ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4023078 · 2016-10-05 00:00:00 — Men det bygger på att alla skolor, oavsett huvudman, står upp och följer den skollag och värdegrund som riksdag har beslutat om. är därför kritiska till den tolkning av skollagen som Skolinspektionen gör, vilket ger klartecken till att permanent dela upp flickor och pojkar i exempelvis idrottsundervisningen. Jämställdhet i skolan är en förutsättning för att alla barn ska kunna komma till sin rätt, oavsett kön. vill därför se över och skärpa skollagen så att det inte råder några som helst tvivel om att huvudregeln i den svenska skolan är att undervisningen inte ska vara könsuppdelad. Detta utesluter dock inte att det även i fortsättningen ska finnas möjlighet för skolor att göra tillfälliga och pedagogiskt motiverade gruppindelningar av eleverna. står bakom en modern idrottspolitik som alltid tar sin utgångspunkt i att ge alla barn och ungdomar samma möjligheter till idrottsutövande. Forskning visar på en betydande snedfördelning av ekonomisk tilldelning kopplat till kön. Regeringen bör därför initiera en utredning som belyser hur ekonomiska medel fördelas kopplat till kön och komma med förslag för att stärka jämställdheten inom svensk idrott. Boriana (M)
mot · H4023081 · 2016-10-05 00:00:00 — Ömsesidigt erkännande av jägarexamen i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ömsesidigt erkänna jägarexamen i och tillkännager detta för regeringen. I globaliseringens spår ser vi hur landsgränser allt mer suddas ut. Människor rör sig mer över gränser och bosätter sig i olika länder olika delar av sitt liv. Att flytta mellan nordiska länder är därför naturligt, speciellt som de kulturella och språkliga barriärerna är mindre. Det finns dock fortfarande en hel del regelkrångel kvar att montera ned och även om det gjorts en hel del finns det båda stora och små frågor kvar att lösa. De nordiska länderna är relativt lika när det gäller jaktkultur och även kring vad det finns för olika typer av vilt och biotoper tillhands. Både jakt- och teoriproven för jägarexamen är också liknande. Skillnaderna inom torde vara större än skillnaderna länderna emellan. Det är därför förvånande att det inte finns ett ömsesidigt erkännande av jägarexamen. Det är dock tillåtet att inneha jaktvapen i utan jägarexamen, om den sökande haft tillstånd till det i hemlandet. Så det handlar inte om kontrollen över vilka som får inneha vapen. finns det möjlighet att få undantag om du som jägare ska vistas i , runt , men ska du vara här längre behöver du avlägga en jägarexamen på nytt. Självklart kan det finnas jaktregler som skiljer sig åt, men utforma då möjligtvis ett kompletterande test för nordiska medborgare istället för att ställa kravet att genomgå hela utbildningen en gång till. är de särskiljande reglerna gissningsvis inte större än vad som särskiljer trafikregler i olika länder. Trots det är det möjligt att med svenskt körkort framföra en bil i en mängd olika länder, till och med där det är vänstertrafik. Det är därför rimligt att införa ett ömsesidigt erkännande av jägarexamen mellan de nordiska länderna. Det skulle underlätta ett utökat utbyte av jaktintresserade över gränserna, minska onödig byråkrati och frigöra tid för ansvariga myndigheter att fokusera på betydligt viktigare frågor.
