mot · H4023494 · 2016-10-05 00:00:00 — Under tid i regeringsställning ökade antalet småföretag ägda av kvinnor med . 16.1 Ökat jobb- och jämställdhetsfokus i föräldraförsäkringen Forskning visar att omfattningen och fördelningen av uttaget av föräldraledighet påverkar människors ställning på arbetsmarknaden. Effekten av en generös föräldraförsäkring på arbetskraftsdeltagande, löner och liknande är komplex. [289] Rätten att kvarstå i anställning under föräldraledigheten gör troligen att kvinnors deltagande på arbetsmarknaden förbättras. En inkomstberoende försäkring ökar därtill incitamenten att arbeta innan barnafödseln. I kombination med en väl utbyggd barnomsorg är således drivkrafterna och möjligheten att kombinera föräldraskap och arbete relativt goda i , särskilt för kvinnor. har också lyckats uppnå ett högt arbetskraftsdeltagande bland kvinnor. Det är en förutsättning för en dynamisk och snabbväxande ekonomi. Diagram 38 Kvinnors arbetskraftsdeltagande, 15−64 år Källa: (2016e). Frånvaro från ett specifikt jobb är dock förknippat med sämre karriärmöjligheter och löneutveckling. [290] Frånvaro från arbetsmarknaden som helhet riskerar också, särskilt för personer som redan innan föräldraledigheten stod långt från arbetsmarknaden, att ytterligare försämra en persons chanser att komma i jobb. Nyanlända och svenska medborgare som återinvandrar med barn i åldrar som berättigar till föräldraledighet ges retroaktiv rätt till föräldraförsäkringens alla per barn. Det innebär att särskilt nyanlända kvinnor kan inleda sin integrationsprocess med att vara föräldralediga . [291] Detta riskerar att fördröja och försämra deras integration på den svenska arbetsmarknaden. Detta problem, och förslag till lösningar, behandlas närmare i kapitel 10.4. Nej till höjd grundnivå Regeringen har valt att höja grundnivån inom föräldraförsäkringen. Detta kan väntas leda till ett högre uttag för kvinnor på denna nivå och riskerar därför att försämra arbetsmarknadsanknytningen ytterligare för de kvinnor som står längst från arbetsmarknaden. [293] motsätter sig således denna förändring. För att fler, inte minst kvinnor, ska välja att bli företagare måste reglerna för föräldralediga företagare i högre grad vara likvärdiga med de som gäller för anställda. Ett exempel på hur föräldraförsäkringen bättre kan anpassas till företagares villkor är att möjliggöra för företagare att bedriva en viss begränsad verksamhet i företaget utan att förlora sin föräldrapenning. Småföretagare kan inte ringa in hyrpersonal eller vikarier i sin verksamhet under föräldraledigheten, ha begränsad kontakt med leverantörer eller sköta sin bokföring, då detta betraktas som arbete. Företagare ska inte kunna arbeta och ta ut föräldrapenning parallellt. Men att säkerställa att det finns ett företag att återvända till efter föräldraledigheten, genom en begränsad arbetsinsats, är rimligt. En annan åtgärd som hade gjort föräldraförsäkringen flexiblare och bättre anpassad för företagare är att tillåta att dagar överlåts till ytterligare två närstående personer. Förutom att öka försäkringens flexibilitet skulle det också underlätta för fler typer av familjekonstellationer. En mer jämställd föräldraförsäkring Att vara hemma för vård av barn är ytterligare ett område där kvinnor generellt tar ett större ansvar än män. [294] Effekten är att kvinnor är frånvarande från arbetsplatsen i högre grad, vilket minskar deras chanser att bli befordrade och göra karriär. [295] För att premiera ett mer jämställt ansvar för vårdandet av sjuka barn bör införandet av en vab-bonus utredas. Nej till borttagen jämställdhetsbonus För att premiera ett jämställt uttag av föräldraförsäkringen införde alliansregeringen en jämställdhetsbonus. Regeringen föreslår nu att denna bonus tas bort. Familjers val kring hur föräldraledigheten ska fördelas baseras på ett antal olika faktorer. [296] En faktor som kan spela roll är de ekonomiska konsekvenserna av olika fördelningsupplägg. Givet det generella mönstret att män tjänar mer än kvinnor innebär ett mer jämställd uttag för många familjer att privatekonomin blir lidande. Detta är olyckligt. Genom ekonomiska styrmedel kan incitamenten till ett mer jämställt uttag stärkas, vilket vore bra för såväl kvinnors ställning på arbetsmarknaden som mäns möjlighet att vara hemma med sina barn. avvisar därför regeringens förslag om att ta bort jämställdhetsbonusen. I stället bör det utredas hur bonusen kan förstärkas och göras än mer effektiv. 