mot · H4023350 · 2016-10-05 00:00:00 — Plan för ett starkare – budgetmotion 2017 behöver en ny reformagenda 1.Utsikter för svensk ekonomi b.Strukturella obalanser gör att utanförskapet biter sig fast i c.Risk för svagare utveckling än regeringens prognos 2.Regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken a.Risker för svensk ekonomi och statsfinanser b.Ekonomisk politik som minskar sysselsättning och arbetsutbud c.Politik som slår mot svensk konkurrenskraft 3.Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken a.Risk för ett växande utanförskap kräver ny ekonomisk politik b.Ansvar för svensk ekonomi och hållbara offentliga finanser c.Fler i arbete genom stärkta drivkrafter och sänkta trösklar in på arbetsmarknaden d.Goda förutsättningar för fler och växande företag e.En hållbar utveckling för framtiden f.En trygg och tillgänglig välfärd 4.Moderaternas inriktning på budgetpolitiken a.Sverige är på väg åt fel håll b.Plan för ett starkare c.Tabell över föreslagna reformer 5.Ansvar för ekonomin med minskade bidragskostnader a.Stora utgiftsökningar i bidrags- och transfereringssystemen d.Bidrag och ersättningar vid jobb eller permanent bosättning e.En sjukförsäkring som stödjer återgång i arbete f.Socialförsäkringssystem som stödjer återgång i arbete g.Bekämpa skattefusk och bidragsfusk 6.Nolltolerans mot dåliga skolor a.Fortsatta utmaningar för skolan b.Fler ska kunna lära sig mer i den svenska skolan c.Nolltolerans mot dåliga skolor d.Fler och skickligare lärare e.En mer tillgänglig förskola f.En gymnasieskola för jobben och den högre utbildningen e.Högre utbildning för bildning och konkurrenskraft 7.Arbete och ansträngning ska alltid löna sig a.Utmaningar på svensk arbetsmarknad b.Tydliga krav på att göra sig anställningsbar för det första jobbet c.Sänk trösklarna för att få det första jobbet d.Det ska löna sig att ta det första jobbet e.Bättre etablering med fokus på jobben f.Bättre förutsättningar för omställning och ett längre arbetsliv b.Fler bostäder och en effektivare bostadsmarknad c.Infrastruktur som binder ihop e.Bättre villkor för entreprenörskap och företagande f.Stärkt forskning och innovation h.Utnyttja kraften i delningsekonomi och digitalisering i.Goda villkor för landsbygden j.Skydda miljö och klimat med effektiva insatser 9.Trygghet att lita på b.En starkare och effektivare polis d.Skärpta straff för allvarliga brott e.Ett starkt försvar i en orolig omvärld a.En långsiktigt hållbar migrationspolitik 11.En trygg välfärd och bättre sammanhållning b.En hälso- och sjukvård av hög kvalitet i rätt tid c.En trygg ålderdom och äldreomsorg av hög kvalitet d.En trygg social omsorg som sätter barnens uppväxtvillkor först e.Tillgänglig kultur för alla 12.Övrig finansiering och budgetförstärkningar godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2017–2020 enligt förslaget i figur 14 i motionen. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i bilaga A i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden –2020 enligt förslaget i bilaga B som riktlinje för regeringens budgetarbete. godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt förslaget i bilaga C i motionen och tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning. godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget –2020 enligt förslaget i bilaga D i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. avslår regeringens förslag om begränsad uppräkning av skiktgränserna för statlig inkomstskatt, vilket beskrivs i kapitel 6.2 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om växa-stöd, vilket beskrivs i kapitel 6.6 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om ändrade regler för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad, vilket beskrivs i kapitel 6.8 i budgetpropositionen. avslår regeringens förslag om sänkt mervärdesskatt på vissa reparationer, vilket beskrivs i kapitel 6.25 i budgetpropositionen. behöver en ny reformagenda står inför en period med stora reformbehov. En