mot · H4023384 · 2016-10-05 00:00:00 — Minst betydelse har det svenska medborgarskapet för invandrare som har levt i och som inte har fått något medborgarskap. Enligt en rapport från Timbro, ”Vem ska få bli svensk medborgare?”, är det empiriskt belagt att medborgarskapet har låg status i . Ett konkret uttryck för detta är en minskande vilja hos invandrare att ansöka om svenskt medborgarskap. Antalet invånare i utan svenskt medborgarskap har ökat och enligt rapporten saknade av de utrikes födda i svenskt medborgarskap. Den största gruppen bland icke-medborgarna kommer från , , , och . Invandrare från närliggande länder dröjer längst med att skaffa sig svenskt medborgarskap. som invandrare från och naturaliseras efter hade nordiska medborgare väntat . I Timbrorapporten konstateras också att det är jämförelsevis enkelt att bli svensk medborgare men att det trots detta är många som avstår från att ansöka om det. Det är dags att uppvärdera medborgarskapets betydelse. Det är önskvärt att de som vill och kommer att leva i också har ett svenskt medborgarskap. Medborgarskapet ska ses som ett mål, inte ett medel. Vi tycker att de krav som ställs för att erhålla medborgarskap är bra men vi vill komplettera dessa med att den som söker medborgarskap ska ha genomgått undervisning i samhällsorientering. För dem som inte deltagit i denna undervisning tidigare ska det erbjudas möjlighet att göra det i samband med ansökan. Ordentlig kunskap om det svenska samhället är en viktig nyckel för att på ett aktivt sätt kunna utöva sina medborgerliga rättigheter och skyldigheter. Liknande krav i olika varianter är mycket vanliga i andra jämförbara länder. införde krav på att de som söker medborgarskap ska ha fått ett antal undervisningstimmar i exempelvis samhällskunskap. För att tydliggöra medborgarskapets betydelse vill vi att alla kommuner ska arrangera offentliga medborgarskapsceremonier för att välkomna nya medborgare. Alla som blir medborgare eller myndiga bör också få en medborgarbok där de rättigheter och skyldigheter som följer av medborgarskapet förmedlas. Barn som föds i Ett barn som föds i till föräldrar med utländska medborgarskap ”ärver” sina föräldrars medborgarskap, enligt den så kallade härstamningsprincipen. Först kan föräldrarna söka svenskt medborgarskap för barnets del, givet att barnet har permanent uppehållstillstånd. anser att barn som föds i ska räknas som svenskar och genom anmälan från föräldrarna få svenskt medborgarskap. Kravet bör vara att båda föräldrarna är överens om det och att minst en av föräldrarna har permanent uppehållstillstånd. Statslösas barn ska vid födelsen få svenskt medborgarskap automatiskt om en av föräldrarna har permanent uppehållstillstånd. I annat fall skulle ett barn som växer upp i i praktiken kunna utvisas om dennes föräldrar utvisas, trots att barnet har levt här i hela sitt liv. Det vore inte rimligt. Återkalla medborgarskap som erhållits genom mutor eller bestickning När det är uppenbart att en person fått svenskt medborgarskap genom mutor eller bestickning bör det, genom en grundlagsändring, vara möjligt för domstol att återkalla medborgarskapet. På så sätt markeras medborgarskapets vikt och att man inte kan tillförskansa sig det svenska medborgarskapet på olaglig väg. Ett liknande förslag presenterades av en utredning (”Omprövning av medborgarskap” SOU 2006:2) med anledning av ett antal uppmärksammade fall av mutor som inträffat . Trots de stora utmaningar vi nu ser, levererar regeringen få svar. behöver en politik för fler jobb, fler bostäder och bättre skola. Regeringens politik verkar i motsatt riktning. Den företagarfientliga politik som regeringen driver riskerar minska antalet jobbtillfällen för de nyanlända. Och inom arbetsmarknadspolitiken finns mycket övrigt att önska, då regeringen förlitar sig till en gammaldags struktur kring arbetsmarknadsåtgärder i offentlig sektor, såsom statliga beredskapsjobb, traineejobb och extratjänster. Dessutom ser man inte behovet av att reformera och förnya arbetsförmedlingsverktyget. Här behövs en ökad flexibilitet och utmaningarna är många för att få Arbetsförmedlingen att fungera i en modern tid. De som drabbas hårdast är de nyanlända som riskerar att fastna i ett långvarigt socialt och ekonomiskt utanförskap. En integrationspolitik som inte fungerar undergräver migrationspolitikens legitimitet. Av dessa skäl krävs nu politiska förslag som gör det möjligt för fler nyanlända att få arbete, som förbättrar situationen på bostadsmarknaden, som gör mottagandet bättre och som långsiktigt gör integrationspolitiken effektivare. Det behövs fler enkla jobb, vilket kan förverkligas genom introduktionsanställningar. Aktivitetsnivån under asylprocessen behöver höjas och inkludera kvalificera språkundervisning. anvisas kommuner nyanlända och har att hantera uppgiften att finna bostäder åt ett bestämt antal människor . Uppgiften