mot · H4023265 · 2016-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet vill förbättra integrationen med tidiga insatser för att lära sig svenska och komma i arbete. Vi vill förlänga det statliga åtagandet för nyanlända som står långt från arbetsmarknaden och att nyanlända i större utsträckning ska genomgå grundläggande vuxenutbildning. Det ska alltid löna sig att gå från ersättning till arbete. Därför vill vi ha en särskild jobbstimulans i nyanländas etableringsersättning. Vi vill även skärpa aktivitetskraven. Vi vill att det nationella uppdraget som rör förebyggande av hedersrelaterat våld och förtryck ska bli permanent. Vi vill också fortsätta satsa på kvinnors arbetsmiljö. anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förlängd etableringstid från två till i vissa fall och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stimulanser till kombinationsutbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om jobbstimulans och skärpta aktivitetskrav i etableringsersättningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att permanenta nationella uppdrag att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en fortsatt satsning på att förbättra kvinnors arbetsmiljö och tillkännager detta för regeringen. förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor). Vi ser ett nytt utanförskap växa fram som drabbar utrikes födda och unga med svag utbildning särskilt hårt. är har bara hälften av dem som har kommit till som asylsökande ett jobb efter det att uppehållstillstånd beviljats. Enbart en av fyra har en helårsanställning. Det finns 130 utanförskapsområden där färre än hälften i arbetsför ålder arbetar, bidragsberoendet är utbrett och tre av fyra är födda i ett annat land. Antalet utanförskapsområden ökar. Klarar vi inte integrationen bättre riskerar vi stora ekonomiska och sociala problem. För att möta det nya utanförskapet behövs reformer för att rusta människor med kunskap, bättre drivkrafter till jobb och nya vägar till jobb. Insatser måste komma in . Hinder och onödig byråkrati måste tas bort. Alla i ska göra allt de kan för jobb och egen försörjning. är ett av världens mest jämställda länder. Vi har en hög sysselsättningsgrad bland kvinnor internationellt sett. Vi har en generös föräldraförsäkring och en väl utbyggd barnomsorg som ger förutsättningar för föräldrar att ta ett stort ansvar för barn och förvärvsarbeta. återstår mycket att göra innan samhället och arbetslivet är jämställt. tjänar kvinnor mindre än män och arbetar deltid i större utsträckning. Det påverkar kvinnors inkomster och innebär lägre ersättning vid sjukdom och arbetslöshet samt lägre pension. Utrikes födda kvinnor har en särskilt svag ställning på arbetsmarknaden och fastnar i bidragsberoende i hög grad. Mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck är ett allvarligt samhällsproblem som orsakar både fysiskt och psykiskt lidande. Vår politiska inriktning för att stärka jämställdheten presenteras mer ingående i vår kommittémotion om jämställdhet. Anslag 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Förlängd etableringsplan och ökat statligt ansvarstagande Arbetsförmedlingen har huvudansvaret för nyanländas etablering i . som etableringen pågår ska nyanlända delta i svenskundervisning, samhällsinformation och insatser för att komma i jobb. För nyanlända som har kort utbildning från hemlandet är den tvååriga etableringstiden ofta för kort. Det visar sig bland annat genom att det efter att etableringen har avslutats enbart är tre av tio som är i studier eller har ett jobb. Det är enbart en av tjugo som har ett jobb utan stöd. vill att etableringstiden förlängs från dagens till för nyanlända i åldern med max utbildning motsvarande grundskola i nio eller från hemlandet. Vi satsar på detta för , för , för och för . En förlängning av etableringstiden för nyanlända som står långt från arbetsmarknaden innebär att staten tar ett större ansvar för insatser och försörjning för denna grupp. Detta underlättar för kommunerna. Vi avvisar därmed del av den förändring av ersättningen till kommuner för nyanlända som infördes . Jobbstimulans och aktivitetskrav i nyanländas etableringsersättning I likhet med försörjningsstödet skapas betydande marginaleffekter när en person går från etableringsersättning till arbete. När etableringsreformen genomfördes infördes därför också en jobbstimulans som innebär att den som har arbete som en aktivitet i sin etableringsplan får behålla etableringsersättningen utöver sin lön. Den jobbstimulansen har regeringen avskaffat. anser att drivkrafterna att arbeta bör förstärkas och vill återinföra jobbstimulansen. Vi satsar på detta för , för , för och för . bör aktivitetskraven skärpas. Deltagande i insatser ska följas upp. Etableringsersättningen då man utan giltigt skäl inte deltar i etableringsinsatser ska sänkas i större omfattning än vad som är fallet . Anslag 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare Stimulanser till kombinerade utbildningar inom etableringsuppdraget Trots att så många nyanlända saknar grundläggande utbildning från hemlandet är det enbart som läser grundläggande vuxenutbildning vid sidan av sfi. vill se mer av kombinerade utbildningar inom etableringsuppdraget där grundläggande vuxenutbildning varvas med sfi och yrkesutbildning. Vi vill stimulera till sådana utbildningar genom särskilda medel. Vi satsar på detta för och för . Anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder Permanentat uppdrag hedersrelaterat våld och förtryck har haft uppdrag från regeringen att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck . nationella uppdrag har bidragit till ett långsiktigt och strategiskt arbete för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck, till en analys av utvecklingsbehoven samt till att samarbetet mellan länsstyrelser, mellan nationella myndigheter samt mellan myndigheter och ideella organisationer har utvecklats. Arbetet har alltså bedrivits och har inneburit att en kvalificerad organisation har byggts upp inom myndigheten. Inget talar för att behovet av omfattande insatser för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck kommer att minska. Vår uppfattning är tvärtom att ökade ansträngningar måste göras på detta område. När man kan se att ett behov av en verksamhet kommer att finnas kvar framstår det som mindre lämpligt att det formellt sett har karaktären av ett tillfälligt uppdrag, vars existens formellt sett – om än kanske inte i realiteten – prövas . Mot bakgrund av ovanstående anser vi att nationella uppdrag att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck på bör permanentas. Bättre arbetsmiljö för kvinnor En annan stor jämställdhetsutmaning är kvinnors arbetsrelaterade ohälsa. har kvinnor haft högre sjukfrånvaro än män, och skillnaderna fortsätter att öka. Fler kvinnor än män tvingas lämna arbetslivet på grund av ohälsa, och kvinnor uppger också i högre grad än män att de lider av såväl fysiska som psykiska arbetsrelaterade besvär. Alliansregeringen gav i uppdrag att ta fram kunskap samt att utveckla och genomföra särskilda insatser för att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem. Vi vill ge ytterligare resurser för att vidareutveckla det arbete som ska fortsätta förbättra kvinnors arbetsmiljö – inte minst ser vi behov av att fördjupa arbetet kring psykosocial arbetsmiljö och organisatoriska frågor. satsar för att fortsätta arbete med att stärka kvinnors arbetsmiljö. Minskad uppräkning av förvaltningsanslag För att finansiera prioriterade satsningar görs en justering av de anslag som berörs av PLO-uppräkning. Effekten blir att uppräkningen av vissa anslag blir något lägre jämfört med regeringens förslag. Boriana (M)