ökad tudelning av arbetsmarknaden stänger svaga grupper ute. Främst utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning har mycket svårt att få ett första jobb, och i många fall leder de höga trösklarna in på arbetsmarknaden till ett långvarigt utanförskap. En utbredd bostadsbrist runtom i landet försvårar för människor att flytta till jobben och företagens möjlighet att rekrytera. Skolresultaten och kunskapsnivån i den svenska skolan är fortsatt otillräckliga. Många bostadsområden runtom i präglas av segregation, otrygghet och utanförskap. behöver stora grupper nyanlända etableras i och på den svenska arbetsmarknaden. Reformbehovet är påtagligt. Det ställer krav på politiskt ledarskap. Det krävs kraftfulla jobb- och integrationsinsatser, ökat bostadsbyggande och reformer för att stärka konkurrenskraft . saknar det politiska ledarskap och den handlingskraft som krävs för att ta sig an utmaningar. Avsaknaden av konkreta reformer för jobb och integration samt en ovilja att se problemen med utanförskap och för få vägar till arbetsmarknaden präglar regeringens politik. Vallöften har brutits, olika besked om regeringens inriktning har getts och en stor osäkerhet har skapats på en rad områden. Samtliga av regeringens egna expertmyndigheter gör bedömningen att regeringens politik har en obefintlig eller negativ effekt på sysselsättningen. är på väg åt fel håll. klarade finanskrisen bättre än de flesta andra länder. Mer än 300 000 nya jobb skapades under alliansregeringen. Nya företag kunde startas. Människor fick behålla mer av sin egen lön. Skolan började fokusera på kunskap igen. Välfärden stärktes med mer än i fasta priser, som de egna möjligheterna att välja och påverka ökade. miljö- och klimatarbete stärktes. är det tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. Alltför många står utanför arbetsmarknaden, och ofta är det personer med bristande utbildning eller utrikes födda. En stor andel elever lämnar utan fullständiga betyg. Det finns fortsatt brister i sjukvård och omsorg. Migrations- och integrationsutmaningen växer. Miljö- och klimatutmaningarna kräver kraftfulla och effektiva svar. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. behöver en ny reformagenda. Alliansen sätter människan i centrum. Vår politik syftar till att bygga ett samhälle som tar tillvara varje människas förmåga och som skapar möjlighet för människor att själva bestämma över sitt liv och sin vardag, där alla får förutsättningar att växa och skapa, och där vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Det är kärnan i Alliansens politik. Alliansen har en gemensam väg framåt för . Den är grunden för de nya förslag allianspartierna presenterar och den reformagenda som vi kommer lägga fram inför nästa val. Vi tar ansvar för den ekonomiska politiken och hållbarheten i de offentliga finanserna. Vi lägger förslag för att fler jobb ska växa fram och integrationen ska fungera bättre. Fler jobb är grunden för en stark ekonomi och för att vi fortsatt ska ha en hög kvalitet i välfärden. Vi kommer prioritera viktiga investeringar för att stärka svensk konkurrenskraft, med mer kunskap i skolan och bättre och utbyggd infrastruktur för att knyta ihop hela vårt land och minska miljö- och klimatpåverkan. Och vi kommer värna och utveckla välfärdens kärnverksamheter för att möta de krav på kvalitet, tillgänglighet och valfrihet som alla svenskar kan förvänta sig av skolan, vården och omsorgen. Med de alliansgemensamma riktlinjerna för den ekonomiska politiken som grund, bygger vi prioriteringar inför . För att möta framtiden behövs en plan för ett starkare . plan för ett starkare har som mål att alla, oavsett vilka de är eller var de kommer ifrån, ska kunna växa och komma till sin rätt. Men vår plan ställer också krav på att alla bidrar efter bästa förmåga, på att vi gör rätt för oss och vill bygga samhället starkt, tillsammans. Vår plan utgår från styrkor och tar vara på våra möjligheter. Men den blundar inte heller