ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4021835 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att avskaffa presstödet och förenkla möjligheten att driva medieföretag och tillkännager detta för regeringen. Fria och oberoende medier är en av grundstenarna i en demokrati. I har vi en mediebild som inte enbart består av tidningar, tv och radio. av olika sätt att rapportera om nyheter, granska makthavare, lyfta fram problem i samhället och lyfta fram sin åsikt om samhället har ökat markant. Dagens samhälle innehåller oändligt med möjligheter att göra sin röst hörd och nå ut till andra människor. Presstödet i var en tillfällig lösning som infördes för . Tanken var att det skulle bidra till en konkurrens och mångfald bland tidningar. Den tillfälliga lösningen var ett kortsiktigt stöd till starka tidningars konkurrenter och uppkom där planekonomi ofta ansågs lika effektivt som marknadsekonomi. Det som sedan skedde var en snedvridning av det mediala landskapet i . De tidningar som bedrev god, granskande och objektiv journalistik belönades med trogna och många läsare när konkurrerande tidningar endast sökte kopiera framgångsrika tidningars tidigare framgång. Detta ledde till en klyfta i den svenska medievärlden. På ena sidan finns de tidningar som är effektiva, innovativa och ständigt söker förbättringar. På andra sidan finns tidningar som aldrig har, eller har haft, ekonomiska incitament att utveckla sig till ett ekonomiskt oberoende, de har istället letts in i en bidragsfälla. Staten ska inte åta sig att bära tidningskoncernernas ekonomi på sina axlar. Tidningar som i denna extrema medietid inte klarar av att hitta kreativa lösningar för att överleva behöver snarare fundera över vad deras uppdrag är och varför. Presstödet snedvrider mediemarknaden, inte bara när det gäller enskilda dagstidningar, utan det snedvrider hela medieutrymmet och kan i förlängningen vara ett hinder för utvecklingen, för att inte tala om att mediernas oberoende kan ifrågasättas. Att värna om fri konkurrens bland företag handlar även om fri konkurrens bland medieföretag. Staten gör därför dagspressen en otjänst genom att dela ut presstöd. Dess oberoende kan ifrågasättas, och dessutom är det moraliskt tvivelaktigt att dela ut miljoner till tidningskoncerner som redan har kapital och gör vinster på . Det skulle vara en positiv utveckling för medier om beslutar att avveckla presstödet under exempelvis en tvåårsperiod. Att staten förhåller sig neutral i frågan om hur och vilka nyheter som ska rapporteras genom en avveckling av presstödet hindrar däremot inte att beslutar om att förenkla andra regler och förutsättningar som gör det både enklare och mer lönsamt att driva inte bara företag utan även medieföretag. Oberoende medier är grundläggande för en fungerande demokrati. Men det oberoendet kan endast uppnås när medier är ekonomiskt oberoende av staten, bara så kan de vakta väktaren, bara så kan vi få en trygg demokrati.
