mot · H3023397 · 2016-04-27 00:00:00 — Hitresta tiggare ockuperar privat mark och förstör för näringsidkare, och våra parker, där barn leker, används inte sällan som toaletter. Det är inte acceptabelt. Dels är lagarna bristfälliga på flera områden men framförallt är det ett problem att de lagar och regler som finns inte efterföljs. Ytterligare problematiskt är det att det inte heller leder till några konsekvenser när befintliga lagar åsidosätts. Det handlar alltså även om ett problem inom polisen, som trots relativt stora resurstillskott ändå inte har tillräckliga resurser. Utöver detta finns det även ett ledningsproblem där man måhända oroar sig för tänkbara mediala reaktioner ifall man faktiskt skulle se till att lagarna upprätthålls. Det bottnar självfallet också i en politisk ovilja från de övriga sju partierna i som vill underlätta för EU-tiggarna snarare än att ta tag i problemen. är det enda parti som tar detta på allvar. Vi vill göra det omöjligt att resa hit, utnyttja vår öppenhet för att tigga och bygga upp slumområden mitt i våra städer. Visumtvång ska införas för de länder som EU-migranterna primärt kommer från. På så sätt löser vi de flesta problemen med de EU-migranter som kommer hit för att tigga genom att de inte kommer in i landet i första taget. Tiggeri förbjuds för utländska medborgare. I de fall där den som har för avsikt att tigga redan befinner sig i landet, eller om visumtvånget inte är infört, behöver rättsväsendet befogenheter att åtgärda tiggandet och kunna utvisa de som tigger. Detta minskar eller tar helt bort problemet förutsatt att utvisningarna sker och prioriteras. Flera kommuner har, på grund av brist på poliser på gator och torg, genom lagen om ordningsvakter infört utökade områden där ordningsvakter får användas. menar att kommuner som har problem med EU-migranter ska utnyttja denna möjlighet och om möjligt anställa egna ordningsvakter som kan fylla vissa luckor som polisen tyvärr lämnat efter. Satsningar på EU-migranter för skattepengar ska dras in. Kommuner som spenderar pengar på EU-migranter ska få motsvarande minskning i kommunbidrag från staten. kan ordningsvakter inte kräva identifikation eller utdela ordningsböter. Eftersom polisen tyvärr inte har den närvaro som krävs på gator och torg anser vi att det bör utredas hur ordningsvakter ska kunna förordnas av polisen att få identifiera personer och utdela ordningsbot inom sådana områden. Det bör även utredas hur polisen ska kunna delegera rätten att avhysa till ordningsvakter. Reglerna för avhysning bör förenklas. Det första problemet är att polisen inte ingriper så snart tiggarligorna slår upp sina ”kåkstäder”, trots att det inte är tillåtet att campa var som helst eller . När inte det sker räknas det snart som att EU-migranterna ”tagit marken i besittning” och då krävs det att Kronofogden blir inblandad. Men för att Kronofogden ska avhysa dem tvingas markägaren att dokumentera deras boende. Dessutom måste markägaren identifiera de boende och för att göra detta ber man om polisens hjälp, vilket ofta tar . Hela denna process är långdragen, ineffektiv och leder till att EU-migranterna ges tid att skräpa ner och ockupera allmänna områden. Dessutom måste hela processen upprepas om lägren bara flyttas . Vi föreslår därför att Kronofogden inte ska ha med dessa frågor att göra, att någon så kallad besittningsrätt inte ska föreligga i dessa fall samt att polisen när som helst ska kunna avlägsna boende i illegala kåkstäder utan något specifikt krav på identifikation eller dokumentation. 