till militariseringen av EU leder vårt deltagande i PFP till ytterligare harmonisering med Nato. bör därför lämna Partnership for Peace. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. StratCom är Natos center för att bidra till strategiska kommunikationsmöjligheter mellan Nato och dess allierade. Det handlar bl.a. om att ta fram underrättelseanalyser och research men också om att arbeta med påverkansarbete till stöd för Nato och dess politik samt vad man själv uppger: arbeta med psykologisk påverkan i syfte att uppnå politiska och militära mål. Det finns en uppsjö av exempel på falska rykten och desinformationskampanjer där Nato och dess allierade varit starkt drivande. har vi sett hur Natoländer deltagit i anfallskrigen mot och , i tydlig strid mot folkrätten. Nato genomförde 2011 en insats i men bröt tydligt mot det FN-mandat som getts och bidrog till den väpnade konflikt som fortfarande härjar landet. I har flera Natoländer bidragit till att underblåsa konflikten genom att beväpna olika grupper och i fall genom att direkt intervenera i landet. Detta har varit möjligt p.g.a. att Nato genom sin propagandaapparat har ideologisk hegemoni. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har av regeringen bemyndigats att förhandla fram samarbetsavtal med StratCom och fr.o.m. bidrar MSB med en expert vid (), StratCom East Task Force i . Ett svenskt medlemskap gör att blir en aktiv part i Natos propagandaarbete och desinformationskampanjer. bör därför avbryta de samarbeten som finns med Nato StratCom och regeringen bör avstå från att söka svenskt medlemskap i centret. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 9 Gemensam säkerhet tillsammans med andra Ett mantra i svensk försvarsdebatt är orden ”säkerhet bygger vi tillsammans” vilket låter ganska likt det äldre begreppet ”gemensam säkerhet”. Men tolkas ordet ”tillsammans” alltför ofta som ”tillsammans med Nato”. Gemensam säkerhet betydde från början någonting hela annat. Gemensam säkerhet är ömsesidig. Det uppstod en insikt om att höjd spänningsnivå, mer intensiv övningsverksamhet och en ständig rustningsspiral visserligen är ägnad att skapa säkerhet men ger motsatt effekt. Likaså ska ökade spänningar mellan och Nato tas på allra största allvar men utan skrämselpropaganda eller förhastade beslut. Endast ett mödosamt arbete för fred, avspänning och nedrustning ger resultat i form av ökad, ömsesidig säkerhet. I skuggan av kärnvapnen är detta arbete en nödvändighet för mänsklighetens framtid. Svensk försvarspolitik ska syfta till att bygga långsiktig säkerhet i vårt närområde och i vår omvärld. Då krävs att säkerhetsbegreppet vidgas till att inkludera fler områden än de militära, att vi utgör en aktiv part för nedrustning och fredliga lösningar i både EU och FN, att vi värnar vår militära alliansfrihet och att vi bygger säkerhet i gemenskap med vår omvärld.