16.2 Kvinnors företagande och karriärmöjligheter En förutsättning för att öka jämställdheten mellan könen är att öka kvinnors ekonomiska makt. Det görs på flera sätt. För det första måste kvinnors möjlighet att starta och utveckla företag stärkas. För det andra måste fler kvinnor tillåtas göra karriär som anställda. Företagande utgör för många en möjlighet att ta makten över sin egen ekonomi och arbetssituation. Därför är det viktigt att kvinnor ges samma möjligheter som män att starta och utveckla företag. är dock dessa möjligheter skevt fördelade. Det är viktigt att politiken, medvetet eller omedvetet, inte hindrar kvinnors företagande. Ett viktigt led i detta är att branscher som anställer många kvinnor erbjuder möjligheten att starta och driva företag. Detta är ett viktigt argument för varför valfriheten inom välfärden är värd att försvara. Som ett exempel kan nämnas att inom vård- och omsorgsbranschen leds av företagen av kvinnor, vilket är en klart högre andel än i näringslivet i snitt. [297] Inom RUT-sektorn är av företagarna kvinnor. [298] Hälften av dessa är också födda utanför . Också inom traditionellt manliga branscher måste kvinnor ges möjlighet att ta större plats. Goda exempel och förebilder i form av till exempel styrelseledamöter måste lyftas fram. Ett antal konkreta reformer för att stärka kvinnors företagande beskrivs i större detalj i kapitel 7.3. För att fler kvinnor ska kunna ha möjligheten att göra karriär krävs ett batteri av åtgärder. Det är klarlagt att , tillsammans med bland annat en flexibel barnomsorg och rätten att kvarstå i anställning vid föräldraledighet, underlättar för kvinnor att göra karriär. [299] Drivkrafterna och möjligheten att kombinera föräldraskap och arbete är relativt goda i . har också lyckats uppnå ett högt arbetskraftsdeltagande bland kvinnor. Det är en förutsättning för en dynamisk och snabbväxande ekonomi. Lika viktigt som att med politiska reformer minska de negativa konsekvenserna av den ojämställdhet som manifesteras genom att kvinnor tar ett större ansvar för hemarbetet, är självklart att försöka påverka roten till detta problem: de ojämställda strukturerna i samhället. Deltidsnormen för kvinnor på arbetsmarknaden måste brytas som en del i att komma åt könssegregerade arbetsmarknad. Detta kan bland annat åstadkommas genom att arbetsmarknadens parter ser över hur de kan skapa rätt förutsättningar för fler att arbeta heltid. Här har också kommun- och landstingspolitiker, som ansvarar för stora offentligfinansierade branscher med en hög andel kvinnor som anställda, ett stort ansvar. För att ytterligare öka medvetenheten om behovet av ett aktivt jämställdhetsarbete vill se en genomgripande utredning som behandlar och belyser statens, näringslivets, samhällets och individens totala kostnader för ojämställdhet relaterat till de mål för jämställdhetspolitiken som har antagit. 16.3 Brott och våld mot kvinnor Den kanske mest upprörande effekten av ojämställdhet mellan kvinnor och män är de brott som kvinnor utsätts för just för att de är kvinnor. politik för färre brott och ökad trygghet beskrivs närmare i kapitel 11. Även om sexual- och hedersbrott kan drabba såväl kvinnor som män är kvinnor klart överrepresenterade bland brottsoffren. vill införa en samtyckeslagstiftning samt att ett oaktsamhetsbrott avseende våldtäkt införs. Därtill krävs ett intensifierat arbete mot hedersbrott och ökade resurser för att stävja det sexuella ofredandet av kvinnor på offentliga platser. 