4.2 Förbud för kommuner att ge bidrag till illegala utlänningar En person som vistas i illegalt ska utvisas från landet möjligast. Att vistas här utan tillstånd är ett brott. Därför är det mycket problematiskt att illegala utlänningar ges möjlighet till välfärd i form av subventionerad vård men även skolgång. Ett nyare fenomen är det att vissa kommuner valt att gå ett steg längre och ge olika typer av lokala bidrag i form av exempelvis försörjningsstöd. En sådan kommun är , en kommun som får åtskilliga miljarder från resten av landet via ett kommunalt utjämningssystem. Detta är alltså inte en fråga om resurser som endast hanteras på ett lokalt plan, det handlar om resurser som tas från resten av landet och används för att fortsätta ge illegala utlänningar incitament att fortsätta bryta mot svensk lag. Ett sätt att komma åt problemet kan helt enkelt vara att utesluta dessa kommuner från det kommunala utjämningssystemet om de bryter mot förbudet. Ett annat kan vara ekonomiska sanktioner. 4.3 Straffskärpning för försvårande av utvisning avvek av alla som fått avvisningsbeslut, och siffrorna på exakt hur många som vistas illegalt i landet är av naturliga skäl ej kända. Personer som olovligen har vistats i bör möjligt lämna landet då ingen ska vistas på svensk mark utan tillstånd. Många av de som lever i det så kallade skuggsamhället, inte minst personer som identifieras som ensamma barn, riskerar att utsättas för samt även ingå i kriminalitet. Vi ser mycket allvarligt på den typ av försvårande av utvisnings- och avvisningsbeslut som har som syfte att få utlänningar att fortsätta visats illegalt i trots att de fått beslut om att avvisas. Dessa personer tar upp resurser och plats för människor som verkligen behöver hjälp. Alldeles oavsett intentioner eller syfte måste lagen både upprätthållas och skärpas för att komma åt dem som hjälper människor att bryta mot lagen. Vi vill se över både straffskärpningar och resurstilldelning för att komma åt denna verksamhet. Detta rör i första hand dem som uppsåtligen på ett systematiskt sätt försvårar för myndigheter av verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut. 4.4 Stärkta möjligheter till frivillig återvandring Det finns många i som invandrat hit men som av olika skäl antingen vill återvända till sitt forna hemland eller som helt enkelt inte funnit sin rätt här. För dessa människor ska möjligheten att återvandra uppmuntras genom ekonomiska incitament och vidareutbildningsmöjligheter. Till att börja med måste det finnas en återvandringssamordnare i varje kommun som kan leda den omfattande insats som kommer att krävas för att erbjuda trovärdiga och attraktiva alternativ. Informationen om återvandringsmöjligheter är icke-existerande, vilket är något vi vill ändra på. Det ligger på samordnarens bord att informera om de möjligheter som finns för att sedan, genom riktat statligt stöd, möjliggöra den satsning vi vill se. Det har skett liknande mindre projekt på lokal nivå med varierande framgångar, bland annat i och i . Tyvärr saknas det något större underlag men det finns ändå projekt som visar på att det är möjligt med riktade återvandringsinsatser. vill dels se en kraftig höjning av återvandringsbidraget. I kombination med detta vill vi också erbjuda utbildningsmöjligheter för att den som väljer att återvända ska kunna få de verktyg som behövs för att etablera sig och göra nytta i sitt hemland. I avtalet som varje individ ingår med svenska staten vid nyttjande av nämnt bidrag ingår att individen också avsäger sig rätten att under sin livstid söka uppehållstillstånd och/eller ekonomiskt bistånd i . Vårt förslag riktar sig till dem som har permanent uppehållstillstånd i första hand. har avsatt resurser för att kraftigt förstärka arbetet med att lagföra och utvisa illegala utlänningar. Denna fråga måste prioriteras av . Likt det så kallade handlar det om strategiska kontroller på platser där polisen vet att illegala utlänningar befinner sig. Mer personal ska omdirigeras till detta område. Vi vill liksom även ha ett ”snabbspår” där dessa ut-/avvisningar ska ske omgående. Avtal ska slutas med tredje land dit den illegala utlänningen kan skickas. Återreseförbudet ska gälla tills vidare. Illegala utlänningar ska i väntan på av-/utvisning tas i förvar. Vid verkställighetshinder eller i väntan på av-/utvisning ska den av-/utvisade tas i förvar till dess att verkställighet kan ske eller till dess att den illegale invandraren självmant lämnar landet. Detta bör vara huvudregeln. Lediga platser på Kriminalvårdens anstalter bör kunna anpassas för att fungera som förvarsplatser. Fler förvarsplatser ska också byggas och säkerheten skärpas. 