mot · H4023083 · 2016-10-05 00:00:00 — Förtydligande av Sieps uppdrag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra Sieps uppdrag och tillkännager detta för regeringen. presenterades utredningen ”EU på hemmaplan” (SOU 2016:10) som bland annat innehåller förslag på hur man ska förstärka diskussionen om europa- och EU-frågor på hemmaplan i . Utredaren pekar på vikten av att information och kunskap sprids över hela landet men pekar också på att så inte sker . Det är olyckligt då EU påverkar hela . EU-politiken och demokratibygget får inte bli en angelägenhet enbart för . Utredningens resultat kan tolkas som att det är en alldeles för begränsad aktivitet från de statliga institutionerna att verka för att föra ut relevant information och kunskap över hela landet. Sieps (för europapolitiska studier) är en statlig myndighet med uppdrag att ta fram forskningsbaserade analyser i europapolitiska frågor. Målgruppen är i första hand svenska beslutsfattare på olika nivåer. Arbetet sker i samarbete med svenska och internationella forskare. En snabb genomgång av de seminarier och aktiviteter, drygt 200, som Sieps redovisar på sin hemsida, visar att alla genomförts i undantaget någon aktivitet i . Regeringen bör i förordningen med instruktion till Sieps tydliggöra att myndigheten har ett uppdrag att bidra till fördjupad diskussion i samhället i de EU-relaterade frågor som berörs i Sieps publikationer. Denna diskussion måste föras över hela landet, där de lokala beslutsfattarna finns. Rimligt vore att Sieps åläggs att genomföra flertalet av deras seminarier och aktiviteter utanför . Sieps bör också i sin verksamhet mer söka samarbete med olika lokala och regionala samarbetspartners, inom exempelvis det civila samhället. För att också bli mer tillgänglig och tydlig i sin kommunikation bör Sieps dessutom producera huvuddelen av sitt material på lättläst för att nå fler. Per Lodenius (C)
mot · H4023085 · 2016-10-05 00:00:00 — Minskad administration för företagare ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ge svenska myndigheter i uppdrag att i tolkning av regelverk säkerställa att svensk konkurrenskraft inte drabbas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda behovet av ytterligare åtgärder för att säkerställa att olika regelverk harmoniseras och tillkännager detta för regeringen. har ändrat sin tolkning av bokföringslagen vad gäller arkivering av papperskopior av kvitton. Det finns en osäkerhet kring arkivering av material och hur bokföringslagen skall tolkas. Olika lagstiftningar styr olika områden. Dessutom är det mycket tveksamt om lagstiftningen och tolkningarna hänger med i den digitala utvecklingen, eller så sker dubbelarbete så länge det inte klargörs. Detta blir mycket kostsamt för inte minst mindre företag, där arkiveringen tar resurser från tillväxt och utveckling. Därför måste tolkningarna och eventuellt lagstiftningen tydliggöras för att bättre och snabbare bli en del av den digitala utvecklingen. Företagens krav på att uppfylla bokföringslagens krav på överskådlighet, åtkomlighet och ordnat skick kräver både tydlighet och enkelhet i en digitaliserad värld – inte dubbelarbete. För visst är det både krångligt och kostsamt om den som t ex innehar ett företagskort och har utlägg anses ha fått kvitton i pappersform som således ska arkiveras så, inte elektroniskt. Det gör att man i i en hel del fall, till skillnad från i andra EU-länder, dels ska fota och lägga in utgifter i ett elektroniskt system, dels ska häfta fast papperskopior, stämma av dem mot fakturor o s v. I andra länder räcker det att de fotar kvitton som de sedan kan kasta. För småföretag är det rimligen värre, då de skall arkivera alla kvitton i fysisk form och dessutom bygga upp ett digitalt arkiv. Det är dags att göra detta tydligt.
mot · H4023086 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omgående se över namnen på de valkretsar som efter regionaliseringsförsöksverksamheten tagits bort av byråkratiska skäl, för att kunna återgå till ursprungsnamnen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se till att inför valet låta respektive valkrets få sitt ursprungsnamn tillbaka, och detta tillkännager för regeringen. Försöksverksamheten med regionalisering av t ex och har gett län med flera stora valkretsar. Detta har gjort det besvärligt för väljarna som inte längre känns vid sin valkrets utan fortfarande identifierar sig med ursprungsnamnen. Detta kan nu lätt åtgärdas genom att ger regeringen i uppdrag att justera valkretsarnas namn till de ursprungliga som invånarna har stor kännedom om. Vad gäller eventuellt nya län och valkretsar framöver behöver ju misstaget inte ske igen. borde ta historien i beaktning och kulturen tillvara. läns Östra bör återgå till att heta , läns Södra bör återgå till att heta etc. i (C)