17 Försvars- och säkerhetspolitik bygger säkerhet tillsammans med andra. ser med allvar på det alltmer utmanande säkerhetsläget i vårt närområde och i EU. När och vår närmiljö möter en ökad militär aktivitet i , och våra baltiska grannar känner sig allt mer utsatta, krävs nya åtgärder. har mot bakgrund av behovet av en tydlig, solidarisk och hållbar säkerhetspolitik föreslagit att ska gå med i Nato. Frågan behandlas i en särskild motion. Det nya säkerhetspolitiska läget ställer skärpta krav på den svenska försvarsförmågan. Oroligheterna kryper närmare. vill att den svenska försvarsförmågan ska stärkas. Detta innebär bland annat att försvaret ska finnas i hela landet och att försvaret ska vara tränat för att kunna agera i alla väderförhållanden som finns i vårt land och där vi gör insatser. Krig och konflikter i omvärlden påverkar i hög grad dagens samhälle. Konflikter där terrororganisationer angriper civila och sprider skräck och förödelse gör att människor tvingas fly och söka möjligheter till ett bättre liv. Flyktingströmmarna är de största sedan . Dessa utmaningar ställer krav på hur och EU agerar för att hjälpa de människor som flyr och för att vända de senaste årens negativa utveckling. ska vara en kraftfull röst för mänskliga rättigheter och driva på världssamfundet att agera för att förebygga krig och konflikter samt bevara, återskapa och säkra fred och trygghet för människor. Säkerhetsläget och flyktingsituationen påverkas också såväl av klimatförändringar som av ohållbart utnyttjande av naturresurser, av icke fungerande samhällsstrukturer och bristande rättsväsende. 17.1 Det förändrade säkerhetsläget har det säkerhetspolitiska läget i närhet, och inte minst i absoluta närområde, förändrats markant. kunde vi se hur samarbetet i stärktes både innanför och utanför EU:s gränser. Denna utveckling har tyvärr avstannat. I stället ser vi hur den liberala demokratin vänds ryggen, rättigheter och öppenhet inskränks och samarbete byts mot konfrontation. Det ryska krig som utkämpas i , den av olagliga annekteringen av och den ökade mobiliseringen i norra är bland de tydligaste exemplen. I av ryska påtryckningar är det extra viktigt att EU står upp för de samarbeten inom ramen för det östliga partnerskapet som finns och välkomnar de länder som söker sig ett än närmare samarbete. När de relevanta villkoren är uppfyllda är det självklart för oss att de länder inom det östliga partnerskapet som så önskar bör få bli medlemmar i . Vi ser också i och delar av hur krig, oroligheter, våld och förföljelser sprider sig. Ett stopp på kriget i måste vara prioriterat och en hållbar fred nås. IS/Daesh och andra kriminella terrororganisationer fortsätter att sprida skräck, hat och förödelse i sina fotspår. Detta påverkar givetvis också det säkerhetspolitiska läget för . Vårt deltagande i internationella insatser behövs. På kort sikt behövs den svenska förmågan i exempelvis och . På kan det bli aktuellt med svenskt deltagande i andra insatser. Försvarsmakten och dess anställda utgör ett omistligt försvar mot externa hot. Att skydda och svenska medborgare från sådana hot tillhör statens kärnverksamhet. De försvarsmaktsanställda förtjänar att ges förutsättningar att lösa sina uppgifter på ett säkert och effektivt sätt. Det försämrade omvärldsläget kräver en ökad försvarsförmåga. ska fortsatta steg tas för att långsiktigt stärka den svenska försvarsförmågan. var med i den breda försvarsuppgörelse som träffades tillsammans med , . Uppgörelsen innebär att Försvarsmakten tilldelas mer resurser samt att viktiga steg tas mot en stärkt försvarsförmåga, bland annat genom att totalförsvarsplaneringen återupptas. I samband med försvarsbeslutet höjdes försvarsanslagen med 10,2 miljarder, utöver tidigare anslag. Det är bra för och försvaret att vi har en bred och långsiktig överenskommelse som skjuter till resurser. I överenskommelsen verkade särskilt för att Försvarsmaktens vinterförmåga ska säkerställas och att det inte ska ske några förbandsnedläggningar, eftersom vi vill se en ökad försvarsförmåga i hela