4.7.1 Temporära uppehållstillstånd som regel Även då erbjuder möjligheten att söka asyl vid våra gränser krävs att det att vi har tuffa regelverk gällande hanteringen av asylsökande. avskaffar permanenta uppehållstillstånd till förmån för temporära uppehållstillstånd. 4.7.2 Förbud mot hemresor för dem med skyddsskäl Vi önskar likaså tillämpa samma princip som i exempelvis där det ställs hårda krav på dem som innehar ett uppehållstillstånd. Om en person som vistas i landet av skyddsskäl åker till hemlandet ska uppehållstillståndet dras in. Likaså bör personen inte få behålla sitt uppehållstillstånd om vederbörande valt att bosätta sig i ett annat land av andra skäl än för studier på akademisk nivå. Om en innehavare av svenskt uppehållstillstånd bor utomlands av studieskäl måste vederbörande vistas i minst en gång för att fortsatt kunna erhålla tillståndet. 4.7.3 Samverkan med kommuner vid kommunplaceringar För att vidare verka för en sund utveckling för kommande generationer och motverka ytterligare segregation bör samtliga som fått uppehållstillstånd förhålla sig till vad det svenska mottagandet klarar av. Av den anledningen är motståndare till den nuvarande så kallade EBO-lagstiftningen och önskar genomföra en reform som syftar till att den ses över för att slutligen rivas upp. Personer som fått uppehållstillstånd i måste därför bosätta sig på platser angivna av och samtliga bör genomgå utbildning i det svenska språket och samhällsorientering för att enklare kunna ta till sig svenska normer och vårt sätt att leva. Det är inte rimligt att kommuner tvingas stå redo när antalet kommuninvånare, som en följd av migrationspolitiken på nationell nivå, chockhöjs. Det är uppfattning att kommunerna, så länge nuvarande system fortfarande gäller, vet bäst hur väl rustade de är för ett mottagande varför vi anser att de ska ha möjligheten att säga nej till vid en anvisning av asylsökande. vill vi förstatliga ansvaret för fortsatt invandringsmottagande. 4.7.4 Rörelsefrihet vid avslag och säkerhetskontroll av misstänkta terrorister De som bor på asylanläggningar måste förhålla sig till uppsatta förhållnings- och ordningsregler, och bör samtliga som ännu inte fått uppehållsrätt befinna sig i avgränsade områden. Personer som kommer från områden som ligger utanför statlig kontroll bör genomgå en särskild säkerhetsscreening för att utreda eventuella kopplingar till terrorism. 4.7.5 Kontroll av asylsökandes tillgångar vid ansökan om bidrag Det är rimligt att migranter som förväntas få stöd från staten, likt en person som ansöker om försörjningsstöd, får nej om de anses ha andra tillgångar. I har man därför valt att föra fram förslag för att förverkliga ett rättvist förhållningssätt, som i sin tur är inspirerat av den schweiziska modellen. Förslagen syftar på att asylsökande själva bekostar sitt uppehälle i värdlandet och att de tillgångar asylsökande för med sig till landet konfiskeras vid misstanke om att de inte betalar sitt uppehälle så att de faktiskt förhåller sig till nämnda regler om att försörja sig när de har den möjligheten. Ett system för detta finns redan i . Genom en självdeklaration uppger asylsökande vilka tillgångar de har vid ansökningstillfället. Bristande kontroll gör det dock svårare att upptäcka ett missbruk av reglerna och vill därför ta efter den danska modellen med en hårdare kontroll av de sökandes tillgångar. personal ska få i uppgift att kontrollera om de deklarerade uppgifterna stämmer då vi menar att en person som aktivt söker sig hit också ska vara beredd att stå för sina kostnader. anser likaså att det är orimligt att en person som erhåller stöd, så som dagersättning, använder det i för att betala av sina skulder till människosmugglare och på det sättet finansierar