ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4021171 · 2016-10-04 00:00:00 — Ge kommuner beslutsrätt om att införa lokala dubbdäcksavgifter samt miljözoner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra för svenska kommuner att införa dubbdäcksavgifter i syfte att åtgärda lokala luftkvalitetsproblem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra för kommuner att införa miljözoner för lätta fordon och tillkännager detta för regeringen. Problem med luftföroreningar varierar kraftigt runtom i landet och de största problemen återfinns i huvudsak i och kring större städer. Därför behövs det flexibilitet och anpassning efter lokala förhållanden i styrningen för en renare luft. Partikelhalter, PM10, som bland annat orsakas av dubbdäck är ett problem i många svenska kommuner. Det är framförallt barn som utsätts för hälsorisker och vuxna med luftvägssjukdomar. Det finns kommuner, däribland , som har problem med att uppfylla dygnsmedelvärdet för gällande miljökvalitetsnormer. ser vi att kommunerna har begränsade verktyg för att minska partikelhalterna. Förutom resurskrävande städning och dammbindning, som bara kan sänka partikelhalterna kortsiktigt på mellan 24 och , är dubbdäcksförbud på enskilda gator den metod som kan användas. I har en dubbdäcksavgift införts i vissa kommuner för att få ner andelen som använder dubbdäck och därmed halterna av PM10. Avgiftskontrollen utförs huvudsakligen av kommunala parkeringsvakter på tankstationer men även av polisen i samband med andra trafikkontroller. Den lokala avgiften på användningen av dubbdäck har varit ett effektivt styrmedel för att få ned andelen dubbdäck i innerstäderna. Det har i sin tur haft positiv effekt på partikelhalterna och gränsvärden som tidigare överskreds har klarats. Det har varit svårt att urskilja några effekter på trafiksäkerheten av den minskade dubbdäcksanvändningen. Med anledning av svenska kommuners problem med för höga partikelhalter bör kommunerna, som har huvudansvaret för luftkvaliteten på lokal nivå, få ökade möjligheter att med lokala styrmedel åtgärda luftkvalitetsproblemen genom rätten att införa dubbdäcksavgifter. Många svenska kommuner jobbar hårt med att förbättra luften i innerstäderna. För detta behövs fler och utvidgade lokala verktyg som kan styra trafiken, inte minst personbilstrafiken. Beslutsrätt över lokala miljözoner är ett viktigt sådant. Miljömålsberedningen har i sitt delbetänkande (SOU 2016:47) gett förslag om hur kommuner bör ges möjlighet att införa miljözoner för lätta fordon. Genom att ändra i trafikförordningen kan kommuner ges möjlighet att införa sådana miljözoner. Något som vore önskvärt att skyndsamt åstadkomma för att ge kommuner bättre möjlighet att komma tillrätta med utsläpp i innerstäderna.
