ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4021384 · 2016-10-04 00:00:00 — Nationell databank över inspelade lektioner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska införa och driva en nationell databank över inspelade lektioner och tillkännager detta för regeringen. Barn och ungdomar är vår framtid. Men för att de ska kunna axla och klara av att bli vår framtid, så krävs det att vi vuxna redan tidigt i livet ger dem bra verktyg. Det viktigaste enskilda verktyget är en bra utbildning. Genom att tillhandahålla dem det, ger vi dem möjligheten att både utveckla och påverka sina liv och ta ansvar för vårt samhälle och dess utveckling. För att kunna få en bra utbildning så krävs det bra skolor. En skolas framgång baseras till största delen på skolans viktigaste resurs, lärarna. Lärarnas framgång baseras på att de har en hög kompetens som de vidmakthåller och utvecklar allt eftersom åren går och samhället utvecklas. Skolan är mycket flexibel och föränderlig och det kräver lärare som utvecklas med den. står inför stora utmaningar i skolan. De sjunkande kunskapsresultaten i skolan är oroande. Att det då finns lärare – skolans viktigaste resurs – som arbetat i yrket , men knappt fått någon vidareutbildning sedan de utexaminerades från lärarutbildningen, är inget annat än en skandal. En kombination som inte går ihop. Utbildning och lärande kan ske på många sätt. Ett smart, enkelt och billigt sätt är att lärare får lära av varandra, detta genom att man nyttjar befintlig teknik. Genom att staten (via lämplig myndighet) skapar en nationell databank med inspelade lektioner – där såväl goda som mindre goda exempel finns – skulle lärare runtom i landet på ett enkelt och billigt sätt ges möjlighet att få ta del och lära av sina kollegors misstag och framgångar. Självklart är det bara lärarna som filmas. Självklart läggs bara lektionen upp i banken om läraren själv vill detta. Om systemet baseras som på Youtube så skulle de lektioner som är omtyckta snabbt komma högt upp och arkivet skall innehålla mappar och sökord som skulle vara lätta att hitta. Via kommentarer så får lärarna snabbt feedback och kan med sin vidareutveckla sin yrkesroll. råder det en enorm lärarbrist och dessa bästa lektioner kan i sämsta fall även visas för elever som ett komplement när behörig lärare saknas.
mot · H4021385 · 2016-10-04 00:00:00 — Inför allmän och särskild inläsningsnivå för matematik, svenska och engelska från årskurs 4 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa två inläsningsnivåer från årskurs 4 för matematik, svenska och engelska i och tillkännager detta för regeringen. I och med införandet av läroplan 94 försvann de så kallade alternativkurserna i engelska och matematik, eller som de populärt också kallades – allmän och särskild kurs. ser utbildningen i matematik och engelska identisk ut för samtliga elever. Alla elever är olika, har olika intressen och olika fallenhet för de olika skolämnena. Det som passar den ena individen passar inte alltid den andre lika bra. Där fyllde de tidigare alternativkurserna en viktig funktion. Innan läroplan 94 infördes kunde de elever som kände att de hade mindre fallenhet för något av dessa ämnen välja att läsa allmän inriktning istället. På så sätt kunde även dessa elever känna att de lyckades och kunde på så sätt stärka sitt självförtroende. De elever som hade fallenhet för ett av ämnena kunde välja särskild inriktning och på så sätt känna att de fick stimulans och utveckling, något som är svårare . Att antalet högpresterande elever – enligt – sjunkit från , till är därför inte särskilt förvånande. Inte sällan behövde de elever som valt särskild inriktning mindre stöd, vilket gjorde att resurser kunde omfördelas för att stötta de elever som behövde mer stöttning. Att upphöra med alternativkurserna i engelska och matematik var ett misstag och något som missgynnat såväl studiestarka som studiesvaga elever; därför bör de åter införas i den svenska skolan.
