mot · H4023173 · 2016-10-05 00:00:00 — Bättre förutsättningar för svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att stärka äganderätten inom jordbruket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad avtalsfrihet i arrendelagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för en arbetsgivar- och ledarutbildning för företagare inom jordbruks- och trädgårdsnäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska, mer långtgående särkrav för primär- och livsmedelsproduktionen med jämna mellanrum bör prövas och vid behov förändras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ansvaret för att pröva ansökningar om tillstånd att få sälja och använda växtskyddsmedel ska ligga på i stället för Kemikalieinspektionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i större utsträckning bör använda sig av ömsesidigt erkännande vid produktgodkännande för växtskyddsmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beslut om vattenverksamhet i enlighet med vattendirektivet måste vägas mot den nytta eller skada de kan ha för jordbruket och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att insatser för att bekämpa invasiva arter bör utformas så att näringsidkare inte lider skada, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att såväl regler som ersättningar för miljö- och djurskydd i större utsträckning bör kopplas till resultat i stället för åtgärder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över konsumentköplagen för att modernisera den när det gäller handel med hästar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att arbeta fram en ny policy för livsmedelskontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om standardiserade kontrollsymboler i samband med livsmedelskontroll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att livsmedelsföretag under vissa förutsättningar ska kunna byta livsmedelsinspektör och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mindre kommuner vid behov ska samverka med andra kommuner för att säkerställa relevant kompetens vid livsmedelskontroller och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ge nystartade livsmedelsföretag dispens från vissa krav i uppstartsskedet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör vara drivande för att EU i större utsträckning ska prioritera frågan om livsmedelsbedrägeri och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffen för livsmedelsbedrägerier bör skärpas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för byggande inom de areella näringarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att konsekvenserna av alla skärpta regler ska analyseras noga och att företag i primär- och livsmedelsproduktionen alltid ska ges en rimlig tidsram för att ställa om sin verksamhet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att förenkla reglerna för småskaliga slakterier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att jordbrukarstöden betalas ut och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsa på ett paket för ökad livsmedelsexport och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att upphäva exportförbudet av snus inom EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att stärka den tillämpade forskningen i hela livsmedelskedjan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att SLU, Formas, , och i samarbete med relevanta intressenter får i uppdrag att ta fram ett förslag till vad en samlad forskningssatsning inom primär- och livsmedelsproduktionen ska omfatta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att SLU ska få i uppdrag att analysera och lämna förslag på hur kompetensförsörjningen för primärproduktionen kan stärkas genom högre utbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge SLU i uppdrag att se över hur livsmedelsutbildningar på universitetsnivå kan göras mer attraktiva och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en bred översyn av utbildningarna inom primär- och livsmedelsproduktionen samt viltvårdsutbildningarna i gymnasieskolan, yrkesvux och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av de regler som omfattar vetenskaplig utvärdering av ny teknik för primär- och livsmedelsproduktionen, i syfte att ta fram lämpliga regelförenklingar, bör göras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utlysningar av offentligt finansierad forskning som rör modern växtförädling i liksom i övriga EU ska utlysas och bedömas på vetenskapliga och teknikneutrala