mot · H4021172 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att få dubbelspår på järnvägen hela sträckan i korridoren ––och tillkännager detta för regeringen. Pendlingen mellan länder i är störst mellan och . Det är drygt 28 000 svenska pendlare som har sin huvudsakliga inkomst i och till det kommer lika många deltidspendlare. I korridoren ––bor 8 miljoner människor. Här finns både näringsliv, arbetsmarknad, kultur och dynamiken i att det är gränsland som ger förutsättningar för ett kapacitetsstarkt och högkvalitativt järnvägsnät. Ett järnvägsnät som binder samman människor och verksamheter och med det skapar en stark och internationellt konkurrenskraftig tillväxtregion. För en hållbar utveckling i en tillväxtregion krävs förutsättningar för att transportera både gods och personer på järnväg. För som ett särskilt handelsberoende land är det nödvändigt att verka för en god internationell tillgänglighet. En mycket stor del av vårt handelsutbyte sker med , och . Nämnda stråk sammanfaller också i stor utsträckning med behoven att bygga ut infrastrukturen för både godstransporter och snabba personresor. Att flytta gods från lastbil till järnväg har stora miljömässiga fördelar och järnvägspendlare minskar miljöpåverkan – men för det krävs järnvägsnät. Det är ett tydligt nationellt/skandinaviskt intresse att verka för en utveckling av denna tillväxtregion bland annat genom samplanering och prioritering över landsgränserna. Ett litet men ändå viktigt steg vore att i olika offentliga sammanhang börja behandla väg- och järnvägskorridoren mellan , och som ett enda sammanhängande, skandinaviskt stråk. Men framför allt behövs en tydlig viljeinriktning och konkreta åtgärder och initiativ från regeringarnas sida för att få till stånd ett samordnat agerande för en utbyggnad speciellt av järnvägssystemet. Ett första steg vore att få till stånd mötesspår för att öka kapaciteten. Norska regeringen har gett det norska i uppdrag att utreda sträckan –med fokus på flaskhalsen i nuvarande sträckning mellan och . Den har även fastställt en tidsplan för utbyggnad till dubbelspår på den norska sidan. Det är viktigt att även den prioriterar fråga om dubbelspår mellan och för att få till stånd korridoren ––. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H4021175 · 2016-10-04 00:00:00 — Åldersgränser för medicinsk behandling och dess kostnader ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur en människas ålder och bostadsort inte ska få avgöra om en viss medicinsk behandling ska användas eller inte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur den enskildes ålder och bostadsort inte ska få avgöra om en medicinsk behandling ska vara kostnadsfri eller inte och tillkännager detta för regeringen. Inom hälso- och sjukvården finns omotiverade skillnader med hänvisning till ålder när det gäller förebyggande insatser och medicinsk behandling. Ett exempel på detta är vaccination mot sjukdomar där seniorer löper större risk att drabbas, eller fara illa om de får sjukdomen. Inte minst tydligt är detta när det gäller vaccination mot influensa och lunginflammation. I vissa landsting och regioner erbjuds personer kostnadsfri vaccinering. I andra får den enskilde själv helt stå för kostnaden. Kvinnor mellan har rätt till kostnadsfri mammografi för att upptäcka bröstcancer. Kvinnor saknar denna rätt, trots att internationell forskning pekar på att äldre kvinnor har minst lika stor nytta av screening med mammografi, om inte större nytta. De åldersintervaller som anges i rekommendationerna om screening med mammografi samt för screening för tjock- och ändtarmscancer kan vara åldersdiskriminerande anser (). Andra exempel är behandling av prostatacancer. Moderna cellgifter har visat sig var effektivast emot denna cancerform. Men alla män med framskriden prostatacancer får inte behandlas med denna metod, i samma utsträckning som yngre män. Skillnaderna mellan olika landsting och regioner är betydande. Kvinnor , som tidigare haft cellförändringar med risk för livmoderhalscancer, kallas inte för kontroll. Detta trots att det är känt att risken för att drabbas av denna cancerform är kraftigt förhöjd för dessa kvinnor. När det gäller äldre personer som drabbats av ändtarmscancer som spridits sig till levern, och som i övrigt är fullt friska, opereras inte i samma utsträckning som yngre personer. En människas ålder eller bostadsort får inte uteslutande avgöra om en medicinsk behandling används eller inte. Inte heller är det rimligt att den enskildes ålder och bostadsort ska avgöra om medicinsk behandling är kostnadsfri eller inte. Istället ska det vara en helhetsbedömning av hennes funktionsförmåga och hälsa som ligger till grund för vilken behandling som används.
