mot · H402820 · 2016-10-03 00:00:00 — Vi vill skapa förutsättningar för grön kemi med kemiska produkter och processer som minskar eller helt eliminerar användandet eller bildandet av farliga ämnen, och fasa ut giftiga kemikalier. Vi vill öka och industrialisera träbyggandet och stimulera vidareförädling av träproduktion i . Vi vill fortsätta omställningen av transportsektorn genom att öka produktionen av förnybara och hållbara drivmedel från jord- och skogsråvara. Primärproduktionen, som uppfödning av djur och odling av spannmål och andra grödor, är viktiga delar av de gröna näringarna som bidrar till ett starkt näringsliv och att hela landet kan leva och utvecklas. De gröna näringarna utgör grunden för landsbygdens utveckling och deras utveckling och potential till stärkt konkurrenskraft är viktiga för . Konkurrenskraftiga gröna näringar med betande djur håller våra landskap öppna och bidrar till ökad biologisk mångfald. Svensk turism har haft en positiv utveckling , alltfler utländska turister upptäcker som turistland. Besöksnäringen är en internationellt växande sektor. För att ska fortsätta utvecklas som turistland behövs en kvalitativ utveckling av nya och befintliga destinationer liksom en förstärkning av marknadsföringsinsatserna. En livsmedelsstrategi för ökad konkurrenskraft Som en del i övergången till en biobaserad ekonomi vill vi se en svensk livsmedelsstrategi som skapar bättre förutsättningar för lönsamma och konkurrenskraftiga företag som producerar och levererar hållbara livsmedel. En livsmedelsstrategi bör även syfta till att utveckla möjligheterna att handla lokalproducerat och möjligheten att ställa krav på inköp av livsmedel. Livsmedelsproduktionen bidrar till arbetstillfällen och utgör en möjlighet för ökad export och att stärka bilden av som kvalitativ livsmedelsnation vilket visionen Matlandet visade prov på. Lantbruket ska i första hand producera, inte bevara. Förutsättningarna för att öka livsmedelsproduktionen i är goda, en livsmedelsstrategi bör därför ha som mål att öka produktionen av svensk mat. Ur många aspekter har vi bättre miljöhänsyn och högre djurvälfärd än andra länder. Vi har lägst antibiotikaanvändning i EU och vi har friska djur. Betande djur främjar den biologiska mångfalden och det kallare klimatet i vår del av bidrar till att vi kan använda mindre bekämpningsmedel än andra länder som i högre omfattning drabbas av skadedjur. Kopplingen mellan stad och land är viktig när det gäller hållbar matproduktion. Hållbar matproduktion är både en förutsättning för sund och säker mat och för utvecklingen av företag på landsbygden. Den privata och offentliga konsumentens val av livsmedel påverkar antibiotikaanvändning, miljö- och klimathänsyn och djurskydd i producentled. Att använda sin konsumentmakt och göra frivilliga medvetna val av närodlade råvaror med hög kvalitet där varken djur- eller miljöskydd tummats på är mycket viktigt. Även det offentliga måste ta sitt ansvar och all offentlig upphandling av mat ske minst i enlighet med svenska regelverk. vill att det ska vara enkelt att ställa krav vid upphandlingar och vill ge bättre stöd till offentliga verksamheter och livsmedelsföretagare för att möjliggöra detta, exempelvis via företagslotsar. I takt med ett varmare klimat och mer spänt politiskt läge är det viktigt att se över vår livsmedelsförsörjning vid olika katastroflägen. har drabbats av bland annat översvämningar, vattenbrist, kraftig nederbörd och skogsbränder. Dessa naturolyckor drabbar inte bara utan också andra länder som våra livsmedel importeras ifrån. ökar och fler munnar måste mättas. Därför behövs en genomgripande översyn av beredskap för livsmedelsförsörjning som bland annat tar hänsyn till andelen värdefull odlingsbar . menar att det måste finnas en tydlig beredskap och strategi för den svenska livsmedelsförsörjningen vid naturkatastrofer eller stängda gränser. Tillgång till kommersiell och offentlig service Tillgången till kommersiell service är en nödvändig förutsättning för livskraftiga samhällen. Det handlar om att ge den lokala lanthandlaren eller bensinmacken i byn förutsättningar att kunna finnas kvar och ge bra service. Just den lokala servicen är ofta en förutsättning för att en mindre ort på landsbygden ska kunna fungera. Vi ser oroväckande tecken på att tillgången till kontanthantering minskar på många orter. Det är