landet. har också verkat för att de frivilliga försvarsorganisationerna ska ges goda möjligheter att bidra till totalförsvaret och även att samhällets krisberedskap ska utvecklas. anser vidare att dialogen mellan politiken och Försvarsmakten är viktig. Politiken ska, i samråd med Försvarsmakten, definiera de uppgifter som Försvarsmakten förväntas ha förmåga att lösa. ingång är att det inte bör vara politikens uppgift att i detalj reglera hur Försvarsmakten väljer att lösa dessa uppgifter. Alltför detaljerade beställningar riskerar att leda till att myndighetens resurser inte utnyttjas effektivt. är inte opåverkat när våra baltiska grannar känner sig allt mer utsatta och den militära aktiviteten i ökar. Med tanke på utvecklingen i vår omvärld i allmänhet och i i synnerhet, bör det understrykas att är av särskild betydelse. Vi delar regeringens syn på vikten av svensk militär närvaro på och vikten av ökad övningsverksamhet för att stärka försvarsförmågan över lag. Även frågorna som handlar om en säkerställd ubåtsjaktsförmåga, stridsflygets kapacitet samt utvecklad cyberförmåga är av stor betydelse framåt. Framöver finns det stora utmaningar vad gäller investeringar, materiel, logistik och personalförsörjning. Här kommer fortsatt att ta ett stort ansvar. vill att den svenska försvarsförmågan ska stärkas. Detta innebär bland annat att försvaret ska finnas i hela landet och att försvaret ska vara tränat för att kunna agera i alla väderförhållanden som finns i vårt land och på de platser där svenska förband gör insatser. har varit med och stärkt försvarets resurser rejält , men mer kommer troligen behövas. Försvarsmaktens uppdrag är att försvara . Det ställer stora krav på en flexibel och rörlig organisation. En viktig del i detta arbete är ett väl utbildat och ändamålsenligt utrustat hemvärn. De nationella skyddsstyrkorna är en viktig del av samhällets krisberedskap och bidrar med ökad folkförankring till Försvarsmaktens verksamhet. gläds därför åt att hemvärnet i försvarsuppgörelsen tilldelas medel för ytterligare materielanskaffning. Försvarsmaktens samordning och samarbete med andra delar av samhällsskyddande myndigheter och organisationer är också av största vikt. Även personalförsörjningen är en fråga som måste fungera för att garantera ett effektivt försvar av hela . Särskilt förtida avgångar inom existerande personalstyrka är en utmaning som måste hanteras framöver. Därtill måste rekryteringen av tjänstgörande personal förbättras. I samband med försvarsuppgörelsen tillsattes en utredning som ska inkomma med förslag på hur arbetet med att garantera en välfungerande personalförsörjning ska kunna stärkas. anser att det är avgörande för Försvarsmaktens framtida förmåga att en uppgörelse kan nås som ser till att försvaret kan trygga sin kompetensförsörjning. Omvärldsläget och teknikutvecklingen ger för handen att nya hot behöver mötas. Så kallad icke-linjär krigföring blir ett allt vanligare inslag på den globala arenan och i vårt närområde. Här har Försvarsmakten fått i uppdrag att utveckla förmåga, och det är ett uppdrag som står bakom. Det handlar bland annat om att stärka delar som har att göra med det psykologiska försvaret, frågor kopplade till it-attacker, hybridkrigföring, nättroll, desinformation, propaganda, förfalskade brev och så vidare. Det är viktigt att det uppdrag som Försvarsmakten fått noga följs upp och utvärderas i syfte att se vilka konsekvenser det får för totalförsvaret. Klimatförändringarnas effekter och olika typer av icke-militära hot i en allt mer orolig omvärld ställer nya krav på samhällets krisberedskap. I försvarsöverenskommelsen beskrevs vikten av att stärka den civila försvarsförmågan. I överenskommelsen pekas värnandet av civilbefolkningen, säkerställande av de viktigaste samhällsfunktionerna och bidrag till Försvarsmaktens förmåga vid förhöjd beredskap som de viktigaste delarna i det civila försvaret. I och med försvarsbeslutet återupptas nu det civila försvaret och dess planering. I och med att