mot · H4021386 · 2016-10-04 00:00:00 — Förlängd utbildning för alla som läser på idrottsgymnasium ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheter till förlängd utbildning för alla dem som läser på idrottsgymnasium och tillkännager detta för regeringen. En elitidrottares karriär är relativt kort; vanligast är att den pågår då personen är mellan . För att hålla en hög nivå krävs det att väldigt mycket tid läggs ner på att träna och tävla, tid som idrottarna inte sällan tar från den tid som övriga unga människor lägger på skolarbete. Många idrottare tvingas därför välja mellan att skaffa sig goda skolresultat eller framgångar inom idrotten. Under idrottarens aktiva karriär påverkar inte dåliga betyg eller bristfällig utbildning den enskilde särskilt mycket, utan effekterna visar sig när karriären är över. Att skaffa dig ett jobb om du inte genomgått gymnasiet är inte det lättaste i dagens samhälle. Därför vill vi utreda möjligheten att ge alla de elever som studerar på våra idrottsgymnasier en anpassad studieplan. Studieplanen föreslås ge den enskilde på sig för att fullfölja en utbildning inom gymnasieskolan, än vad som är fallet . Många av sporterna är även av säsongsbunden karaktär, vilket gör att studieplanen även bör vara flexibel . På så sätt ges idrottare en förbättrad möjlighet att kunna idrotta på elitnivå och skaffa sig en utbildning, något som de har stor nytta av den dagen som idrottskarriären är över.
mot · H4021387 · 2016-10-04 00:00:00 — Inrätta en statlig fond för att säkerställa befintlig personal på landsbygdsskolorna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en statlig fond för att säkerställa befintlig personal på landsbygdsskolorna och tillkännager detta för regeringen. Att hela landet skall leva är en viktig devis för oss sverigedemokrater, och en viktig del av ett levande är våra landsbygdsskolor. Landsbygdsskolorna kan också sägas stå för den svenska modellen, där de har en central roll i de mindre samhällen och byar som finns runtom i . Risken är stor att om skolan försvinner från byn, så försvinner sedan bensinstationen, sedan matbutiken. Till slut försvinner även invånare från byn, och med dem försvinner även skatteintäkter från kommunen. Inte sällan missas den här aspekten av de kommunala tjänstemännen när ekonomiska beslut ska fattas. De missar allt det positiva som landsbygdsskolorna för med sig, och ser bara skolan som en kostnad. De har helt enkelt inte hela bilden. Alla människor kan inte leva på en och samma plats. Det fungerar inte ur ett logistiskt perspektiv eller bostadsperspektiv. har storstäder som stora utmaningar inom dessa områden. Vi föreslår därför inrättandet av en statlig fond där landsbygdsskolor – som fått en tillfällig minskning av elever – kan söka medel. På så sätt kan det kortsiktiga inkomstbortfallet täckas – något som annars kan leda till att lärare måste sägas upp för att aldrig återvända. Ur fonden ska även medel kunna sökas för vidareutbildning av det befintliga lärarlaget – en språklärare kan relativt enkelt bli behörig i ytterligare språk, en biologilärare bli behörig i fysik och så vidare. Bidraget ska vara specifikt riktat till landsbygden och ska gälla för såväl friskolor som kommunala skolor. På landsbygden grundas inte sällan små specialiserade friskolor av föräldrar, detta som en lösning för att deras barn ska få gå kvar i en skola i den by som man bor i. Fondens syfte är inte att öka antalet lärare på en skola, utan att tillse att befintlig verksamhet kan bibehållas. Medel söks en gång av ; därefter kommer en karensperiod då skolan inte kan söka medel ur fonden. På det här sättet ges skolan en möjlighet att profilera sig och på så sätt locka till sig fler elever.
mot · H4021388 · 2016-10-04 00:00:00 — Nationella gemensamma prov på alla lärarhögskolor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa nationella gemensamma prov på alla lärarhögskolor och tillkännager detta för regeringen. Kunskapsresultaten sjunker i den svenska skolan och har så gjort under . Anledningarna till de fallande resultaten är flera. En undermålig lärarutbildning är en av de faktorer som påverkat resultaten, något som påpekade när de utvärderade den svenska skolan. I såväl grund- som gymnasieskolan används nationella prov, vilka är utmärkta verktyg i arbetet för att få till en betygssättning/bedömning som ser likadan ut oavsett var i landet en elev bor och studerar. Självklart bör nationella prov på vissa obligatoriska moment/kurser (som skrivs digitalt och rättas centralt) även användas i lärarutbildningen. Förslagsvis blir 1–2 prov per läsår nationella, och skrivs av samtliga elever. Det skulle leda till större likvärdighet i bedömning, betygssättning och utbildning – något som skulle gynna utbildningens kvalitet . På det här sättet kan man också på ett relativt enkelt sätt jämföra hur olika utbildningar står sig mot varandra; om en skola underpresterar upptäcks det snabbt och resurser för att stötta enheten kan sättas in direkt.