för våra utmaningar. Vår plan bygger på samarbete med varandra och med andra omkring oss. Bara genom öppenhet och samarbete kan vi forma en plan för framtiden. mål är att öka välståndet, tillväxten och tryggheten för alla medborgare i . De reformförslag vi presenterar är fokuserade på hur jobben ska bli fler och skolan bli bättre. Vi vill bryta utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, stärka investeringar i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . Vi nöjer oss inte. 1.Utsikter för svensk ekonomi befinner sig i en ur flera aspekter ovanlig konjunkturuppgång. av ihållande lågkonjunktur bedöms ekonomi gå in i en högkonjunktur 2016. Men präglas arbetsmarknaden av en tudelning där en allt större andel arbetslösa står allt längre från arbetsmarknaden. Dessutom ska många nyanlända etableras i , vilket riskerar att förstärka tudelningen. Trots högkonjunktur och en påtaglig arbetskraftsbrist är arbetslösheten fortsatt hög i många grupper och förväntas som helhet vända upp . dämpas BNP-tillväxten på grund av den ökande arbetskraftsbristen. Den internationella efterfrågan på svenska exportmarknader är också svag jämfört med tidigare konjunkturuppgångar. Återhämtningen i omvärlden går långsamt, och riskerna för en svagare utveckling dominerar. För att stärka tillväxtutsikterna globalt krävs att både avancerade ekonomier och tillväxtekonomier genomför strukturreformer som stärker produktiviteten och tillväxten på medellång sikt. är det viktigt att EU-länderna tillsammans med reducerar de politiska och ekonomiska riskerna som följer av förhandlingarna om utträde ur EU. För del krävs att strukturreformer genomförs med syfte att dels öka arbetsutbudet och stärka matchning och integration, dels främja investeringar och hushållens konsumtion. Efter finanskrisen och den efterföljande globala lågkonjunkturen har den internationella återhämtningen präglats av stor osäkerhet och en förhållandevis långsam konjunkturuppgång. Sammantaget blev både 2015 och en svag period för såväl handel som industriproduktion. Den globala BNP-tillväxten noterade sin långsammaste utveckling och stod klart under det historiska genomsnittet. bedöms konjunkturuppgången fortsätta i långsam takt, om än med en något starkare utveckling. Tack vare ökade investeringar och en relativt stabil tillväxttakt i avancerade ekonomier samt en gradvis stabilisering i tillväxtekonomierna bedöms den globala tillväxttakten öka. Men återhämtningstakten är troligtvis fortsatt långsam och riskerna för en svagare internationell konjunkturutveckling än i huvudscenariot dominerar. För en liten exportberoende ekonomi som är det därmed sannolikt att exportmarknaderna inte heller fortsättningsvis kommer att bidra till återhämtningen i samma utsträckning som de gjort under tidigare konjunkturuppgångar. Sommarens folkomröstning och beslut i om att lämna EU (brexit) ökar den politiska, ekonomiska och institutionella osäkerheten i . Brexit överraskade marknaderna, med kraftigt fallande börser och räntor som följd. De sammantagna effekterna är fortfarande svåra att överblicka, i synnerhet som framtida förhållande till EU förblir oklart. bedömer att effekten på kort sikt främst påverkar genom minskade investeringar, medan euroområdets tillväxt minskar med ett par tiondels procentenheter. Effekten utanför bedöms bli liten. På är effekterna än mer osäkra – de är avhängiga hur eventuella förhandlingar om utträde fortgår och de politiska, ekonomiska och institutionella konsekvenser som följer utav det. Konjunkturåterhämtningen i de avancerade ekonomierna driver fortsatt den globala utvecklingen, men återhämtningen går långsamt. Trots resultatet i folkomröstningen i ligger de flesta förtroendeindikatorer i något över det historiska genomsnittet. Investeringar och konsumtion ökar i både och euroområdet, men uppgången i tillväxten drivs fortfarande främst av den amerikanska ekonomin. Trots att utvecklingen går åt rätt håll är återhämtningen sammantaget