mot · H4023087 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en lagändring när det gäller krav på tillstånd vid användning av övervakningskameror för viltövervakning men också i syfte att motverka skadegörelse, olyckor och stölder vid tillfälliga arbetsplatser, och detta tillkännager för regeringen. Stora problem med skadegörelse, förluster och stölder finns för många entreprenörer, lantbrukare och skogsmaskinföretagare. Problemen med stölder och skadegörelse innefattar såväl bränsle som maskiner och delar från maskiner. Ett sätt att minimera dessa problem och minska skadegörelsen och stölderna kan var att tillåta användning av övervakningskameror på aktuella arbetsplatser. Arbetsplatserna är för dessa yrkesgrupper väldigt många och skiftar från dag till dag. Stilleståndskostnader är en betydande kostnad för lantbrukaren eller entreprenören, ibland beroende på att man som på skogssidan arbetar i huggarlag med flera maskiner inom ett arbetsområde. Om en av maskinerna blir obrukbar eller stulen så står hela arbetslaget stilla. Vildsvinens utbredning och till följd därav skador orsakade av vildsvin ökar i vårt land. Vi eftersträvar därför en effektiviserad jakt på vildsvin i syfte att minska de olägenheter som en växande vildsvinsstam medför. I syfte att öka jägarens kunskap om viltet finns tillgång till så kallade viltövervakningskameror. Det har blivit vanligt att jägare och markägare skaffar sig viltövervakningskameror. Dessa kameror används bland annat vid s.k. åtelplatser, där foder i syfte att locka till sig vildsvinen läggs ut. Syftet med dessa kameror är att ge både jägare och markägare kunskap om vildsvinens dygnsrytm och vilka individer som besöker platsen, så att de kan bedriva en korrekt och förvaltande avskjutning. Detta sker alltså i syfte att möjliggöra en effektiv jakt på vildsvin i vårt land. Det finns ytterligare aspekter som gäller annan viltövervakning. I mårdhundsprojektet, och andra projekt relaterade till invasiva arter, används ofta viltkameror. Här måste det införas regler så att det går att använda kameror i syfte att upptäcka invasiva arter. Vi har även rovdjursstammar som sprider sig söderut, och det är problem med inventering när snötäcket är dåligt. Även här behövs en översyn och lagändring för att kunna inventera de stora rovdjuren. Självklart måste allmänheten upplysas genom utmärkning att maskinen/området övervakas med kameror på samma sätt som sådana upplysningar finns på t.ex. en bensinmack. Gällande lagstiftning för användande av kameror på det sätt som beskrivs ovan ställer krav på tillstånd för kameraövervakning på allmän plats. Bestämmelsen avseende kameraövervakning på allmän plats har till syfte att minimera intrånget i vår personliga integritet. De ovan beskrivna exemplen tydliggör att det finns ett stort behov av en lagändring vad gäller användande av övervakningskameror.
mot · H4023088 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en översyn av lagstiftningen om trafikskadat vilt och tillkännager detta för regeringen. Skyldighet att anmäla trafikskadat vilt regleras av jaktlagen och jaktförordningen. Dessa lagar stipulerar bland annat vilka djur som vid trafikolycka ska anmälas och på vilket sätt detta ska ske. Av jaktförordningens 40 paragraf framgår att djur av arterna björn, järv, älg, hjort, rådjur, utter, vildsvin, mufflonfår eller örn som varit inblandade i en trafikolycka ska anmälas till polisen. Detta förfarande medger bland annat att eftersök efter skadat vilt kan inledas. Lidandet för skadat vilt av andra arter är lika stort som för de ovan uppräknade. Det kan ifrågasättas varför inte också andra arter omfattas av bestämmelser som kan leda till att nödvändigt eftersök av skadat vilt genomförs. Vi hemställer därför om att regeringen låter utreda de nämnda bestämmelserna och gör en översyn av lagstiftningen i detta avseende.