grunder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en översyn av den nationella lagstiftning som hanterar genteknik och GMO i syfte att modernisera och göra den mer teknikneutral och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att GMO även fortsättningsvis ska regleras på EU-nivå och tillkännager detta för regeringen. I vår plan för ska hela landets utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter tas till vara. Det ska ske på ett sätt som bidrar till hållbar utveckling – ekonomiskt, socialt och miljömässigt. Våra ursprungsnäringar – såsom jordbruk, fiske och animalieproduktion – kan i allra högsta grad bidra till detta. Eftersom ursprungsnäringarna är bundna till mark, jord och vatten är de bestående, oavsett vilka andra näringsgrenar som kommer och går. De svenska lantbrukarna ska därför behandlas respektfullt, som företagare som förtjänar långsiktiga och rimliga spelregler och konkurrensvillkor. Livsmedelskedjan är en basnäring – fjärde största näring – med stor potential till högre förädling och därför en ekonomisk faktor att räkna med. Genom att öka den svenska matproduktionen och dess förädlingsvärde och stärka exporten skapas ekonomisk tillväxt och fler arbetstillfällen, som vi tar ansvar för miljön. Vi anser därför att det är angeläget att skapa förutsättningar för att den svenska livsmedelsproduktionen ska kunna öka. I har vi, trots våra nordliga breddgrader, goda förutsättningar för växtodling och kan i delar av landet producera stora skördar per odlad yta, trots relativt låg användning av exempelvis växtskyddsmedel och handelsgödsel. Svenskt kött och andra animalieprodukter är förstklassiga, bland annat tack vare vårt höga djurskydd, vår låga antibiotikaanvändning och stora miljö- och klimathänsyn. Svensk jordbruksproduktion är generellt sett miljövänlig. Det skulle vara bättre för miljön om en större andel av exempelvis det kött, de mejeriprodukter och de grödor som konsumeras i världen kom från svenska gårdar. Vi producerar i genomsnitt bara ungefär hälften av de livsmedel som konsumeras här i , trots våra goda förutsättningar. För att öka livsmedelsproduktionen understryker vi vikten av att fokusera på hur de svenska livsmedelsproducenternas konkurrensvillkor kan förbättras. Förutsättningarna för primärledet och i förädlingsledet måste stärkas, genom möjligheter till ökad export, lättare regelbörda, förenklade kontroller och administration samt genom att uppmuntra fler konsumenter att välja högkvalitativ mat producerad under goda villkor. Svensk livsmedelsexport är en framgångsrik exportgren, men utvecklingen har försämrats. ökade svensk livsmedelsexport , medan varuexporten som helhet ökade . uppgick livsmedelsexporten till . avtog dock livsmedelsexportens ökning till mer . Vi ser att potentialen för ökad export är betydande och är beredda att vända på varje sten för att bidra till det. För att nå bättre konkurrenskraft inom livsmedelsproduktionen måste vi ta ett samlat grepp kring livsmedelsfrågorna ur flera perspektiv – primärproducent, livsmedelsföretag, handel, konsument samt stat, kommun och landsting. För är det viktigt att värna frihandel och öppna gränser, det tjänar på. måste vi arbeta för att svenska bönder och livsmedelsföretag i i allt större utsträckning kan verka under lika goda konkurrensförutsättningar som sina europeiska grannar. Jordbrukets och livsmedelsproduktionens grundförutsättningar Grundläggande för all lantbruksproduktion är äganderätten. Äganderätten är en mänsklig rättighet, som skyddas av både regeringsformen och . Tack vare vår starka äganderätt och rätten att bruka den mark man äger har svenska lantbrukare goda möjligheter att driva och utveckla sin verksamhet. Vi moderater vill att de svenska lantbrukarnas konkurrensförutsättningar ska stärkas och därför är det viktigt att värna äganderätten. Tyvärr har dock äganderättens omfattning och innebörd blivit föremål för diskussion . Vi anser därför att det finns skäl för att stärka äganderätten. I ett antal uppmärksammade fall har markägare lidit skada som resultat av enskilda individers agerande. Framförallt rör det sig om fall i vilka allemansrätten har använts som förevändning för verksamheter som knappast kan anses falla inom ramarna för vad allemansrätten är ämnad för. Bland annat har större grupper slagit läger, uppfört sig hotfullt mot markägaren och smutsat ner, andra har gjort icke efterfrågade inventeringar på annans mark och i ytterligare något fall har organisationer uppehållit