mot · H4021176 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram riktlinjer för att intressera fler ungdomar att välja lantbruksyrket och tillkännager detta för regeringen. län räknas till ett av landets viktigaste jordbruksområden och befinner sig i ett expansivt område. är åldersstrukturen bland de flesta av landsbygdens företagare snedfördelad, de äldre är överrepresenterade. var det naturligt att den yngre generationen övertog gårdar och verksamheter. Men så är det inte . Då gällde att den äldre generationen överförde medärvda kunskaper till de yngre. Så är det inte då utvecklingen och kunskapen ständigt förändras och förbättras för verksamhetens bästa. Många nyanlända till vårt land har erfarenheter från lantbruksverksamhet och säkerligen skulle de vilja arbeta inom de gröna näringarna. I län är inriktningen inom djurhållning, växtodling och skogsbruk vanligast för lantbrukare. Utvecklingsmöjligheterna inom dessa är omfattande. En generationsväxling till yngre lantbrukare är nödvändig för att klara utmaningarna och för en god tillväxt. Det gäller i hela landet. Men kunskapen om yrket och att kunna välja den yrkesbanan är minimal bland dagens ungdomar och skolelever. Här behövs kraftfulla åtgärder för att attrahera och möjliggöra för ungdomar att upptäcka branschen och se att yrkesval finns. Vi måste med andra ord ta ett samlat grepp för att ett långsiktigt hållbart företagande på landsbygden ska säkerställas. Men det finns inte en åtgärd utan säkerligen behövs många olika vägar. Arbetsförmedlingen måste informera om de utbildningsprogram som finns inom de gröna näringarna. Skolornas yrkesvägledare måste få mer kunskaper om branschen för att kunna informera eleverna om rätt utbildning. Möjligheten till aktivare medverkan från skolans sida för att finna pryo-platser inom jordbruket måste bli bättre. Det behövs satsningar på fler naturbruksgymnasier. Ska vi få fler unga bönder måste också trygghetssystemen anpassas till näringen. Ekonomiska förutsättningar måste ses över för att möjliggöra för den yngre generationen att överta eller köpa en egen gård. Med hänvisning till ovanstående bör regeringen medverka till att det tas fram riktlinjer för hur man ska locka fler till lantbruksnäringen och att möjliggöra för den unga generationen att kunna arbeta och driva ett lantbruk.
mot · H4021177 · 2016-10-04 00:00:00 — Möjliggörande för arbetslöshetskassorna att arbeta förebyggande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra för arbetslöshetskassorna att erbjuda sina medlemmar stöd och insatser i syfte att förebygga arbetslöshet och tillkännager detta för regeringen. ska vara världens bästa land att starta och driva företag i. Då behöver vi en företagspolitik som fokuserar mer på möjligheter och mindre på krångel. Då behöver vi också en socialförsäkringspolitik som är lika mycket anpassad efter företagare som den är efter arbetstagare. För att man ska våga starta och driva de små och medelstora företag som står för 4 av 5 av arbetstillfällena i så måste man känna att samhället finns där om allt inte går enligt planerna. Samhället måste i sin tur ha en förståelse för att behoven ser annorlunda ut för de som driver företag än för de som är anställda. För en arbetstagare är situationen binär. Antingen har man ett jobb och man får sin trygghet från sin arbetsgivare eller så har man det inte och då kliver det offentliga in och man får sin ekonomiska trygghet tillgodosedd via arbetslöshetsförsäkringen. För en småföretagare är situationen mycket mer mångskiftande. Småföretagaren ansvarar helt och hållet själv för sin egen trygghet och i många fall även för andra människor som man har varit modig nog att anställa. Vissa månader går verksamheten bra, andra månader gör den kanske inte det. Osäkerheten är alltid närvarande och många småföretagare kan hamna i en ovisshet där man inte vet om det är värt att driva verksamheten vidare. Lönsamheten kan vara tillräcklig för att man ska