mot · H4023091 · 2016-10-05 00:00:00 — Reducerad alkoholskatt för småbryggerier ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av alkoholskattenivån för öl tillverkad av bryggerier med liten tillverkningsvolym och tillkännager detta för regeringen. Återkommande höjs den inhemska alkoholskatten för öl. Syftet är självklart gott, att minska alkoholens skadeverkningar. Dock finns det en risk att man bortser från effekten för den snabbt växande skaran av småbryggerier som ses dyka upp över hela landet. De allra flesta av dessa drivs av eldsjälar som sliter med oavlönat kvälls- och helgarbete som en del i att få ekonomin att gå ihop. Att belasta dessa de minsta och nystartade bryggeriföretagen med en generellt höjd alkoholskatt kan komma att kväva dem. Dessa småbryggerier verkar normalt sett på sin lokala marknad men drabbas till fullo av den generella skattehöjningen, detta till skillnad från deras kollegor, landets fåtal stora bryggerier. Dessa, de största, stora delar av sin produktion till norra där ölen säljs, för privat återimport till , helt befriad från svensk alkoholskatt. Om syftet med att återkommande och generellt höja den svenska alkoholskatten för öl är att minska alkoholens skadeverkningar kan vi konstatera att vi missar målet. Inom ramen för vårt EU-medlemskap finns det dock en lösning: EU-direktivet som påbjuder reducerad alkoholskatt för bryggerier med liten tillverkningsvolym. Denna regel tillämpas redan av 20 av medlemsländerna i EU men inte i och i norr respektive vinproducenterna i söder. Ett effektivare sätt att sända en signal för minskad alkoholkonsumtion vore att sänka alkoholskatten för de små och lokala bryggerierna med begränsad produktion i stället för att generellt höja alkoholskatten för alla bryggerier, detta därför att de små bryggerierna generellt sett står för ett förhållningssätt till alkohol med fokus på minskad kvantitet till förmån för kvalitet.
mot · H4023093 · 2016-10-05 00:00:00 — Förenkling av licenshantering vid vapenaffär ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheten att införa ägarbyte när det gäller vapen där vapenlicensen förs över från det gamla till det nya vapnet vid vapenaffär förutsatt att man vid inbytet byter in ett vapen av samma klass som man själv äger och redan har licens för, och detta tillkännager för regeringen. I stora delar av är kön för erhållande av vapenlicenser lång. För många jägare resulterar detta i att man behåller sitt gamla vapen i väntan på sitt nya för att inte riskera att stå utan vapen mitt i jaktsäsongen. För vapenbutiker som säljer vapen kan detta betyda att man behöver ligga ute med mycket pengar tills licensansökan blivit behandlad och vapnet utlämnat samt betalt av köparen. Stora lager i handelsledet kan även innebära större risker för vapenstölder och likviditetsproblem för företagen. En möjlig lösning för att i någon mån komma till rätta med köproblemen för såväl handeln som enskilda vapeninnehavare är att införa ägarbyte som vid en bilaffär. Det vill säga: under förutsättning att inbytet sker med ett vapen av samma klass, görs endast en vapennummer- och beteckningsförändring i licensen. Ägarbytet är klart och hanteringstiden minimal, och därmed är också många problem ur världen. Detta skulle dessutom leda till kortare köer och förhoppningsvis mindre arbete för polisen. Köparen av ett vapen kanske också motiveras att byta in sitt gamla vapen, med moroten att få hem sitt nya vapen fortare. Detta kan i sin tur leda till att det finns färre vapen ute i vapenskåpen, då man antagligen inte har lika lätt för att ”samla på sig” vapen.
mot · H4023095 · 2016-10-05 00:00:00 — En hållbar turist- och besöksnäring i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av konkurrenskraften inom turistnäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en genomlysning av besöksnäringens infrastruktur och transportbehov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det lättare för företagare att anställa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning gällande besöksnäringens behov inför en kommande turismproposition och tillkännager detta för regeringen. Landsbygderna är rika på naturresurser och på kunniga och företagsamma människor. Goda boendemiljöer och natur- och kulturvärden uppskattas både av svenskar och av besökare från andra länder. Genom att det engagemang och den utvecklingskraft som finns på landsbygderna tillvaratas skapas förutsättningar för tillväxt i hela . arbetar för en utveckling av hållbara städer som vi ser landsbygdernas möjligheter. Turism- och besöksföretag skapar arbetstillfällen och gör det möjligt för människor att leva och verka i hela landet. Besöksnäringen är viktig för en hållbar tillväxt i hela landet. 2004 presenterades en svensk turismproposition, men mycket har hänt och utredningen behöver uppdateras för att tillgodose näringens nutida behov. För att svensk besöksnäring ska vara långsiktigt konkurrenskraftig behövs en ny översyn av konkurrenskraften inom besöksnäringen. Besöksnäringen är en sysselsättningsmotor och skapar jobb över hela landet. Näringen kan bland annat sysselsätta nya svenskar, ungdomar och personer som saknar högre utbildning. Därför är det viktigt att identifiera och presentera incitament så att företag kan växa och anställa fler. Eftersom många av besöksnäringens företag är små eller medelstora är det viktigt att ge dem rätt förutsättningar att anställa. har redan föreslagit satsningen ingångsavdrag. Satsningen innebär att arbetsgivaravgiften slopas under de två första årens arbete. På så sätt kan fler komma in på arbetsmarknaden och få ett jobb –framförallt unga och de många nyanlända flyktingar som är arbetslösa. Att anställa en person är kostsamt för ett litet företag och ofta ett hinder för att anställa. satsning på ingångsavdrag innebär att små och medelstora företag lättare kan anställa fler personer som fler jobb skapas, utanförskap minskar och integrationen ökar. Men mer kan göras och därför vill vi se en utredning som identifierar och presenterar incitament som förenklar för företag att växa och anställa inom turist- och besöksnäringen. Besöksnäringens utveckling är beroende av att besökare kan ta sig till och från platser på ett effektivt sätt. Därför måste det finnas en god infrastruktur som skapar tillgång till transporter, transportförsörjning och fungerande transportmedel som flyg, tåg, buss och båt. För att tillgodose en god infrastruktur vill att får i uppdrag att i samarbete med besöksnäringen undersöka förslag till relevanta infrastruktur- och transportsatsningar som matchar besöksnäringens behov.