sig på annans mark i syfte att störa en skyddsjakt. En stor risk med den typen av beteende är att tilltron till allemansrätten undermineras och att markägare vidtar åtgärder för att försvåra för det rörliga friluftslivet. Allemansrätten är för viktig för att tillåtas lakas ur. Vi anser därför att det finns skäl att stärka äganderätten. Ett stort problem för många som föder upp djur är brott från djurrättsaktivister. Dessa aktivister har, på ideologisk grund, bestämt sig för att djuruppfödare agerar fel, trots att de svenska djuruppfödarna lyder under en av de hårdaste djurskyddslagarna i världen. Djurrättsaktivister använder sig ofta av olika former av brott, mot både egendom och person, för att få uppmärksamhet för sina ståndpunkter. Förutom att detta leder till stora kostnader för många som verkar inom olika delar av animalieproduktionen och pälsproduktionen orsakar oron för aktivisternas brott att allt fler blir tveksamma till att fortsätta med sin verksamhet. Även forskare som genomför djurförsök utsätts för brott av djurrättsaktivister, trots att dessa djurförsök genomförs först efter en noggrann kontroll från samhället via de djurförsöksetiska nämnder som godkänner försöken. Utöver de ekonomiska skadorna för djuruppfödarna riskerar dessa angrepp även att försena angelägen forskning om olika allvarliga sjukdomar. riktade 2014 (2014/15:JuU1) ett tillkännagivande till regeringen om att rättsväsendet måste prioritera arbetet mot denna brottslighet i betydligt högre grad än vad som gjordes då samt överväga vilka möjligheter som finns att erbjuda ett bättre skydd för dem som utsätts för hot, skadegörelse och annan typ av brottslighet av djurrättsaktivister. Regeringen har inte agerat och det är inte acceptabelt. För att de svenska lantbruken ska stärkas i den internationella konkurrensen krävs bättre lönsamhet. (SOU 2015:15) har funnit att större jordbruksföretag generellt sett är mer lönsamma än de småskaliga jordbruken. Till stor del beror det på att de större företagen har högre produktivitet tack vare stordriftsfördelar. Utvecklingen har också varit sådan att lantbrukandet går mot färre, men större enheter. Det är troligt att de stora enheterna kommer att växa och att de mindre enheterna kommer att bli färre. som det ur produktivitetshänseende kan vara positivt, behöver de mindre enheternas olika viktiga funktioner bejakas. Även de mindre lantbruksenheterna behöver stärkas. Enligt drivs strukturomvandlingen bland annat av ny teknik, ökad kompetens, nya regelverk, utveckling av marknaderna samt av kostnaderna för arbetskraft. Det vore bra om fler, även mindre, lantbruk har möjlighet att tillgodogöra sig och anpassa sig till dessa förändringar i relevant omfattning. Vad som kan göras från politiskt håll är främst att på olika sätt bidra till bättre kompetens i lantbruket, ge tillgång till fler marknader att konkurrera på samt bidra till bättre förutsättningar för företagande generellt. En stor del av den svenska jordbruksmarken, enligt (SOU 2015:15) mellan , brukas under arrendeavtal. Möjligheten att arrendera mark eller att arrendera ut mark är viktig för det svenska jordbrukets funktion och produktivitet. Dessvärre är arrendelagstiftningen till delar föråldrad. Det har gjort att ettåriga sidoarrenden, till vilka besittningsskydd för arrendatorn saknas, har blivit fler till antalet. Till stor del beror det på att markägarna inte gärna vill riskera att förlora rådigheten över den egna marken och vill undvika att komma i konflikt med arrendatorer. förlängs en stor andel av dessa ettåriga arrendeavtal. För att komma ifrån den situationen föreslog (SOU 2014:32) att även ettåriga sidoarrenden ska omfattas av ett mått av besittningsrätt. Det skulle kunna bidra till att stärka långsiktigheten i de arrendeavtal som upprättas, men låser fast det svenska jordbruket i en föråldrad struktur för ägande och brukande. I många fall har både arrendator och markägare intresse av att skapa mer långsiktighet för att kunna nyttja marken mer effektivt. Om det svenska lantbruket och livsmedelsproduktionen ska stärkas, behöver reglerna för arrenden istället mjukas upp och bli mer rimliga i förhållande till den strukturrationalisering som sker i lantbruket, både i och internationellt. I grannländer som , och råder större avtalsfrihet vad avser jordbruksarrenden. Det finns skäl till bättre marknadsanpassning av och ett större mått av flexibilitet i de svenska arrendereglerna. Vi föreslår därför att upp till