trög och enligt prognos normaliseras resursutnyttjandet först i som helhet. Återhämtningen bedöms av till exempel IMF som alltför långsam och organisationen efterlyser bland annat kraftfulla strukturreformer för att komma till rätta med den långsamma tillväxten i många . Figur 1: BNP-tillväxt i avancerade ekonomier, prognos 2016 och 2017. Årlig tillväxttakt i procent (ej kalenderkorrigerad). Till skillnad från de avancerade ekonomierna har flera av de stora tillväxtekonomierna präglats av inbromsning. Detta påverkar svenska tillväxtmarknader med särskild tyngdvikt på industriproduktion och råvaror. Vissa tecken på ljusning finns, men osäkerheten är stor. befinner sig i en känslig omvandling från en investeringsdriven till en konsumtionsdriven ekonomi, vilket dämpar landets tillväxttakt. Efter oro på de kinesiska finansmarknaderna och osäkerhet kring om landets inbromsning resulterar i en hårdlandning finns nu tecken på att tillväxttakten närmar sig mer uthålliga nivåer. och har drabbats hårt av minskad efterfrågan på råvaror och recessionen fortsätter . bedöms lågkonjunkturen bottna ur och ekonomierna börja växa igen. är ett undantag bland de större tillväxtekonomierna. Landet har klarat att upprätthålla en tillväxttakt på , i linje med den historiska tillväxttakten. Figur 2: BNP-tillväxt i tillväxtekonomier, prognos 2016 och 2017. Årlig tillväxttakt i procent. Källa: IMF World Economic Outlook, . Världsmarknadsefterfrågan på svensk export bedöms växa långsammare än sitt historiska genomsnitt , vilket är i linje med den globala inbromsningen av handelsutvecklingen. förväntar sig att den svenska exportmarknaden växer med i genomsnitt 2016−2020. Det är en lägre ökningstakt än genomsnittet 1995−2015 som uppgår till . Figur 3: BNP i världen och svensk exportmarknad (procentuell förändring) Källa: Diagram 83 prognos, Sammanfattningsvis präglas den internationella återhämtningen fortsatt av både tröghet och osäkerhet. För att stärka tillväxtutsikterna krävs att både avancerade ekonomier och tillväxtekonomier genomför strukturreformer som stärker produktiviteten och tillväxten på medellång sikt. är det viktigt att EU-länderna tillsammans med reducerar de ökande politiska och ekonomiska riskerna som följer av utträde ur EU. För del är det av största vikt att, givet en långsam global återhämtning och en global trend mot svagare handelsutveckling, genomföra reformer med syfte att stärka svensk konkurrenskraft och öka svenska exportmarknadsandelar. b.Strukturella obalanser gör att utanförskapet biter sig fast i befinner sig i en ovanlig konjunkturuppgång. Efterfrågan i svensk ekonomi har stärkts och BNP-tillväxten bedöms uppgå till 2017. Det som skiljer denna konjunkturåterhämtning från andra är att präglas av strukturella obalanser på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. Arbetsmarknaden präglas av en tudelning där en allt större andel arbetslösa, till övervägande del bestående av utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning, står allt längre från arbetsmarknaden. Bostadsmarknaden präglas av bostadsbrist som skapar stora svårigheter att få en bostad där jobben finns. Obalanserna innebär att arbetslösheten vänder upp och utanförskapet biter sig fast trots att befinner sig i en högkonjunktur. Dessutom ser vi att BNP-tillväxten hålls tillbaka eftersom matchningen mellan arbetslösa och arbetsgivare fungerar dåligt. Behovet av reformer är stort. och Finanspolitiska rådets utvärderingar visar att regeringens politik oroväckande nog saknar effekt eller till och med förstärker problemen. Utsikterna för svensk ekonomi stärktes och BNP-tillväxten i uppgick till jämfört med föregående år. Investeringarna har ökat i och varit en viktig drivkraft för tillväxten. Bostadsinvesteringar och näringslivets övriga investeringar har ökat snabbt. är hushållens efterfrågan fortsatt en central del i återhämtningen. av ökande disponibel inkomst, bland annat till följd av jobbskatteavdragen, samt låga räntor