mot · H4021836 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att företag genom friskvårdsbidraget helt eller delvis även ska kunna bekosta enskilda medarbetares individuella anmälningsavgifter till exempelvis motionslopp och tillkännager detta för regeringen. Anställda som lever hälsosamt och tränar regelbundet presterar också bättre på jobbet. Genom motion och friskvård kan skador förhindras och riskerna för allvarliga sjukdomar begränsas. Arbetsgivare utan egen motionsanläggning har möjlighet att skattefritt erbjuda personalen ett friskvårdsbidrag. Bidraget som arbetsgivarna ger till sina anställda för att motivera till fysisk aktivitet kan subventioneras skattefritt i enlighet med regler. Det omfamnar motionsaktiviteter av enklare slag. Exempel på skattefri motion är gymnastik, styrketräning, spinning, bowling, racketsporter som bordtennis, tennis, badminton eller squash, lagsporter som volleyboll, fotboll, handboll och bandy med mera. Den anställde kan också själv betala avgiften, och mot kvitto få ersättning från arbetsgivaren för sitt utlägg. Arbetsgivaren kan ersätta en anställds utlägg vare sig det avser årskort, klippkort eller enkelbiljetter utan att skattefriheten påverkas, under förutsättning att betalningen avser förmåner som uppfyller kriterierna för skattefria motions- eller friskvårdsaktiviteter. Men finns det en grupp som går miste om friskvårdbidraget, nämligen den som inte köper gymkort, bowlar, spelar tennis etc. Den som exempelvis istället joggar, åker skidor eller cyklar kan inte nyttja friskvårdbidraget såsom regelverket ser ut . Med ett moderniserat friskvårdsbidrag kan även denna grupp omfattas. Dagens regler säger att det bara är om man som arbetsgivare anmäler ett lag till ett motionslopp som det blir avdragsgillt för arbetsgivaren och skattefritt för den anställde. Är det individuella startavgifter går det inte att nyttja friskvårdbidraget. Det gäller såväl de stora loppen som , Vätternrundan eller Lidingöloppet som lokala lopp som Springtime, Vårruset etc. Det gör att den som motionerar på egen hand – vilket det kan finns olika skäl till såsom egna preferenser, eller att det inte går att få ihop ett helt lag på arbetsplatsen – inte åtnjuter samma förmån. Mitt förslag är att även enskilda anmälningsavgifter till motionslopp bör omfattas av rätten till friskvårdsbidrag. På så sätt uppmuntras även den som motionerar på egen hand.
mot · H4021837 · 2016-10-04 00:00:00 — Översyn av företagens mervärdesbeskattning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för svenska företags hantering av mervärdesskatten och tillkännager detta för regeringen. När svenska företag gör sina inköp i respektive från ett annat EU-land skiljer sig villkoren åt gällande mervärdesbeskattningen (moms). Vid inköp i måste de svenska företagen betala 25 procents moms, pengar som företagen – efter redovisning – får tillbaka. Om motsvarande köp görs i ett annat EU-land tillkommer däremot ingen mervärdesskatt. Ordningen innebär att företag som gör sina inköp av svenska leverantörer tvingas ligga ute med momspengarna tills återbetalningen skett, vilket beroende på vald redovisningsperiod kan dröja upp . Ett exempel: En svensk musikstudio ska köpa musikutrustning för exklusive moms. Om studion handlar av en svensk musikhandlare tillkommer i mervärdesskatt, vilket innebär att musikstudion sammanlagt måste lägga ut . De tillkomna får studion tillbaka , men pengarna ska ändå läggas ut när inköpet görs. Om utrustningen istället inhandlas i behöver inte utlägg för mervärdesskatt göras. Studion betalar då endast . För exempelvis nystartade småföretag är likviditeten ofta ett problem och vid inköp från svenska företag krävs det således mer likviditet än vid köp från andra länder. Det problem som illustreras i exemplet gäller på samma sätt även i andra branscher och är således ett generellt problem för svenska företag. Reglerna som möjliggör inköp i andra länder utan att lägga ut moms har tillkommit för att underlätta handeln med andra länder. Det är i grunden positivt och en tillbakagång till gamla regler är inte önskvärd. Men de nuvarande reglerna innebär en konkurrensnackdel för svenska företag, vilket är olyckligt. En översyn av reglerna för företagens hantering av momsen är därmed befogad i syfte att etablera konkurrensneutralitet så att inte svenska företag missgynnas.