en kriminell verksamhet som riskerar tusentals liv vid olaglig gränspassage. Ofta förekommer det att asylsökanden skickar resurser till hemländer trots att de är till för uppehället i . Vi vill förstatliga invandringsmottagande, och med vårt system kommer inte behovet av dagersättningar att finnas kvar. 4.7.6 Samverkan mellan myndigheter för att säkerställa att alla asylsökande hålls under uppsikt ska inte kunna användas som transitland för migranter som önskar söka sig vidare. sökte enbart 40–av de nyanlända migranterna asyl direkt efter ankomst och en stor del sökte sig till länder som och . Det bör åligga att i samförstånd med se till att en asylsökande inte avviker. kan inte utan inblandning från polisen avvisa personer som saknar rätt att vistas i landet. För att enklare möjliggöra detta utan att belasta polisen ytterligare behövs en översyn för att möjligen tillåta egen personal, väktare eller eventuellt försvaret att hjälpa till med avvisningar när trycket är så pass omfattande att polisen inte kan vara på plats. 4.7.7 Obligatoriska åldersbedömningar för ensamkommande samt hälsokontroller De som ansöker om uppehållstillstånd måste inför första ansökan exakt kunna redogöra för sin resväg till samt för annan viktig information som gör att vi kan fastställa personens identitet. Vid minsta misstanke om att den asylsökande inte talar sanning om sin flyktväg eller ankomst till ska detta kunna verifieras. genomförs i princip inga medicinska åldersbedömningar på de som säger sig vara under , trots att har rekommenderat detta. Obligatoriska hälsoundersökningar bör därför likt i flera av våra grannländer vara ett krav, och medicinska ålderstester ska i regel genomföras för samtliga som säger sig vara minderåriga. De som inte följer nämnda regelverk ska kunna avvisas till det säkra land de senast befann sig i innan inresan till . 4.7.8 Återkallande av uppehållstillstånd vid missförhållanden och oriktiga uppgifter Precis som för de som ansöker om uppehållstillstånd i ser vi att de som beviljats detta ska se det som ett privilegium och ingen rättighet. Sammantaget önskar verka för att den nämnda strikta policyn för asylsökande även gäller personer med uppehållstillstånd. Vi menar att om man som migrant avser att stanna i permanent bör vederbörande också sträva efter att bli svensk medborgare. Av den anledningen avser vi att ompröva nuvarande permanenta uppehållstillstånd för vissa immigranter på grund av missförhållanden och falska uppgifter. Det kan gälla exempelvis följande:  den som ljugit, mutat, eller hotat sig till ett uppehållstillstånd,  den som av andra skäl fått uppehållstillstånd på uppenbart orimliga grunder,  den som gör sig skyldig till allvarlig brottslighet. De som erhållit uppehållstillstånd på falska grunder eller som har ljugit under asylprocessen ska förlora sitt uppehållstillstånd. Likaså anser vi att om en person innehar ett uppehållstillstånd i ett annat land som kan anses vara säkert bör personen i fråga söka sig dit, snarare än till . Personer som i efterhand fått uppehållstillstånd i bör förlora detta om det framkommit att vederbörande haft en möjlighet till trygghet i ett annat land. Dessa regler finns men vi anser att de kommer kunna tillämpas i betydligt fler fall med skärpt lagstiftning och ökat utredningsfokus. 4.7.9 Återtagandeavtal med ursprungsländer Vi har fått se hur flertalet länder, så som och , inte åtagit sig ansvar för sina egna medborgare som avvisats från . menar att detta är oacceptabelt, och att måste agera så att bördan för andra länders medborgare inte hamnar på vårt land. måste fortsätta att utöka påtryckningar om att länder ska ta emot sina medborgare som ofrivilligt ska lämna vårt land. Av den anledningen avser vi att verka för att tillfälligt se över bistånd till framför allt statliga institutioner och myndigheter i de länder som inte tar emot sina medborgare som avvisats från . 