klara sig men alldeles för dålig i jämförelse med den arbetsinsats och den risk man investerar i verksamheten. Det kan också saknas kunskap om hur de långsiktiga förutsättningarna ser ut som gör att man inte vågar driva verksamheten vidare. Människorna som står inför dessa utmaningar har andra behov av stöd än om de blivit eller riskerar att bli uppsagda. kommer trygghetssystemen i form av arbetslöshetskassorna inte in i bilden förrän företagaren tvingats lägga ned sin verksamhet. Arbetslöshetskassorna är enligt lag förbjudna att vidta några andra åtgärder i syfte att stötta sina medlemmar innan den faktiska arbetslösheten inträffar. Många företagare skulle dock haft stor hjälp av att stödet hade kunnat komma tidigare. Detta skulle till exempel kunna ska genom juridisk och/eller ekonomisk rådgivning. Något som också föreslogs i SOU 2015:21, Mer trygghet och bättre försäkring. Enligt en undersökning av SCB som Småföretagarnas a-kassa lät göra härom året anser en tredjedel av arbetslöshetskassans arbetslösa medlemmar att arbetslösheten hade eller kanske hade kunnat undvikas om man hade haft tillgång till sådan rådgivning. Mot bakgrund av ovanstående vore det rimligt att öppna upp för arbetslöshetskassorna att utöver den ordinarie verksamheten kunna erbjuda stöd och insatser till medlemmar som är företagare i syfte att undvika att en medlem faktiskt blir arbetslös. Detta ska dock inte inkräkta på arbetslöshetskassornas ordinarie verksamhet och vara ett frivilligt åtagande från deras sida.
mot · H4021178 · 2016-10-04 00:00:00 — Utvärdering av sexualundervisning i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera sexualundervisningen i skolan och tillkännager detta för regeringen. har tagit fram mycket bra material till stöd för undervisning av sexualkunskap i skolan. infördes sexualundervisning i svenska skolor och det var vi först i världen med. Mycket har hänt och världen har förändrats tillsammans med sex- och samlevnadsfrågor. Ämnet kan variera på olika sätt och anknytas till de flesta ämnen i skolan. I geografi kan man prata om det ur ett rättighetsperspektiv och i ämnet idrott och hälsa kan man prata om utseende och kroppsideal kopplat till maskulinitet/femininitet till exempel. Vetskapen finns om att sexualundervisningen ser väldigt olika ut och håller olika hög kvalitet, ibland till och med inom en och samma skola. finns det lärare som har svårt för att undervisa i sex- och samlevnadsämnet. Många elever, barn och ungdomar är beroende av att skolan tar upp dessa ämnen då föräldrarna värjer sig från ämnet. I dessa tider då olika kulturer och kulturmönster är vanliga finns också stora skillnader i information om sex- och samlevnad. Det gör inte minst det angeläget att skolan tar sitt ansvar i sammanhanget. Sexualundervisningen är en viktig del i skolan, där eleverna får kunskap för livet. Det är därför viktigt att undersöka om alla elever får en likvärdig utbildning, oavsett vilken typ av skola de går i. För att underlätta undervisningen har tagit fram mer material. diskussioner inom kristna samfund och organisationer har man nu också landat i att låta ta fram ett elevmaterial, ”Nära varandra”, för högstadiet och gymnasiet till maj . Författare blir Per och , båda med erfarenhet av att skriva läromedel för skolan. Läromedlet kom och är viktigt inte minst ur perspektivet för barns och ungdomars hälsa och välbefinnande. Vilken roll spelar skolans sex- och samlevnadsundervisning för det uppväxande släktet? I vilken omfattning förekommer undervisning och är den lika för alla? Får alla elever del av undervisningen? Var finns brister och vad kan man göra åt det? Frågetecknen kring ämnet är många och det behövs efter dessa dryga en rejäl utvärdering om sexualundervisningen i skolan. Med hänvisning till ovanstående framgår nödvändigheten av en utvärdering av sex- och samlevnadsundervisningen för att på ett bättre sätt kunna möta morgondagens behov av en aktuell undervisning i ämnet.