är förenad med kraftiga svårigheter för kommunerna och lösningarna varierar. Kommuner köper bostadsrätter, bygger om äldreboenden eller ställer upp villavagnar på campingar. För att stärka kommunernas kapacitet att motta de nyanlända på ett hållbart sätt föreslår under utgiftsområde 14 att schablonersättningen justeras och att en prestationsbaserad del för de kommuner som mottar flest införs. välkomnar det stora engagemang som finns i civilsamhället, bland olika organisationer, kyrkor och enskilda som gör ett fantastiskt arbete som flyktingguider eller med familjekontakter för att ge stöd till nyanlända. De kan bidra till en snabbare etablering och integration genom ex språkträning, simundervisning, läxläsning och mycket annat. Utöver civilsamhällets insatser behövs dock ett samlat grepp där människor redan i asylansökningsfasen kan börja läsa svenska inom sfi och strukturerat genomgå samhällsorientering. trädde lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare i kraft. Uppdraget var att fokusera på arbetslinjen för nyanlända. Etableringsuppdraget utförs av Arbetsförmedlingen och ges till nyanlända som fått uppehållstillstånd. Syftet är att hjälpa människor in på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Som deltagare i etableringsuppdraget har man rätt till etableringsersättning. Det går dock att konstatera att för de flesta leder etableringsinsatsen inte till jobb. efter att etableringsplanen avslutats har lyckats få ett arbete utan stöd. Arbetsgivarnas förtroende för Arbetsförmedlingen är i botten, och enligt den årliga enkät som gör med sina medlemsföretag använder Arbetsförmedlingen som rekryteringsväg. Var femte företag uppger att det är mycket missnöjt med Arbetsförmedlingen som rekryteringsväg. 2016 uppgår Arbetsförmedlingens anslag och andra tillgängliga medel till 78 miljarder. Etableringsuppdraget är viktigt, uppdraget måste följas upp och förbättras kontinuerligt. har vi en arbetsförmedling som får motta mycket kritik. Det finns uppenbarligen behov av alternativa förmedlingar som med ökad flexibilitet och förmåga kan anpassa uppdraget efter personen. Vi kristdemokrater tror inte att alla människor passar in i en och samma mall. Därför krävs ett ökat utbud och en reformering av systemet med arbetsförmedlingsuppdraget. linje är också att fler insatser kan utföras tidigare än under etableringsuppdraget En stor del av Arbetsförmedlingens verktygslåda behöver förändras vilket vi utvecklar i motionen för utgiftsområde 14. har länge hävdat detta behov och anser att den utredning som påbörjades av alliansregeringen i syfte att se över alternativa former för arbetsförmedlingsuppdraget bör återupptas. Särskilt i syfte att få fram fler aktörer som kan möta behovet hos den stora grupp nyanlända som kommer till vårt land. Det är viktigt att fortsatt ha arbetslinjen i fokus när det gäller etableringen av nyanlända. Regeringen måste lägga väsentligt större fokus på en näringslivspolitik som stödjer att nya arbeten kommer fram. Etableringsersättning betalas ut till personer som har en etableringsplan, en etableringsplan ska omfatta högst 24 månader. som personen medverkar till upprättande av en etableringsplan är etableringsersättningen per dag, . När etableringsplanen gäller och aktiviteter pågår motsvarande heltid uppgår ersättningen till per dag, . Etableringsersättningen är inte skattepliktig. Etableringsersättningen skall täcka personens verkliga kostnader för att undvika att kommunen behöver komplettera med ekonomiskt bistånd. förslag innebär att etableringsersättningen sänks med per dag. Det innebär en minskning vid upprättande av etableringsplan och vid deltagande i etableringsplan. Bostadsersättningen och etable-ringstillägget antas vara oförändrade. En minskning med etableringsersättningen med per dag minskar kostnaderna för etableringsersättningen med 500––2020. Kommuner som tar emot flyktingar med uppehållstillstånd mottar en schablonersättning som ska täcka kostnader som associeras med den nyanlände. Exempel på kostnader kan handla om sfi-undervisning, boende, merkostnader för skola och förskola eller tolkning. vill förbättra kommunernas möjligheter att ta emot nyanlända, inte minst de som tar emot många flyktingar. Vi vill återinföra en prestationsbaserad ersättning till de trettio kommuner som har det högsta mottagandet. Det gör att kommuner som tar emot särskilt många personer får bättre förutsättningar för detta. För att finansiera detta genomför vi en begränsad sänkning av den generella schablonersättningen som höjdes mycket kraftigt i förra året. Regeringens förändringar av ersättningarna till kommunerna för boende till ensamkommande flyktingbarn är i allt väsentligt riktiga, men infasningen av dem riskerar att på ett orimligt sätt drabba kommuner som tagit stort ansvar. Vi anslår därför 300 miljoner 2017 och 2018 för att mildra sådana effekter. Det