femåriga avtal för sidoarrenden utan bostadshus som upprättas ska omfattas av avtalsfrihet avseende besittningsskydd och arrendeavgift. kan arrendelagstiftningen i stort behöva ses över och kompletteras med ett större mått av avtalsfrihet. Enligt är den svenska arbetskraftskostnaden för anställda i jordbruket den näst högsta i EU. Det är en konkurrenshämmande faktor. Många arbetstillfällen i lantbruket är säsongsbetonade och därför behöver nya, mer flexibla anställningsformer utvecklas. Genom att göra det billigare att anställa skulle fler lantbrukare ha råd att ta in säsongsarbetare. Sänkt skatt på låga inkomster behövs för att lantbruket ska kunna ta in den personal som behövs under arbetsintensiva perioder. Detta skulle också kunna bidra till att fler unga och nyanlända får ett första jobb. Det kan till exempel omfatta att asylsökande redan vid första kontakten med anmäler sitt intresse för jobb, för enklare matchning lokalt. föreslår att ”arbetsgivarutbildning och ledarutbildning erbjuds företagare inom jordbruks- och trädgårdsnäringen”. anser att det är ett rimligt förslag och att möjligheterna för att genomföra det inom befintliga strukturer bör ses över. Skatter på för lantbruket nödvändiga insatsvaror, såsom diesel och handelsgödsel, hämmar dess konkurrenskraft. står fast vid att skatt på handelsgödsel inte bör införas, eftersom den varken har en miljöstyrande effekt eller minskar användningen av handelsgödsel – det blir enbart en kostnad och en konkurrensnackdel för lantbruket. Vi står fast vid vårt förslag om ökad nedsättning av koldioxidskatten för diesel som används i jordbruket, skogsbruket och vattenbruket, se vidare i vår motion för utgiftsområde 23. Regeringen utreder möjligheterna att införa en skatt på avstånd för lastbilstransporter, en kilometerskatt. Det har talats om skattenivåer så höga som per mil, vilket vore förödande för de areella näringarna. är ett stort land i utkant och avstånden är en konkurrensnackdel för oss. tar därför kraftigt avstånd från införandet av en kilometerskatt. Punktskatter på enskilda livsmedel, såsom köttskatt och sockerskatt har aktualiserats i debatten. inskärper att vi är emot denna typ av beskattning av flera skäl. Vi tycker att det är principiellt tveksamt. Det är dessutom osäkert huruvida sådana skatter bidrar till minskad konsumtion av kött eller socker, som det finns en uppenbar risk att särskild beskattning av vissa livsmedel främst skulle slå mot svenskproducerade produkter och därmed ytterligare försämra det svenska jordbrukets och livsmedelsproduktionens konkurrenskraft. Vi anser därför att regeringen alltid ska beakta svenska företags förutsättningar för att stå konkurrenskraftiga vid införande av ekonomiska styrmedel. De EU-gemensamma regelverken för företag i primär- och livsmedelsproduktion kan anses vara ”lägstanivån” för EU:s inre marknad. Det innebär att alla mer långtgående nationella regler och krav utöver den EU-gemensamma lagstiftningen riskerar att hämma de svenska företagens konkurrenskraft. Därför måste alla nationella särkrav alltid vara väl motiverade och konkurrensbedömda. Vi anser att svenska, mer långtgående särkrav för primär- och livsmedelsproduktionen med jämna mellanrum bör prövas och vid behov förändras i förhållande till rådande marknadssituation, i syfte att tillåta större flexibilitet. Regeringens arbete för att kraven i de EU-gemensamma reglerna för primär- och livsmedelsproduktionen ska skärpas är välkommet och vi ger vårt fulla stöd till det. Svenska myndigheter har en tendens att tolka EU-regler på hårdast möjliga sätt. Det är negativt för det svenska lantbruket och livsmedelsindustrin. Till exempel kan Kemikalieinspektionens förbud mot vissa växtskyddsmedel nämnas. Förbuden har bland annat orsakat att den svenska lökodlingen och rapsodlingen är hotade. Det är negativt ur flera aspekter. Framförallt orsakar sådana beslut att produktion i försvåras, med följd att enskilda företagares investeringar förlorar i värde samt att de svenska producenterna riskerar att konkurreras ut. Dessutom leder det till att odlingssuccessionen störs, med följd att odling av andra grödor kan ta skada. Med tanke på att den svenska användningen av växtskyddsmedel generellt sett är låg, i jämförelse med konkurrentländer, bidrar Kemikalieinspektionens beslut om förbud mot olika växtskyddsmedel till att större mängder växtskyddsmedel används i andra länder, vilket i långa loppet bidrar till en försämrad miljö och står i strid med det