mot · H4021389 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas en nationell ersättning till alla med glutenintolerans för merkostnaderna för den glutenfria kosten och tillkännager detta för regeringen. Celiaki (glutenintolerans) är en kronisk sjukdom som leder till skada på tunntarmen och där glutenfri kost är den enda behandlingsformen. Gluten är ett protein i vete, råg och korn som personer med celiaki inte tål. Celiaki är en livslång sjukdom som kräver glutenfri kost hela livet. Skulle den som är drabbad av celiaki slarva med sin diet så riskerar denne näringsbrist och följdsjukdomar. I avskaffades stödet till personer drabbade av celiaki med hänvisning till att flera andra landsting gjort detsamma. Det är inte rimligt att landsting och regioner har olika regler och tvingas ta ett ansvar som borde åligga staten. Det finns en statlig utredning som föreslog att det ska utgå en nationell ersättning till dem som drabbats av celiaki. är det endast barn som får ersättning för sina merkostnader för varor via . menar att det bör finnas en nationell ersättning för alla med glutenintolerans som innebär att alla behandlas lika.
mot · H4021390 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheterna för personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom att fortsätta arbeta enligt den danska modellen för flexjobb och tillkännager detta för regeringen. Antalet arbetslösa som har en nedsatt arbetsförmåga är stort. Var fjärde arbetslös i har enligt en funktionsnedsättning. Såväl individ som samhälle kan vinna på att individen kommer i arbete istället för att gå arbetslös. Ett vanligt reguljärt jobb är inte alltid ett alternativ för denna grupp som inte kan arbeta fullt ut. Flexjobb är en anställningsform för den som har väsentligt och permanent nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom. Den som har nedsatt arbetsförmåga kan med ett flexjobb arbeta av sin individuella förmåga och få av lönen. Personen som söker ett flexjobb ska riskera att trängas ut från den ordinarie arbetsmarknaden. På så vis skiljer sig flexjobb från exempelvis lönebidraget i , som främst ska hjälpa till med återinträdet på arbetsmarknaden. Arbetsgivaren betalar endast för den tid som flexjobbaren kan arbeta och staten tillskjuter pengar för resterande del av lönen så att arbetsgivaren inte ska behöva betala för mer tid än vad flexjobbaren kan bidra med. Det innebär att flexjobbaren kan ha ett jobb att gå till med allt vad det innebär av socialt nätverk och samvaro, och en inkomst samt försörja sig själv utifrån sina egna förutsättningar. Flexjobb har funnits i och har där fungerat mycket väl. Exempelvis har andelen ms-sjuka i arbete ökat. Många personer med funktionsnedsättning skulle kunna jobba och jobba mer om de fick rätt stöd. Tanken med flexjobben är att man ska kunna arbeta efter sin individuella förmåga utan att det ska drabba arbetsgivaren; det är med andra ord en vinst för alla parter. Vi är positiva till att regeringsförklaringen innehöll ett löfte om att införa flexjobb för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. är det att regeringen börjar ta steg för ett förverkligande. Den modell som regeringen kallar flexjobb har enligt uppgift ifrån inte slagit så väl ut. Flexjobben kostar förvisso initialt och löpande men alternativkostnaden är att betala arbetslöshetsersättning eller motsvarande stöd till dessa personer som utan ett jobb lever i fortsatt utanförskap så länge som de står helt utanför arbetsmarknaden. Jag önskar att regeringen ser över systemet som finns för att få personer med funktionsnedsättning i arbete och tar lärdom av typ av flexjobb i den översynen.
mot · H4021391 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stimulera landsting, regioner och kommuner att använda videotolkning och tillkännager detta för regeringen. betalas det ut för språktolkar i vårt land. Det är orimligt att invandrares bristande kunskaper i svenska språket får kosta samhället så mycket pengar. Särskilt allvarligt är att sjukvården tvingas omfördela pengar från sin sjukvårdsbudget till språktolkning, som landstingen går med ekonomiska underskott. är det ambition att språktolkskostnaden ska finansieras av egenavgifter, men gäller det att lösa de problem vi har. I vid sker språktolkning via videotolkning. i har hämtat inspiration från (), där videotolkning förkortat tolkningstiden vid varje tolkningstillfälle. Välfärdscenter är en av aktörerna som uppmuntrar till videotolkning. Med videokonferenser vid tolkning så minskar man administrationen väsentligt och insatserna blir därigenom effektivare. Genom besparingen på kostnader för resor så beräknar man i en arbetsbesparande potential om cirka 130 heltidstjänster. Beräkningarna bygger på att det uppskattningsvis sker 150 000 tolkningar inom den danska vården. I har man konstaterat att den nuvarande organisationen av tolkning är tids- och kostnadskrävande. Genom att använda välfärdsteknologi kan språktolkningen effektiviseras och genom samordningsinsatser med Kommuner och Landsting skulle detta innebära stora besparingar. Utvärderingar från visar att videotolkning upplevs som positivt och professionellt av såväl vårdpersonal som patient och att fördelarna med fysisk närvaro, såsom icke-verbal kommunikation, bibehålls.