det civila försvaret inte är en egen organisation så är det av största vikt att samordning och samarbete blir ledstjärnor i det kommande planeringsarbetet. menar att detta arbete inte bara bör fokusera på beredskapsarbete i form av stöd till Försvarsmakten utan också fokusera på beredskapsarbetet för icke-militära kriser såsom exempelvis stormar och bränder. Frivilliga försvarsorganisationer som del av krisberedskapen Försvarsberedningen pekade 2014 på att de frivilliga försvarsorganisationerna fyller en viktig samhällsfunktion och att de tillhandahåller nödvändig förmåga och kompetens samt är väsentliga för folkförankring. anser att det är viktigt att långsiktigt säkerställa de frivilliga försvarsorganisationernas möjlighet att bidra till totalförsvaret och därmed även till samhällets krisberedskap. De frivilliga försvarsorganisationerna har många viktiga uppgifter. Försvarsberedningen har pekat på att de frivilliga försvarsorganisationerna bidrar på ett värdefullt sätt till hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna och menar att det bör övervägas att utöka de frivilliga försvarsorganisationernas bidrag även i andra krigsförband. vill se över möjligheterna för att stödet till de frivilliga försvarsorganisationerna kan öka, med betoning på nationella uppgifter vid höjd beredskap. är i mycket hög grad ett importberoende land. Den låga självförsörjningsgraden av livsmedel riskerar att bli en säkerhetsrisk vid många olika slags kriser, både militära och icke-militära. Även klimatförändringarna har effekt på livsmedelsproduktionen internationellt och nationellt. Det är angeläget att har en beredskap för att hantera krisers påverkan på inhemsk produktion av livsmedel och tillgång till dricksvatten. Livsmedelsförsörjningen bör vara en viktig parameter i civilförsvarsplaneringen. 17.3 En aktiv utrikespolitik Det försämrade omvärldsläget oroar. På flera håll i världen ser vi att frihet, öppenhet och demokrati utmanas och det är lätt att det känns som om världen är oförbätterlig och internationellt engagemang inte lönar sig. Då är det viktigt att komma ihåg att världen ändå har blivit en bättre plats för fler människor att bo på. Den extrema fattigdomen minskar, hungern minskar och barnarbetet minskar. Detta gör också att allt fler människor har tillgång till mat och arbete, fler barn kan gå i skolan och fler kvinnor överlever graviditet och förlossning. Livslängden ökar, barnadödligheten minskar när fler människor bland annat har tillgång till malarianät. Det är inte bara allt fler barn och ungdomar som går i skolan utan de går också längre i skolan. Handeln ökar i världen och allt fler länder blir mer och mer beroende av utbyte med varandra. som land har blivit rikt på frihandel och på att bejaka öppenhet mot omvärlden. Det har varit nyckeln till våra framgångar men är i minst lika hög grad nyckeln till vår framtid. Vi står upp för frihandelns principer eftersom vi vet att det är avgörande för människors välstånd runt om i världen, och att fler kan lyftas ur fattigdom. Därför är det för en självklarhet att fortsätta arbetet för ökad handel där vi tar bort tullar, handelsstörande subventioner och hinder mot resten av världen. vill fortsätta att stärka det svenska internationella engagemanget, förbättra det svenska biståndet och än mer bidra till att trygga fred och säkerhet i världen, eftersom det gör skillnad för människor i deras vardag. engagemang stärker kvinnor, stöttar civilsamhället och hjälper till att lägga grunden för människor att starta egna verksamheter. Genom svenskt engagemang ökar möjligheten att starta och utveckla företag och skapa nya jobb - en förutsättning för att fler människor kan lyftas ur fattigdom. I en allt oroligare och konfliktfylld värld tenderar skyddet för de mänskliga rättigheterna att nedprioriteras. står inte världssamfundet upp med samma kraft för mänskliga rättigheter och vi kan se att konsekvenser av att bryta mot dessa tyvärr i allt för stor utsträckning uteblir. menar att en bra