4.7.10 Nolltolerans mot terrorister När det gäller personer och personer som sökt sig till och som sedan visar sig vara terrorister eller ha en koppling till terrorism önskar tillämpa en nolltoleransprincip inspirerad av den engelska modellen. Som svenska politiker ligger vårt främsta fokus på att skydda våra befintliga invånare, varför stöd till terrorism aldrig kan accepteras. Återkallande av flyktingstatus kan göras enligt skyddsgrundsdirektivet (artikel 14 punkt 4 a och b), vilka i stort överensstämmer med (artikel 33). Om personen anses vara en fara för landets säkerhet eller har dömts för ett synnerligen grovt brott anser att detta i regel bör genomföras. anser inte att det är rimligt att en utländsk medborgare som begått ett brott ska belönas med uppehållstillstånd och svenskt medborgarskap. Tyvärr är det dock så att utlänningar i får stanna i landet trots att de begått grova brott och trots att lagen medger utvisning. Detta för att utvisningsprövning inte är obligatorisk och för att dagens lagstiftning och rättspraxis verkar bry sig mer om förövare än om samhälle och brottsoffer. I de fall där utvisning döms ut så rör det sig ofta om . En person utan svenskt medborgarskap ska inte få förmånen att stanna i om personen i fråga inte kan eller vill respektera våra lagar och regler. Det bör därför vara obligatoriskt att alltid pröva frågan om utvisning när en utlänning begått ett brott i . Vi anser vidare att endast om det föreligger synnerligen starka skäl ska en utlänning, som blivit dömd för ett brott, kunna undgå att utvisas. Svensk domstol bör inte tillmäta någon större vikt till utlänningens levnadsomständigheter, eller hur länge utlänningen vistats i , när frågan om utvisning behandlas. Inte heller bör en utlänning som begått grova eller upprepade brott i få stanna på grund av flyktingstatus. För att kunna kontrollera att utvisade individer inte kommer åter till under annan identitet ska foto, fingeravtryck och DNA-prov tas och lagras i ett register som alla nya immigranter ska kontrolleras mot. Återfinns en person i detta register ska denna frihetsberövas och en ny utvisning ska utföras. Det är inte rimligt att vårt land som praxis åtar sig ansvaret att straffa individer som inte är svenska medborgare. Därför anser vi att när en utlänning blir dömd till fängelse med efterföljande utvisning ska sträva efter att straffet ska avtjänas i den dömdes hemland eller i annat anvisat land. ska därmed arbeta för att upprätta avtal med andra länder för att möjliggöra detta. För det fallet att de avtjänar straffet i ska detta ske på anstalter anvisade för icke-svenska medborgare. 4.9 Avsluta asylprocessen vid brottslighet Med asyl avses enligt utlänningslagen 3 kap. 1 § ”uppehållstillstånd som beviljas en utlänning därför att han är flykting. En ansökan om uppehållstillstånd enligt 3 § ska handläggas som en asylansökan”. Enligt lagen kan uppehållstillstånd vägras om flyktingen begått ett ”synnerligen grovt brott”. Vi menar att detta ska skärpas och det ska räcka med att den asylsökande begått ett brott där fängelsestraff över finns med i straffskalan samt vid mängdbrottslighet. Vi vill med andra ord se en nolltolerans med vissa undantag. Diplomatiska garantier ska säkras från de nödvändiga länderna för att förhindra dödsstraff eller tortyr. måste se över möjligheterna att enklare avvisa personer till länder som vi saknar avtal med men där migranter redan innehar visum. önskar upprätta flertalet nya tredjelandsavtal för att möjliggöra en ekonomiskt hållbar, mer effektiv, rättssäker och rättvis hantering av flyktingsituationen. räknar vi med att ha fått till stånd ett tredjelandsavtal så att de personer som passerat säkra länder som inte omfattas av rådande internationella regler hänvisas till ett annat land där de får det skydd de efterfrågar. De enda vägarna till ett liv i ska vara de lagliga, säkra vägarna. 