mot · H4021392 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda farledslättnader för inlandssjöfarten och tillkännager detta för regeringen. Det handlas ofantliga mängder gods och handeln på internet slår rekord efter rekord. Att folk har god ekonomi och handlar är positivt men det medför också transporter av inhandlat gods. Antal transporter ökar också och mest på vägsidan med tunga lastbilar men även på tågtransporter. Våra vägnät är hårt ansträngda under vissa tider och järnvägen med dess bristande underhåll har svårt att ta mer gods . Sjöfarten har en helt annan möjlighet att frakta gods som är kraftigt underutnyttjad. Från är det möjligt att i bygga och utrusta fartyg för så kallad inlandssjöfart. I ett första skede kommer inlandssjöfart att vara möjlig på , från upp till samt ut till Södertäljeslussen. Även viss kustsjöfart kan räknas som inlandssjöfart. Fartyg som byggs och utrustas för inlandssjöfart tillåts bara trafikera vattenområden som har definierats som inre vattenvägar. Men i dessa vatten är det även tillåtet att fortsätta använda de fartyg som uppfyller övriga aktuella regler för vattenområdet. Att få igång trafik på de inre vattenvägarna vilket resulterar i att avlasta trafik från vägarna och kanske även järnvägarna måste vi hjälpa sjöfarten genom att minska kostnader för att bedriva sjöfart. Regeringens strategi för inre vattenvägar har inte fått något större genomslag på de den har funnits. För att få igång en IVV-trafik kan man i ett första steg stimulera sjöfarten genom att man tar bort farledsavgifterna eller helt . Vi sverigedemokrater vill hjälpa sjöfarten att få så goda förutsättningar som möjligt; genom lägre kostnader ger man sjöfarten incitament att satsa på att bygga upp en trafik på våra inre vattenvägar och vi ger regeringen i uppgift att snabbutreda om att se över farledsavgifterna på våra inre vattenvägar för att stimulera trafik på de inre vattenvägarna.
mot · H4021393 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det enbart bör få säljas säkra alkomätare och tillkännager detta för regeringen. Det finns och säljs en uppsjö med alkotestare, allt från billiga engångs för till dyra apparater för . Att det får finnas en uppsjö med olika sorters alkometrar utan ett certifikat kan ge en falsk trygghet och personer som använder sig av opålitliga apparater kan ge sig ut i trafiken i tron om att de är nyktra medan polisens utrustning visar att de är påverkade av alkohol. Flera tester som gjorts visar att det är stor skillnad på dessa apparater och en standard med tillförlitlighet på dessa apparater bör införas och de apparater som inte håller måttet bör inte få säljas överhuvudtaget. I MHF:s regi görs en kvalitetstestning i laboratorium av de alkometrar som finns att köpa i . Information om testresultaten sprids till handeln, media och allmänheten. Syftet är att få bort de dåliga alkometrarna från butikshyllorna, som de tillförlitliga produkterna ska marknadsföras i butiker och på bensinstationer. För att en alkomätare ska få säljas bör den vara godkänd av ett ackrediteringsföretag som godkänner produkten så att användaren kan vara säker på att man är nykter om apparaten visar det.