mot · H4021838 · 2016-10-04 00:00:00 — Moms för digitala medier ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheten för att verka för ett enhetligt momssystem för digitala och tryckta medier och tillkännager detta för regeringen. lever vi i ett digitaliserat samhälle; inte minst har varit i framkant gällande den digitala marknaden. Fler människor betalar räkningar via internet, handlar online och läser litteratur på nätet. Olyckligtvis har inte och följt med i denna utveckling. har e-böcker, digitala ljudböcker och tidningar på nätet en moms på medan samma böcker och tidningar i pappersform har en moms på . Anledningen till detta är gällande moms samt deras definition av varor och tjänster. Medlemsländerna har godkännande från EU att reducera moms på särskilda produkter såsom tidningar och böcker. Däremot anses inte digital media vara en produkt enligt EU:s definition utan en tjänst och beskattas därför . Denna straffbeskattning snedvrider en av de mest snabbväxande marknader. It-sektorn har en enorm tillväxtpotential och spelar en stor roll i den europeiska ekonomin. hämmar vi denna utveckling genom en straffbeskattning när vi istället borde stödja och skapa bra förutsättningar att kunna verka på den digitaliserade marknaden. Det är välkommet att EU ser över det europeiska momsregelverket, men vi måste agera mer effektivt. bör överväga att aktivt verka för att reducera moms på digitala medier, det borde vara en självklarhet att lika produkter ska ha samma beskattning. I ett modernt samhälle är det viktigt att lagstiftningen följer utvecklingen och att den är teknikneutral.
mot · H4021839 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reseavdragssystemets utformning och tillkännager detta för regeringen. Reseavdrag är ett skatteavdrag som görs för resor till och från jobbet, samt för tjänsteresor. I dess ursprungliga form skapades reseavdragssystemet för att den som bor långt från sitt arbete inte skall behöva lida ekonomiskt av det. Detta är i grunden en behjärtansvärd princip. Däremot finns flera indikationer på att avdraget inte fungerar och används som det var tänkt från början. I en rapport från analysföretaget (2012) som finansierats av framgår det att reseavdrag främst används av bilpendlare i , och . Detta ska ställas mot till exempel pendlare i inland, där kollektivtrafiken inte är lika välutbyggd som i storstäderna och avstånden väsentligt längre. Den snedvridande effekt som uppstår med denna utformning av reseavdraget är tydlig och var inte avsedd när avdraget först infördes . I flera rapporter från har det slagits fast att en stor del av de avdrag som görs inom ramen för reseavdragssystemet är felaktiga, och att bland de felaktiga siffrorna är det övervägande till resenärens fördel. Detta pekar på två saker. Dels att systemet är svåröverskådligt, dels att fusket är betydande. Utformningen av reseavdragssystemet bidrar till ökat bilåkande eftersom priset på kollektivtrafik ofta är för lågt för att nå avdragets minimigräns. Det är inte något negativt i sig att människor kör bil, men snedvridningen från kollektivtrafik till bilåkande är betydande – inte minst ur miljösynpunkt. Våra nordiska grannländer har tidigare haft ett system liknande det svenska, men har övergått till ett system som är oberoende av transportslag och enbart grundar sig på avståndet mellan hem och arbetsplats. Ett sådant system är enklare att kontrollera, och för mindre fusk, vilket leder till ett mer ansvarsfullt hushållande med skattebetalarnas pengar. Liknande modeller bör övervägas även för svensk del. I Miljömålsberedningens slutbetänkande En klimat- och luftvårdsstrategi för föreslås en förändring av reseavdragssystemet i kapitlet Strategier och styrmedel, transporter och arbetsmaskiner. Beredningens förslag lyder att reseavdragssystemet bör ses över så att dess utformning i högre grad gynnar resor med låga utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar som avdraget uppfyller sitt grundläggande syfte. I beredningens slutbetänkande slås det också fast att avdragen som görs på felaktiga grunder beräknas ge ett skattebortfall på . Det är ett reformutrymme som förslagsvis skulle kunna användas till att sänka skatterna på arbete och företagande. Med anledning av vad jag anfört ovan menar jag att regeringen bör överväga att se över reseavdragssystemets utformning, genom en utredning eller på annat lämpligt sätt.