särskilt illavarslande för småföretagare som inte har möjlighet att hantera sin dagskassa på ett säkert och effektivt sätt. Därför anser att det är viktigt att se över vilka effekter minskad kontanthantering har på mindre samhällen. Lanthandlare och andra näringsidkare på landsbygden har en viktig roll att fylla. Ofta är de navet kring vilket jobb skapas och socialt umgänge kretsar. är därför stolt över att i regeringsställning sett till att förbättra förutsättningarna till kommersiell service. Men mer behöver göras. Därför vill se över hur stöden till service kan effektiviseras. Vi vill också att lokala förutsättningar beaktas vid en översyn av hur lanthandlare lättare ska kunna bli ombud av statliga tjänster såsom Postnord, Systembolaget och . Offentlig närvaro i hela landet På många håll har statens närvaro försvunnit genom centralisering till större tätorter eller till innerstan. Offentlig närvaro är viktig för att människor ska känna trygghet och tillit och därför verkar vi för att samhällets service ökar i hela . har präglats av en smygcentralisering av myndigheter och offentlig service. Även den kommersiella servicen har i spåret av detta minskat på många orter runt om i landet. Minskad centralisering skulle innebära en ekonomisk besparing för staten, då lokalkostnaderna i storstäderna ofta är mångdubbelt högre än i andra delar av landet. Dessutom frigörs boyta i de centrala delarna av städerna. vill se effektivare statliga myndigheter och därför vill vi se över de statliga myndigheternas lokalkostnader och lokalisering. I förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete finns angivet de statliga myndigheternas ansvar i det regionala tillväxtarbetet. Förordningen ställer bland annat krav på att möjligheter till decentralisering ska tas till vara och krav på samordning med andra myndigheter, kommuner, landsting och näringsliv. Vi anser att samtliga myndigheter ska utarbeta strategier för hur arbetet med kraven i förordningen om regionalt tillväxtarbete kan stärkas. Lokala servicekontor i varje kommun eller i storstädernas stadsdelar skulle kunna utgöra en plattform för medborgarna att få hjälp med både kommunala ärenden och enklare ärenden hos exempelvis Arbetsförmedlingen, och polisen. De lokala servicekontoren ska även utgöra en fysisk plats dit människor kan vända sig för att få hjälp med andra nödvändiga myndighetskontakter, till exempel kan digitala möten med tjänstemän på andra orter bokas in. Kontor för lokal offentlig service kan fungera som en okomplicerad väg in till såväl det offentliga som en kontaktyta med föreningsliv och arbetsmarknad. Tillgång till denna typ av servicekontor bör finnas i landets alla kommuner. Lokala servicekontor kan bidra till att minska utanförskap i samhället. Dessa servicekontor har också ett ansvar att samverka med den kommersiella servicen på de platser där marknaden har svårt att vara bärkraftig. Då kan både kommersiell och offentlig service tryggas i hela landet. Skattebaser är ett effektivt verktyg för att öka människors inflytande över sin vardag. Därför vill att skattepolitiken ska användas som redskap för att vara tillväxtskapande i hela landet. Detta kan möjliggöras genom att regionalisera fler delar av den statliga fastighetsskatten i syfte att stärka den regionala beslutsnivån och regionernas möjligheter att föra en tillväxtfrämjande politik utifrån sina egna förutsättningar. vill utreda hur intäkterna från fastighetsskatten på industrifastigheter och elproducerande fastigheter ska regionaliseras. I ett första steg är det rimligt att utreda hur fastighetsskatten på elproducerande fastigheter kan regionaliseras för att återbörda en del av värdet från den klimatsmarta energiproduktionen till berörda regioner. Väl fungerande självständiga och starka regioner är avgörande för att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften och skapa bättre förutsättningar för företagande, innovationer och investeringar. För är det självklart att människor i större utsträckning ska få behålla frukterna av sitt eget arbete. Lika självklart är det att regioner som bidrar med värdefull produktion får behålla delar av detta värde. Det måste löna sig för kommuner och regioner att förbättra sitt företagsklimat, göra produktiva investeringar och upplåta mark åt viktig infrastruktur och produktion. i (C) Per Lodenius (C) Per Åsling (C)