mot · H4021179 · 2016-10-04 00:00:00 — Ett enklare och tydligare premiepensionssystem ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skrota rabattavtalet för att göra premiepensionssystemet enklare och tydligare och i stället sätta ett maxtak för vad en fond på fondtorget får kosta, och detta tillkännager för regeringen. omfattas alla fonder på fondtorget av ett rabattsystem som är svårt att förstå och som därför ofta feltolkas av såväl pensionssparare som media. Det talas med jämna mellanrum om dyra fonder som i praktiken inte är så dyra. I och med att rabatten är progressiv så innebär det dessutom att de största fonderna blir billigast och de med minst kapital/sparare blir dyrast. Dagens system skapar förvirring och borde förbättras för att bli tydligare och enklare att förstå. För att göra premiepensionssystemet enklare och tydligare ska rabattavtalet skrotas och istället sätts ett maxtak för vad en fond på fondtorget får kosta inom respektive kategori, på samma sätt som de fonder som finns valbara inom vissa kollektivavtal, t.ex. SAF-LO och KAP-KL. Genom att sätta ett maxtak för fondavgifter på skulle det bli tydligt och enkelt för såväl pensionssparare som för media. Exempelvis skulle fondavgiften för en aktiefond på fondtorget max få vara . De fonder som vill erbjuda sina produkter i den kategorin på fondtorget tvingas då anpassa sin avgift. Åtgärden skulle sannolikt leda till ett färre antal fonder i systemet eftersom alla aktörer inte är villiga att anpassa sin avgiftsstruktur.
mot · H4021181 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av att förbättra järnvägen på och tillkännager detta för regeringen. är viktigt för tillväxten i hela . Fungerande väg- och järnvägsförbindelser mellan och övriga är förutsättningar för blomstrande handel, turism och arbetspendling även på mindre orter. blev både motorväg och järnväg med dubbelspår färdigt mellan och . Det var en viktig satsning i som har skapat en positiv befolkningsutveckling på orterna vid den nya väg- och järnvägen. Vägförbindelserna mellan och norra har väsentligt förbättrats i och med utbyggnaden av till motorväg. blev sista etappen klar som binder samman , och med motorvägen hela vägen. Mitt i stråket mellan och finns , med stor utvecklingspotential. genomförs 1,6 miljoner resor på vilket motsvarar 5 300 resor per dag. har resandet mer än fördubblats på . Det är en utveckling som riskerar vända, eftersom järnvägsförbindelsen mellan och på är rejält eftersatt. har behovet av investeringar och underhåll av visat sig tydligt. stängde blåst av norra då den inte är vädersäkrad och framkom i en rapport från att norra är så sliten att det kan bli aktuellt att sänka hastigheterna på banan. Längre restid minskar attraktionskraften och inställda tåg minskar resenärernas tillit, vilket i förlängningen riskerar att leda till färre resenärer. Järnvägsförbindelsen mellan och på behöver förbättras för att öka kapaciteten av person- och godstrafiken, och för att korta restiderna. Det skulle leda till minskad miljöbelastning och skapa en mer dynamisk arbetsmarknad i . I den regionala infrastrukturplanen står det skrivet att ambition är att genomföra standardhöjande åtgärder i samband med att utför planerade underhållsåtgärder på banorna. Förutsättningen är att staten avsätter medel, vilket inte sker och det innebär att åtgärder inte görs på aktuella banor. Bra järnvägsinfrastruktur är nödvändigt för att öka människors möjlighet att på ett klimatsmart sätt pendla till arbete och studier. Det kräver investeringar i järnvägen för att höja driftssäkerheten och möjliggöra snabbare restider, särskilt inom viktiga arbetsmarknadsregioner. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H4021183 · 2016-10-04 00:00:00 — Stärkt rättsligt skydd för äganderätten till fast egendom ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka det rättsliga skyddet för äganderätten till fast egendom så att svensk lagstiftning följer liksom den svenska grundlagen genom att en privatperson inte ska kunna tvingas sälja en del av sin fastighet till en annan privatperson eller ett företag, och detta tillkännager för regeringen. Äganderätten skyddas som en av de grundläggande fri- och rättigheterna i regeringsformen, men även i ett tilläggsprotokoll till . Regeringsformen 2:15 stycke 1 lyder: ”Vars och ens egendom är tryggad genom att ingen kan tvingas avstå sin egendom till det allmänna eller till någon enskild genom expropriation eller något annat sådant förfogande eller tåla att det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen.” Man kan tycka att äganderätten till fast egendom borde vara speciellt stark. Men som markägare kan man upptäcka att man har en förvånansvärt svag ägarställning. Tvångsinlösen kan ske mot markägarens vilja. kan det räcka med att en privatperson eller ett företag begär så kallad lantmäteriförrättning. Privata intressen ställs mot varandra och ärendet avgörs av en förrättningslantmätare. Ett beslut som visserligen kan överklagas till domstol men blir en lång och dyr process med osäker utgång. Utan att angelägna allmänna intressen föreligger kan man tvingas sälja en del av sin fastighet till en annan privatperson eller till ett företag – i strid mot och den svenska grundlagen. Därför bör äganderätten till fast egendom stärkas i svensk lagstiftning så att grundlagen följs. Det kan exempelvis ske genom ett tillägg till 3 kap. 1 § första stycket 2 fastighetsbildningslagen: ”Fastighetsbildning får inte heller äga rum om ägaren till fastigheten motsätter sig försäljning utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen.” har denna motion lämnats in, 2013 och 2014. Den har då avslagits med hänvisning till ersättningsregler. Jag vill därför vara tydlig med att denna motion inte handlar om ersättningen utan om att svensk lagstiftning inte följer liksom den svenska grundlagen gällande äganderätten.
mot · H4021184 · 2016-10-04 00:00:00 — En effektivare och snabbare bodelning ställer sig bakom det som anförs i motionen om en snabbare och effektivare bodelning och tillkännager detta för regeringen. Omkring hälften av alla äktenskap i slutar i skilsmässa. Under en av livets kanske tuffaste perioder ska två människor komma överens om alla praktiska saker som behöver lösas för komma vidare i livet. Situationen blir självklart än svårare om någon av parterna inte vill gå vidare med en bodelning, känner sig förfördelad på något sätt eller känner sig orättvist behandlad. Det första steget i det nya livet är att avsluta bodelningen. I mångt och mycket sätter bodelningen ramarna för det kommande livet för de inblandade parterna, inte minst ekonomiskt. Framför allt gäller detta den part som är ekonomiskt svagare. De skulder och tillgångar som fanns i det tidigare gemensamma boet och tillgångarna är tänkt att fördelas rättvist, så att båda parter kan komma vidare i livet. Om parterna inte är överens kan en bodelningsförrättare kopplas in. Det dyrt och ofta gör förrättaren ingenting om denne inte får betalt i förskott. Inte sällan handlar det om timpriser från och uppåt. Bodelningsförrättaren har mycket små möjligheter att driva på processen om det är så att ena parten bestämmer sig för att förhala och försena arbetet. Detta blir i förlängningen mycket kostsamt i både tid och pengar. För att snabba på bodelningsprocessen behövs regler som skulle ge bodelningsförrättaren möjlighet att göra detta. Det skulle kunna handla exempelvis om att bodelningsförrättaren skulle ha rätt att dela ut ett vite eller sätta tidsgränser om en part med berått mod försenar processen. Sådana förslag, och andra, finns i en departementspromemoria (Ds 2005:34) men inget av förslagen är genomförda. Den ekonomiskt svagare parten drabbas hårdare av en utdragen bodelningsprocess, därför är det viktigt att den inte drar ut i onödan. I värsta fall kan det ta så att ena parten inte anser sig ha råd att genomföra den. Av ovan nämnda skäl behövs nya anpassade regler som kan öka effektiviteten och snabba upp takten i bodelningsprocessen. Av samma skäl bör någon form av ekonomiskt stöd för de juridiska kostnader som uppstår i samband med bodelning.