mot · H4021841 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till en översyn av redovisningsreglerna och tillkännager detta för regeringen. Enligt anger 240 av 290 kommuner att de har brist på bostäder. var det bara hälften så många. Enligt siffror bor av befolkningen nu i en kommun där det råder bostadsbrist. Att öka byggandet ute i kommunerna är en akut fråga. I många kommuner, framför allt mindre kommuner som exempelvis och i län, innebär de nya redovisningsregler som infördes av ett försvårande av bostadsbyggandet. De nya reglerna innebär att fastigheter värderas som omsättningstillgångar istället för som tidigare anläggningstillgångar baserat på det bokförda anskaffningsvärdet. Trots att ett objekt bedöms vara affärsmässigt lönsamt innebär de nya principerna stora omedelbara nedskrivningsbehov som gör det omöjligt för många kommunala bostadsföretag att bygga bostäder. Alla stenar måste vändas på för att bostadsbyggandet ska kunna öka ute i kommuner. Därför bör det ses över huruvida redovisningsreglerna bör justeras för att underlätta för bostadsbyggande, inte minst i mindre kommuner.
mot · H4021843 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i ska betraktas som en nationell angelägenhet och därmed stödjas för fortsatt utveckling och tillkännager detta för regeringen. och är kanske starkaste varumärken. På i står Nobelprisen och deras betydelse för världen i centrum av verksamheten. Men det finns ytterligare en viktig plats som bevarar och berättar om : i . I fokuseras på som person och historien som ligger bakom Nobelprisens tillblivelse, Nobels testamente och dess intentioner. På Björkborns herrgård i , där bodde av sitt liv, är berättelsen om levande eftersom den berättas i en autentisk miljö. Här finns också laboratorium där en rad olika utvecklingsprojekt genomfördes. i – som finansieras helt utan statliga medel – är ett viktigt komplement till i eftersom museerna har olika inriktningar och delvis berättar om olika delar av liv. På detta sätt ger de en komplett och intresseväckande bild av och hans verk. Museet har redan nu turister från många delar av världen. Som sevärdhet har det dock potential att attrahera ännu fler besökare. bör ses som en nationell angelägenhet och därför bör regeringen ta ett större ansvar för en fortsatt utveckling och drift av i . Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H4021844 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetskraftsinvandringsreformen bör vårdas, vidareutvecklas och följas upp utifrån sitt grundsyfte och tillkännager detta för regeringen. Länder som är framgångsrika med att attrahera kunnig arbetskraft från världens alla hörn är vinnarna i den internationella ekonomin. Det gör också att konkurrensen om den mest eftertraktade arbetskraften ökar. I har många arbetsgivare svårt att hitta rätt kompetens. Ingenjörer är den svåraste yrkesgruppen att rekrytera, men det råder brist på utbildad arbetskraft även på andra områden. För många företag går möjligheten att få tag på rätt kompetens hand i hand med deras tillväxt. Förutsättningarna för att kunna rekrytera från andra länder måste alltså vara goda. Alliansregeringen tog tillsammans med till vara på denna insikt. Genom en omfattande reform skapades nya vägar för den allt viktigare arbetskraftsinvandringen. Det var ett betydelsefullt steg mot ett mer öppet och flexibelt system, menat att stärka förutsättningar för att möta både dagens och framtidens behov på arbetsmarknaden, och förbättra regelverket för hur arbetsgivare får gå till väga när de anställer från andra länder. Förutsättningar för att kunna rekrytera eftertraktad arbetskraft på den internationella arenan, tillsammans med ett skärpt regelverk, bygger ett för framtiden. Inte minst är arbetskraftsinvandringen viktig för att tillgodose behovet av arbetskraft inom bristyrken. Arbetskraftsinvandringsreformen bör därför vårdas och dess åtgärder följas upp. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H4021845 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att noga följa utvecklingen i arbetet med att minska hushållens skuldsättning samt följa upp införda åtgärder med att förbättra hushållens ekonomi och tillkännager detta för regeringen. har vi i haft en tydlig trend där hushållens skulder ökat mer än inkomsterna. Skuldkvoten ligger på en mycket hög nivå och är bland den högsta i EU. Detta faktum har påpekats av flera oberoende experter och även av . Det är oroväckande att hushållen fortsätter öka sin skuldsättning trots den allvarliga ekonomiska oro som präglat . Det finns bedömare som varnar för att skuldsättningen bland hushållen börjar närma sig smärtgränsen. Dagens situation med historiskt låga räntor och låntagare som överbelånar sig riskerar att leda till allvarliga problem . Om bostadspriserna sjunker kan hushållens belåningsgrad hamna på eller . Skuldsättningen gör framför allt hushållen sårbara om räntorna, som varit ovanligt låga, börjar stiga. Förutom stigande kostnader för boräntor utsätts skuldsatta hushåll även för risker om priserna på bostadsmarknaden faller eller om arbetslösheten ökar. Det är framför allt hushåll med lägre inkomster som skulle drabbas av ovannämnda scenarion. För familjer som fastnat i en skuldfälla kan oväntade förändringar i ekonomin innebära hårda slag mot hushållsekonomin. I värsta tänkbara scenariot kan en ohållbar skuldsättning innebära att man tvingas lämna sitt hus. Alliansregeringen vidtog åtgärder för att stärka robustheten i bank- och hushållssektorn, bland annat genom att ett kapitaltäckningskrav införts i banksektorn. har också infört råd om ett lånetak vid bostadsköp, vilket lett till att de riktigt höga belåningsgraderna minskat. Regeringen har, med stöd av de fyra allianspartierna och V, infört krav på amortering på bolån. Amorteringskravet trädde i kraft . Tanken är att lagändringen ska motverka att bolånetagare kan låna sig in i skuldfällor. Det är ett steg i rätt riktning. Åtgärder för att minska hushållens risker för höga skulder välkomnas, men det behövs fler insatser för att hushållens skuldökningstakt ska minska. Sänkta trösklar till jobb för de som har det svårast att ta sig ut på arbetsmarknaden hör till de viktigaste. Det är viktigt att regeringen nogsamt följer utvecklingen gällande hushållens skuldsättning, och utvärderar vilka effekter lånetak och amorteringskrav leder till. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H4021846 · 2016-10-04 00:00:00 — Småföretag och offentliga upphandlingar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur småföretag bättre kan ges möjlighet att konkurrera om offentliga upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. De allra flesta nya jobb skapas i småföretag. Att småföretag ges rätt förutsättningar att fortsätta verka och om möjligt växa sig större är därför av största vikt. Många lokala småföretag upplever dock att de missgynnas i samband med offentliga upphandlingar, där omfattning och höjda kvalifikationskrav för att få delta gör att småföretag ofta inte kan lägga anbud. Kontinuerligt höjda kvalifikationskrav ökar risken för att småföretag slås ut, vilket medför sämre konkurrens vid nästa upphandlingstillfälle. Konkurrensen är viktig och en offentlig aktör bör alltid ha en sund marknad i åtanke. I bör alla som kan och vill ha möjlighet att delta i offentliga upphandlingar. Att hushålla med skattebetalarnas pengar kombinerat med kvalitet bör vara offentlig sektors högsta prioritet. En mångfald av leverantörer som vill vara med och lämna anbud kan säkerställa detta. Därför bör ses över hur småföretags möjligheter att konkurrera vid offentliga upphandlingar kan förbättras.