av fastslagna generationsmålet. Vi anser att beslut om växtskyddsmedel ska fattas av istället för Kemikalieinspektionen, eftersom det ger bättre förutsättningar för en helhetsbedömning enligt intentionerna i växtskyddsförordningen. Dessutom anser vi att regeringen bör verka för att myndigheterna i större utsträckning använder sig av ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel och tar hänsyn till hur andra EU-medlemsstater förhåller sig, i syfte att skapa konkurrensneutrala förutsättningar för det svenska jordbruket. EU:s vattendirektiv tolkas i hårt, vilket bland annat innebär att fördämningar måste rivas, med följd att förutsättningarna för verksamheter nedströms kan påverkas av förändrade nivåer i vattenflödet. Det medför risker för att jordbruket ska ta skada. Vi anser att beslut om vattenverksamhet i enlighet med vattendirektivet måste vägas mot den nytta eller skada de kan ha för exempelvis jordbruket. drabbades den svenska kräftnäringen av ett dråpslag i samband med att den första listan över invasiva arter som ska bekämpas i enlighet med EU-direktiv publicerades. I listan ingår bland annat den amerikanska signalkräftan. gick snabbt ut med information, som innebär att i stort sett all yrkesmässig hantering av amerikansk signalkräfta kommer att förbjudas , vilket orsakade att många kräftodlare nu går i ovisshet över om deras investeringar har blivit värdelösa och om deras verksamhet måste läggas ner. Invasiva arter ska bekämpas på rimliga sätt, men att i ett slag slå ut en hel bransch är inte ett bra sätt att gå tillväga. Vi anser att insatser för att bekämpa invasiva arter bör utformas så att näringsidkare inte lider skada. Beträffande signalkräftan måste hänsyn också tas till historiken och bakgrunden till varför den en gång infördes här. Resultat framför åtgärd i miljö- och djurskyddet har bland världens högst ställda krav på miljö- och djurskydd. Det är något vi är stolta över och som vi ser som viktiga mervärden för det svenska lantbruket och livsmedelsproduktionen. Syftet och målet med svensk djurskyddslagstiftning bör vara att djuren ska må bra och vara hälsosamma. är risken med högt ställda regelverk att de blir rigida och inte bidrar till en ekonomiskt hållbar utveckling – de uppsatta målen eftersträvas genom åtgärder som minskar produktionen. Vi vill därför se mer resultatstyrda regler som säkerställer djurskyddet men där vägen dit kan variera. moderniserade reglerna avseende beteskravet , för att öka flexibiliteten. Vi välkomnar det, men är angelägna om att resultaten av detta följs upp. För att stärka den svenska animalieproduktionen är vi beredda att överväga andra modeller, bland annat ekonomiska incitament, för beteskravets framtida utveckling. anser att djurskyddsreglerna i större utsträckning ska vara resultatstyrda istället för åtgärdsstyrda. Dagens miljöersättningar baseras i allra största utsträckning på vilken åtgärd som utförs, snarare än det resultat som uppnås. Ur miljösynpunkt är det inte helt optimalt. Det leder ofta till att åtgärder inte genomförs, eller att ineffektiva åtgärder genomförs, med följden att nationella miljömål inte uppnås. Vi föreslår därför att miljöersättningarna till lantbruket i större utsträckning ska baseras på resultat snarare än åtgärder. Tryggare regler vid försäljning av hästar Hästnäringen är för många landsbygdsbor både en hobby och en inkomstkälla. Ett stort problem för många inom hästnäringen är att konsumentköplagen gäller vid försäljning av hästar. Det innebär att en säljare som har sålt en fullt frisk häst kan tvingas att relativt efter försäljningen köpa tillbaka samma häst i ett försämrat tillstånd. Följden av detta är att många drar sig för att sälja sin häst, vilket varken är bra för hästen, ägaren eller hästnäringens utveckling. Vi anser därför att det finns skäl för att se över konsumentköplagen för att modernisera den vid handel med hästar. Effektiva och enhetliga livsmedelskontroller har riktat tillkännagivanden om uppdrag till Statskontoret med syfte att arbeta för att i högre grad undvika förelägganden vid livsmedelskontroller samt att uppdrag borde utformas så att deras arbete också bidrar till att underlätta företagande inom livsmedelssektorn. Statskontoret inkom med sin utredning . Vi förutsätter att regeringen nu arbetar aktivt utifrån de beslut som fattat. Ansvaret för livsmedelskontrollerna ligger främst på nivå. Vanligtvis betalar livsmedelsföretaget en fast avgift för de kontroller kommunen ska göra.