början skulle vara att den får ett kraftfullare mandat att ställa krigsförbrytare inför rätta. är det tyvärr inte demokratiutveckling som bäst beskriver situationen på den och i . Det är instabilitet och ett ökat våld som präglar regionen. Detta är en utveckling som måste brytas. Länderna i regionen har ett ansvar för sin egen framtid. Men även världssamfundet och bör ta en aktiv roll för att se till att den arabiska vintern återigen kan blomma ut i en arabisk vår. Det framförallt kan bidra med är utbildning och säkerhetsinsatser. Ska man klara freden långsiktigt handlar det inte om snabbinsatskrig från världssamfundets sida utan om att långsiktigt säkerställa en trygg och säker utveckling. välkomnar att valts in som medlem i . Det är ett viktigt uppdrag som ställer krav på ett aktivt och hårt arbete inom FN. Det ställer också tydliga krav på att regeringen använder sina resurser effektivt för att nå resultat i arbetet. har en viktig roll i att sprida grundläggande värden såsom demokrati, fredlig och hållbar utveckling och mänskliga rättigheter. EU − ett viktigt verktyg Ett av EU-samarbetets kärnvärden är den fria rörligheten. Den öppnar gränser och breddar möjligheter för människor att söka arbete, utbildning och möta andra människor. En större öppenhet är något som skapar fler jobb när nya tankar och idéer skapar nya produkter som enkelt kan säljas på en större marknad. EU är ett viktigt verktyg för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Genom samarbete inom EU kan vi göra vår röst hörd och spela en avgörande roll. måste vara en aktiv EU-medlem och lägga stor vikt vid att driva grundläggande värderingar inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. EU-samarbetet är också viktigt för att bygga och därmed också starkare. För är det självklart att bekämpa den fattigdom som gör att människor bland annat känner sig nödgade att lämna hus och hem för att tigga i andra länder. För att motverka detta vill vi se till att EU-medlen används så att de gör störst nytta. 17.4 En modern biståndspolitik Biståndet är ett centralt verktyg i arbetet för en rättvis och hållbar global utveckling. har varit en viktig aktör och bidragsgivare till internationellt arbete för fattigdomsbekämpning och bättre miljö genom bland annat klimatbistånd. anser att vi fortsatt ska stå upp för att av bni ska gå till bistånd samt att mer resurser utöver detta ges till klimatåtgärder och anpassning. måste vi säkerställa att biståndet gör skillnad i praktiken. Att möta klimatutmaningen, stärka demokratin och jämställdheten samt öka respekten för mänskliga rättigheter var vägledande värden för det svenska biståndet under alliansregeringen. Det är också värden som är helt centrala i biståndspolitik. Svenskt bistånd bör fortsätta stödja frihetskämpar och stärka yttrandefriheten, samt förbättra möjligheterna för fattiga människor att dra nytta av ekonomisk tillväxt genom förbättrad tillgång till utbildning, hälsovård och fler och bättre jobb. Genom ambitiöst stöd vid kriser, krig och katastrofer ska vi fortsätta bidra till att rädda liv och lindra nöd, inte minst när flyktingströmmarna är de största sedan . Genom att se hela bilden av olika utmaningar, och erkänna att klimat- och miljöproblem är helt avgörande för att också på ett hållbart sätt minska fattigdomen i världen, blir det möjligt att forma en modern biståndspolitik. En biståndspolitik som gör skillnad för människor i deras vardag och för kommande generationer. Satsning på UNHCR och katastrofbistånd Den akuta krisen i närområdet till är nästan ofattbar i sin omfattning. vill prioritera satsningar på de humanitära anslagen till och katastroffonden Cerf med fokus på och dess närområde. är den femte största bilaterala givaren i världen av humanitärt bistånd, och en av de absolut främsta bidragsgivarna till UNHCR. För att möta den akuta krisen i och kring behöver ytterligare förstärkningar göras just , med fokus på de människor som lever i, och tvingas fly från, oerhört svåra förhållanden.