mot · H4023097 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en angränsande zon utanför svenskt sjöterritorium och tillkännager detta för regeringen. Utrikesminister uttalade följande som svar på en skriftlig fråga gällande angränsande zon : I en angränsande zon kan kuststaten utöva nödvändig kontroll av exempelvis ingående fartyg för att i preventivt syfte och på ett mer effektivt sätt förhindra överträdelser mot kuststatens lagar och förordningar vad avser invandring, skatter, tullar och hälsovård. Vidare kan kuststaten förfölja och ingripa mot utgående fartyg vid misstanke om att brott skett inom kuststatens territorium eller territorialhav mot sådana lagar och förordningar. Detta är frågor som har bäring på flera viktiga områden och som berör vår geografiska närhet såsom miljö-, utrikes- och säkerhetspolitik, kampen mot terrorism och gränsöverskridande brottslighet. har inte i enlighet med inrättat någon angränsande zon. Regeringen gav emellertid uttryck för att frågan om inrättande av en angränsande zon bör bli föremål för utredning (prop. 1995/96:140 s. 159 f.). Frågan om tillsättandet av en sådan utredning bereddes . tillsattes en utredning i frågan. Utredningen, som tog sig namnet , föreslog att en angränsande zon skulle inrättas runt landets kuster med en största bredd om utanför territorialhavet. Utredningens förslag har sedan remissbehandlats. Vid en interpellationsdebatt hävdade vår nuvarande utrikesminister att en proposition om inrättande av en angränsande zon skulle läggas så snart som lagstiftningsprocessens olika steg medgav det. Då någon proposition i ämnet inte återfanns i propositionsförteckningen för /16 ställde undertecknad en skriftlig fråga om när en sådan kunde väntas. Utrikesministern lämnade följande svar: har frågat mig om jag fortfarande avser att verka för att en proposition angående inrättande av en svensk angränsande zon läggs fram för så skyndsamt som lagstiftningsprocessens olika steg medger. Lagstiftningsprocessen pågår och mitt svar till är detsamma som : proposition till kommer att lämnas så skyndsamt som lagstiftningsprocessens olika steg medger. betänkande, Gränser i havet (SOU 2015:10), har varit ute på remiss till . Något enstaka remissvar saknas fortfarande. Den planerade propositionen avses – utöver förslag om inrättande av en svensk angränsande zon – även omfatta betänkandets förslag till ny lagstiftning om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner. Det är ett omfattande material som bereds i . Regeringen kan ännu inte bedöma om någon proposition kommer att hinna läggas fram för att behandlas under innevarande riksdagsår. Därför fanns inte någon proposition i ämnet med i den förteckning över planerade propositioner och skrivelser som lämnades till . Inte heller i propositionsförteckningen för /17 återfinns någon proposition om inrättande av en angränsande zon. Sedan frågan om inrättande av en angränsande zon började övervägas 1995 har de säkerhetspolitiska spänningarna runt tilltagit. Det ligger i sakens natur att det i så liten utsträckning som möjligt ska finnas okontrollerade havsområden där statlig tillsyn saknas.