mot · H4022885 · 2016-10-05 00:00:00 — Kultur, idrott och hälsa ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsa på projektet på fritids i samarbete med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett handslag med idrottsrörelsen för ökad integration och förbättrad folkhälsa och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kartlägga hur socioekonomiska faktorer påverkar barns och ungdomars idrottande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att initiera ett samlat arbete mellan stat och idrottsrörelse för en idrott med sunda kroppsideal och sunda värderingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur könsfördelningen ser ut avseende offentligt stöd till idrotten samt om åtgärder för att komma till rätta med eventuella brister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att fortsatt stötta forskning kring kulturens betydelse för hälsan och tillkännager detta för regeringen. Det växande utanförskapet präglar kulturen och idrotten. Kulturen skall vara fri men är inte fristående från övriga politikområden. Som alla andra politikområden måste kulturen ses i ett större perspektiv. När hushåll får mindre marginaler och utanförskapet ökar är det kultur- och idrottsupplevelser som först prioriteras ner. Familjer har helt enkelt inte råd längre att gå på fotboll och konserter eller besöka utställningar. Därtill tvingas föräldrar från socioekonomiska utsatta miljöer i många fall att säga nej till barnens önskan att åka på exempelvis cuper med laget eller spela instrument. För är alla barns och ungas rätt att ta del av kultur och idrott bland de mest prioriterade områdena. Mer idrott på fritids vill utforma en idrotts- och fritidspolitik som når alla barn och ungdomar. föreslår en satsning på Idrott på fritids där ger i uppdrag att utforma ett projekt där idrotten blir en ännu tydligare del av fritidshemmens verksamhet. Ett handslag med idrottsrörelsen för ökad integration och förbättrad folkhälsa Den energi som varje ung människa har behöver samhällets och vuxenvärldens hjälp att kanaliseras på bra saker. Idrotten ger i sina bästa stunder glädje, gemenskap och erbjuder vägar in i samhället. Den tidigare alliansregeringens reform Idrottslyftet innebar att idrotten tillfördes 4 miljarder av regeringsinnehav för att bredda idrotten att nå fler barn och unga. Barn- och ungdomsidrotten bygger på idén om att alla får vara med oavsett vem man är. Dessa värderingar blir ännu viktigare i när elitidrotten allt mer handlar om varumärken och prestation. Unga människor far illa av orimliga krav. Missbruk, sjukdom och självskadebeteende är uttryck för detta. Regeringen behöver initiera ett samlat arbete kring detta samhällsproblem för att inom ramen för ett utbyggt idrottslyft genomföra ett handslag för sunda kroppsideal. föreslår därför ett handslag för förbättrad folkhälsa, ökad integration och större social spridning med idrottsrörelsen inom ramen för Idrottslyftet. En idrott för alla – kartlägg effekterna av socioekonomiska faktorer Socioekonomiska och kulturella faktorer påverkar barns och ungas möjligheter att pröva olika idrotter. Idrottande är positivt för barn och unga. I dessa sammanhang lär sig barn och ungdomar att ta ansvar, anpassa sig till andra samt lägger grunden för en god fysisk hälsa i vuxen ålder. prioriterar kampen mot utanförskapet. Detta utanförskap avspeglar sig även i barns och ungas idrottande. De flesta barn i deltar i flera aktiviteter. Många föräldrar vittnar om svårigheter att begränsa dessa aktiviteter i ett allt större utbud. blir andra grupper barn och ungdomar allt mer passiva. Dessa kommer inte sällan från utsatta socioekonomiska miljöer. Regeringen bör tillsätta en utredning som kartlägger detta utanförskap. Idrottens språk är universellt och är inte begränsat av kultur, religion och etnisk härkomst. står bakom en modern idrottspolitik som alltid tar sin utgångspunkt i att ge alla barn och ungdomar samma möjligheter till idrottsutövande. Forskning visar på en betydande snedfördelning av ekonomisk tilldelning kopplat till kön. Regeringen bör därför initiera en utredning som belyser hur ekonomiska medel fördelas kopplat till kön och komma med förslag för att stärka jämställdheten inom svensk idrott. Forskning från bland annat visar på kulturens läkande och utvecklande kraft genom hela livet. Kulturen bör vara en del av den framtida sjuk- och äldrevården lika naturlig som mat, sällskap och hygienisk omvårdnad. Anställda inom äldreomsorgen vittnar om gravt dementa icke talföra personer som kan sjunga verser av gamla sånger de lärde under barndomen. Kulturen har uppenbarligen en unik förmåga att nå in till det friska i en annars skadad och åldrad hjärna. Denna forskning bör värnas både ur ett medicinskt och humant perspektiv. Flera studier visar på kulturens förmåga att bidra till hjärnans läkning vid bland annat stress, utbrändhet och stroke. Även denna erfarenhet bör beaktas när framtidens sjukvård utformas. Regeringen bör därför initialt utvärdera resultaten av den tidigare alliansregeringens satsningar inom området kultur och hälsa och med denna erfarenhet som grund lägga fram förslag på hur detta arbeta kan utvecklas.