5 INTEGRATION OCH SAMMANHÅLLNING menar att medborgarskapet bör höra samman med nationalitet inte bara i juridisk mening utan även avseende identitet och samhörighet. Vi menar som tidigare nämnts att samtliga som avser stanna i vårt land permanent därför ska sträva efter att bli svenska medborgare. Ansökan om medborgarskap bör betraktas som en ansökan om att formalisera den befintliga relation som redan finns med landet. Detta bidrar till ett mer sammanhållet land med god samhällsgemenskap, där klyftor mellan infödda och invandrade svenskar minimeras och alla kan känna att de är lika. Endast svenska medborgare ska kunna rösta i svenska val, företräda svenska väljare eller inneha viktiga positioner i samhället. anser att vikten av att upprätthålla en stark koppling mellan medborgarskap och nationell identitet är oerhört viktig, varför det behövs tydliga riktlinjer och minimikrav som ska uppfyllas innan medborgarskap kan erhållas. Vi måste bryta den trend som funnits då många har kunnat bli svenska medborgare utan att känna vare sig samhörighet med eller lojalitet till , och utan att ha någon ambition att bidra till samhällets bästa. vill förändra de förhållandevis låga krav som funnits för att få medborgarskap genom att kraftigt öka medborgarskapets betydelse. Främst genom motprestation. 5.1.1 Inget medborgarskap utan styrkt identitet Medborgarskap har på många sätt reducerats till pappersformalia, och vi menar att det är allt för lätt att bli svensk medborgare . I princip räcker det för de flesta att du bott tre till i landet för att kunna ansöka om och få svenskt medborgarskap. Ingen ska få svenskt medborgarskap utan styrkt identitet som det sker nu genom en undantagsbestämmelse i utlänningslagen. Enligt statistik beviljades drygt 5 000 personer medborgarskap i under denna bestämmelse bara . ska inte gå i god för människor som inte kan styrka sin identitet. 5.1.2 Tillfälligt stopp för medborgarskap I vardagen är det dessutom inte särskilt stor skillnad på att ha uppehållstillstånd eller vara svensk medborgare, sett till vilket ansvar den svenska staten bär för dina levnadsvillkor. Medborgarskapet ska vara eftersträvansvärt och en bekräftelse på att man numera är en del av , betraktar som sitt hemland och känner samhörighet med det svenska samhället och folket. Eftersom många sökt sig till vårt land och då kraven för att bli svensk medborgare varit för svaga önskar vi stoppa möjligheten att ansöka om medborgarskap. bör förslag utredas för att uppvärdera medborgarskapet genom högre krav och se över tidigare utfärdade medborgarskap. 5.1.3 Bättre hjälp till svenskar utomlands En annan aspekt i uppvärderingen av medborgarskapet och svenskt pass är hanteringen av svenska medborgare som har kommit i kläm utomlands. Som det ser ut erbjuds svenska medborgare som exempelvis grips av icke-demokratiska regimer eller faller offer för ett brott en ytterst begränsad hjälp av svenska beskickningar eller lämnas utan någon hjälp alls. Svenska medborgare måste kunna känna sig trygga även utomlands. ska vara mer aktivt i att skydda rättigheter för svenskar över hela världen. vill se över den konsulära hjälp som erbjuds av UD och utreda om den kan behöva uppgraderas – i likhet med länder som och . 5.1.4 Hårdare krav för svenskt medborgarskap Medborgarskap ska kunna sökas först efter en vistelsetid i , och vederbörande bör minst ha varit självförsörjande samt kunna uppvisa en klanderfri vandel. Utöver detta bör samtliga svenska medborgare klara av rimliga grundkrav i det svenska språket i tal och skrift. Lika självklart är en grundläggande förståelse för hur vårt samhälle fungerar, vår historia samt kunskap om svenska normer och regler. Allt detta ska verifieras genom ett språk- och samhällstest. Samtliga som klarat detta ska bekräfta sin lojalitet med samt förbinda sig att respektera svenska lagar och övriga samhällsregler genom att underteckna en särskild deklaration om detta. Då medborgarskapet har blivit allt mer urholkat är det av stor vikt att de som framöver blir medborgare också välkomnas in i vårt samhälle. De som beviljats medborgarskap ska kunna känna stolthet och det ska vara en stor upplevelse.