mot · H4021847 · 2016-10-04 00:00:00 — Översyn av allemansrättens regler ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till en översyn av allemansrättens regler om ockupation av mark, ersättning vid markskador och kommersiell verksamhet utan avtal och tillkännager detta för regeringen. Allemansrätten är unik för och något vi bör värna. Det är en fantastisk möjlighet som vi ska vara rädda om och som också lockar utländska turister till den svenska landsbygden. I kan vi vandra i skog och mark, plocka bär och svamp eller övernatta någon enstaka natt ute i naturen – utan tillstånd från markägaren ifråga. Men det förutsätter att man respekterar att det är en tillfällig vistelse och att man inte lämnar efter sig skador, vilket alltför ofta sker. Dessvärre har frågan om allemansrätten aktualiserats av mer negativa anledningar, nämligen genom att privatpersoner eller näringsidkare nyttjar andra människors mark för kommersiell verksamhet, utan tillstånd från markägaren. Det bör inte vara acceptabelt att företag organiserar storskalig bärplockning utan avtal eller att privatpersoner slår läger på annans mark och sedan skräpar ner, bryter mot allemansrätten och ockuperar platsen. är det svårt och tar tid för en markägare att få myndigheterna att agera om människor slagit läger på ens mark , och det är dessutom kostsamt. Inte heller kan en markägare göra mycket om oseriösa företag bussar in människor på hans eller hennes mark för att plocka bär i stor skala eller få till ersättning för de skador som detta sedan medför på marken. Här måste förändringar till. Det vore välkommet med en översyn vad gäller förenklade regler för avhysning av människor som olagligen ockuperar andras mark så att polisen kan agera snabbt. Regelverket kring ersättning för de skador som storskalig bärplockning eller olovliga läger medför för markägaren bör också ses över. Vid omfattande kommersiell verksamhet skulle exempelvis kunna kräva att avtal ska finnas mellan företaget och markägaren. Det ska dock kommas ihåg att det finns turistföretag som anordnar natur- och äventyrsupplevelser som har avtal med markägarna i fråga där även frågor om eventuell ersättning ingår. Denna typ av landsbygdsturism är en tillgång dels för ökande turismintäkter i , dels för att den tar hänsyn till naturen. Men det måste finnas en rimlig balans mellan allemansrätten och markägarnas intressen, annars riskerar vi att allemansrätten försvinner på grund av att ett fåtal olagligen utnyttjar den. Det vore önskvärt med en översyn av reglerna för enklare avhysning av människor som ockuperar annans mark, en översyn vad gäller möjlighet till eventuell ersättning vid uppkomna skador i naturen samt eftersträvansvärt med en begränsning av kommersiell verksamhet utan avtal med markägaren. Regeringen har aviserat att man tillsätter en utredare som ska se över om det kan bli enklare för markägare att hindra och köra bort otillåtna läger och bosättningar, vilket är välkommet. Möjligheten till en översyn av vad som vidare anförs i motionen vore därmed välkommen för att värna allemansrätten.
mot · H4021848 · 2016-10-04 00:00:00 — Preskriptionstiden för skulder som avser obetalt underhåll ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ändra preskriptionstiden för skulder till staten för obetalt underhåll för barn och tillkännager detta för regeringen. När ett barn endast bor hos den ena föräldern ska den andra föräldern betala underhållsbidrag. Pengarna betalas och föräldrarna har möjligheten att själva komma överens om summan utifrån barnets behov och den egna inkomsten. Om den förälder som ska betala underhåll av någon anledning inte gör det går staten in och betalar underhållsstöd på och barn. Pengarna som staten betalar ut blir till en skuld som den underhållsskyldige föräldern blir skyldig och som har en preskriptionstid . Enligt siffror från Kronofogden uppgår den samlade skulden för uteblivet underhållsstöd 2016 till . Skulden preskriberas , vilket innebär att skattebetalarna får betala de underhållsskyldiga föräldrarnas skulder. För att kunna använda skattepengar till saker som de är bättre lämpade för, exempelvis skola och omsorg, bör därför möjligheten att förlänga preskriptionstiden på skulder till staten för obetalt underhåll för barn ses över. Boriana (M)