är 260 miljoner mer än regeringen . SFX som påbyggnad till sfi SFX är sfi, det vill säga svenskundervisning, med fokus på yrkesspråket och kompletteras oftast med yrkespraktik eller särskild utbildning. finns exempelvis ”svenska för bussförare”, ”svenska för företagare” och ”svenska för medicinsk personal”. I finns ett samarbete kring detta som fungerar mycket bra. En grundtanke kring SFX är att kommunerna samarbetar så att de studerande med samma yrkesbakgrund samlas hos en anordnare. Det gör att undervisningsgrupperna blir tillräckligt stora så att verksamheten blir stabil och kan utvecklas. Undervisningsformen har pågått och syftar till att deltagarna snabbare ska lära sig språket samt få ytterligare kunskap inom yrkesområdet och därmed snabbare kunna arbete inom sitt yrkesområde. Kursen innebär intensiv svenska med fokus på yrkesspråket, orienteringskurser med nödvändig kunskap för att veta hur respektive yrke fungerar i och möjlighet att komplettera sin utbildning för svenska förhållanden på högskole- eller gymnasienivå. Åtta av tio tidigare elever befinner sig i egenförsörjning ett till efter avslutat SFX – det visar uppföljning av de elever som påbörjade någon av SFX-kurserna . Av dem som svarade på enkäten (svarsfrekvens ) arbetar inom sitt yrke, inom annat område och studerar vidare på högskola eller inom vuxenutbildningen. SFX som påbyggnad på befintlig kursplan i sfi bör därför vara attraktivt för kommuner med identifierade arbetsmarknadsbehov. vill att SFX ska utvecklas nationellt utifrån kommunernas initiativ som en påbyggnad på den kursplan kommunerna är skyldiga att tillhandahålla för sfi. Validering av akademiska kunskaper Om personer som kommer från andra länder får sin kompetens validerad snabbt kan de också snabbare ta sig in i det svenska samhället. Yrkeskunskaper som inte får praktiseras eller uppdateras riskerar gå förlorade. Det är därför angeläget och en signifikant tidsvinst att kartläggningen asylsökandes färdigheter börjar inventeras . Validering behövs för den som kommit till och på grund av förlorade utbildningsdokument saknar möjlighet att styrka sina färdigheter. Men validering är också ett instrument för yrkesverksamma som vill byta spår och behöver få sin reella yrkeskompetens bedömd. Validering försvåras av att metoderna för att kartlägga och bedöma kompetens kräver kunskaper i svenska språket. Tolkning är till föga hjälp om inte tolken är väl bevandrad i det specifika yrkesspråk som ska valideras. Risken med höga förhoppningar och ivriga, kvantitativa ambitioner för hur många som ska valideras, är att kvaliteten på utförd validering är så låg att den i mötet med arbetsgivare inte håller måttet. Valideringsdelegationen arbetar utifrån dir. 2015:120 för att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet. Delegationen slutrapporterar sitt uppdrag men förväntas presentera en ny valideringstrategi . Både samordningen av och kvaliteten på valideringen av akademiska kunskaper och arbetslivserfarenheter behöver förbättras. har länge efterlyst att validering formaliseras i ett rikstäckande system så att arbetet med att höja kvaliteten kan systematiseras. Att etablera en samsyn mellan berörda myndigheter mot ett nationellt sammanhängande valideringssystem inom utbildningsväsende och arbetsliv är nu en central del av Valideringsdelegationens uppdrag. förekommer rapporter om regionala variationer. Satsning på nyanländas språkutveckling Kunskapsresultaten för elever som har invandrat till efter skolstart har sjunkit dramatiskt vilket har sin förklaring i att många har anlänt till , att de är äldre när de kommer hit samt att de har en mycket bristfällig utbildning bakom sig. Bland de elever som invandrat och börjat i svensk skola i årskurserna 1–5 har andelen som blir behöriga till gymnasieskolan ökat från till , enligt . För de elever som börjat i svensk skola i årskurserna 6–9 går utvecklingen i motsatt riktning – från en redan mycket låg behörighet på till . Denna utveckling måste vändas. anser att regeringens tillfälliga försöksverksamhet på med utökad undervisningstid i svenska och svenska som andra språk i är otillräcklig. För att stödja språkutvecklingen och möjligheterna att nå kunskapsmålen hos nyanlända och andra elever med svenska som andra språk ytterligare föreslår en kompetenssatsning för lärare för att få fler med kompetens inom svenska som andra språk. Reformen innebär att närmare 3 000 lärare får behörighet som lärare i svenska som andra språk och den kostar 2017–2020. Skolor med många elever med svenska som andra språk gynnas också av den utveckling av satsningen på karriärlärartjänster som tillsammans med övriga allianspartier föreslår ska riktas mer till utsatta områden. Även förslag att genomföra ett speciallärarlyft skulle stödja elever med invandrarbakgrund och skolor med stora utmaningar med många elever som inte når kunskapsmålen.