mot · H4021394 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta tullinspektörer utrustas med tjänstevapen och tillkännager detta för regeringen. är den enskilt viktigaste myndigheten med ansvaret för att säkerställa att grova brottslingar inte för in narkotika och illegala vapen i . framkom dock alarmerande uppgifter i (SvD) som gör gällande att tullinspektörer medvetet släpper in grovt kriminella personer i , trots misstanke att de för med sig vapen. Detta av rädsla för den egna säkerheten. Uppgifterna kommer från källor inom . Enligt källorna är detta en av anledningarna till att man finner så få illegala vapen (26 ). Precis som polisen arbetar tullinspektörerna mot grov organiserad brottslighet, men med den stora skillnaden att de inte får bära några tjänstevapen. När SvD frågar huvudskyddsombud om polisen skulle ingripa utan tjänstevapen om de fått in tips på ett fordon med narkotika, svarar han nekande på frågan: ”Nej, som huvudskyddsombud skulle jag aldrig vilja höra talas om att man gjorde det. Man vet ju aldrig vilken situation man stöter på.” (Källa: Osäkra tullare undviker vapenfynd, ) Det är orimligt att kräva att tullinspektörerna ska ingripa utan tjänstevapen i situationer då polisen inte gör det. Och att tillkalla polis varje gång misstanke föreligger är orimligt. En sådan organisation skulle bli tungrodd, byråkratisk och ineffektiv. Detta är för övrigt något som en av de läckande källorna inom tullen påtalar när han uttalar sig om problematiken: ”Vi har inte möjlighet att hantera dem om de börjar bråka. Och polisen kan man inte ringa varje gång man har en misstanke.” (Källa: Osäkra tullare undviker vapenfynd, ) Enligt en enkät bland anställda tulltjänstemän i , och vill så många som bära vapen. , förbundsordförande på fackförbundet , förklarar det på följande vis: ”De anställda är mer utsatta . inriktar sig mot grov organiserad brottslighet, det är narkotika och mycket pengar. Folk drar sig inte för att ha vapen. Man kan fråga sig varför inte vi får lov och skydda oss.” (Källa: , Tulltjänstemän vill få bära vapen, ) Ingen ska få tillåtas smuggla in vapen och/eller narkotika obehindrat på grund av rädsla från tullinspektörernas sida. Om så sker har de kriminella lyckats med att ställa sig över rättvisan. För att öka tullinspektörernas säkerhet och effektivitet samt för att upprätthålla statens gränsskydd mot grov organiserad brottslighet, bör tullinspektörerna skyndsamt tilldelas tjänstevapen.
mot · H4021395 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om värdiga förhållanden vid djurtransporter och tillkännager detta för regeringen. exporterar levande djur till utländska slakterier med mycket långa resor som följd. Att långa resor orsakar stort lidande för djuren bevisas av det stora antalet djur som dör under dessa resor. När det gäller kycklingar och höns uppgår antalet döda djur till hundratusentals enligt . Det finns i föreskrifter om att djurtransporter inom landet inte bör överstiga . EU-reglerna stipulerar dock att djurtransporter får vara långa, med endast en kort rast på vägen. Detta anser vi vara en orimligt lång transporttid under de förhållanden som råder i transportutrymmena. har också ställt sig bakom en regel som stipulerar en längsta transporttid . har dessutom betydligt lägre antal kontroller av djurtransporter än andra länder med betydligt lägre BNP per capita. Enligt statistik från så ägde det rum tolv kontroller av djurtransporter 2010 i , medan avsevärt fattigare länder utförde mångdubbelt fler kontroller. Även om antalet kontroller ökat något så anser vi att den låga siffran fortsatt är fullständigt oacceptabel och ovärdig ett förhållandevis välmående land som . Vi vill att en åttatimmarsgräns införs, för alla transporter inom och från , oavsett destinationsort. Det rimliga borde också vara att slaktdjur avsedda för andra marknader ska slaktas i och att köttet sedan exporteras, i stället för export av levande djur med mycket långa transporter som följd. Vidare vill vi att antalet kontroller av våra inhemska djurtransporter ökas kraftigt, så att detta antal åtminstone kommer upp i nivå med ett europeiskt genomsnitt. Trots intensifierat arbete och tillkännagivande från regeringen så verkar tyvärr inte några större förbättringar ha skett.
mot · H4021396 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa det s.k. hemutrustningslånet och tillkännager detta för regeringen. Inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering finns ett anslag för så kallat hemutrustningslån. Lånet riktar sig till nyanlända flyktingar och kan exempelvis användas till att utrusta och möblera bostaden. Vidare är det så att underskottet i verksamheten, som utgörs av låneeftergifter och bristande inbetalningar av räntor och amorteringar, täcks upp av anslaget. Det är för det första anmärkningsvärt att regeringen intar en hållning där man i en stor del av fallen väljer att efterskänka lånen. Det enda rimliga i sammanhanget vore naturligtvis att se till att utlånade pengar betalas tillbaka, vilket är fallet i all annan utlåningsverksamhet. Att ta lån för hemutrustning är dessutom ett svårt ekonomiskt åtagande för alla ungdomar som flyttar hemifrån och ska inreda sitt första egna hem. Att staten har ett speciellt lån som enbart riktar sig till ”nyanlända flyktingar och vissa andra utlänningar” är därför såväl orättvist som stötande för dem det inte gäller. Inte minst då många svenskar, inte minst ungdomar, lever under mycket knappa förhållanden.