och en hög befolkningstillväxt leder till ökad efterfrågan hos hushållen och offentlig sektor. finns dock flera tecken på att utvecklingen dämpas. har tillväxten mattats av. I takt med att resursutnyttjandet stiger begränsas de lediga resurserna i ekonomin och tillväxten hålls tillbaka. Också investeringstakten mattas av då befinner sig längre fram i konjunkturcykeln. Det finns också tecken på att hushållens konsumtion hålls tillbaka av det låga förtroendet för svensk ekonomi som har bitit sig fast allt sedan regeringen tillträdde. Hushållens syn på den svenska ekonomin har varit pessimistisk allt sedan valet . har sparkvoten legat på historiskt höga nivåer trots återhämtningen. bedömer att den höga tillväxten fortsätter men minskar betydligt 2017. faller tillväxttakten i BNP per capita kraftigt. väntas BNP per capita växa med under en procent . Tillväxten i svensk ekonomi har drivits av flera samverkande faktorer. För det första har den, tack vare alliansregeringens strukturreformer och väl avvägda stabiliseringspolitik i samverkan med en i huvudsak expansiv penningpolitik, klarat den utdragna lågkonjunkturen bättre än många jämförbara länder. Arbetskraftsdeltagandet har upprätthållits och ökade jämfört med högkonjunkturåren 2001 och 2007. Hushållens disponibla inkomst har också ökat betydligt, med upprätthållen inhemsk konsumtion som följd. goda utgångsläge har därmed skapat förutsättningar för en stark och bred återhämtning. För det andra har svensk penningpolitik gradvis blivit mer expansiv . Denna expansiva penningpolitik, med låga eller negativa räntenivåer, förväntas ligga fast kommande år, vilket gör att kronan förblir svag och att efterfrågan stärks. Den expansiva inriktningen ligger fast trots att går in i en högkonjunktur och den konjunkturella arbetslösheten minskar. För det tredje har också finanspolitiken förskjutits i expansiv riktning till följd av regeringens ökade och ofinansierade utgifter. Med nuvarande högkonjunktur finns inga skäl att föra finanspolitiken i expansiv riktning. Regeringens politik med ökande strukturella underskott är ur både ett stabiliseringspolitiskt och budgetpolitiskt perspektiv helt felaktig. Den är procyklisk och förstärker konjunktursvängningarna framöver, som avståndet till balans och överskott ökar. För att understödja tillväxten framöver bör finanspolitiken i stället användas dels för att vidta åtgärder som frigör ytterligare produktionsresurser i ekonomin och därmed ökar potentiell BNP och potentiell sysselsättning. Dels bör finanspolitiken bedrivas på ett sätt som stärker hushållens förtroende för ekonomin, och därmed medför att hushållens konsumtion ökar. ser vi hur ökningen i arbetskraftsdeltagandet planat ut och förväntas minska. har hushållens förtroende för både och deras egen ekonomi minskat, vilket dämpar konsumtionen. För att vända utvecklingen krävs att de strukturella reformer som genomfördes under alliansregeringen nu följs upp med nya åtgärder för att främja arbetskraftsdeltagande, investeringar och konsumtion. Figur 4: Historisk och prognostiserad tillväxt i BNP och BNP per capita i . Årlig tillväxttakt i procent, fasta priser. Som beskrivs i inledningen följer utvecklingen på arbetsmarknaden inte med trots goda utsikter för svensk tillväxt. Enligt prognos faller både sysselsättningsgraden och arbetslösheten tillbaka , med en negativ trend under hela prognosperioden. Regeringens arbetslöshetsmål uppnås inte. Utvecklingen på arbetsmarknaden är delvis en direkt effekt av att antalet nyanlända i ökar. ökade antalet asylsökande som kom till , och för helåret uppgick det till över 160 000 personer. Många av dessa har blivit eller kommer bli beviljade asyl. Att en stor grupp nyanlända på kort sikt ökar antalet som står till arbetsmarknadens förfogande behöver i sig inte vara ett problem. Om dessa personer står nära arbetsmarknaden bör de på hitta en sysselsättning. Problemet i är dock att strukturella obalanser på både arbetsmarknaden och bostadsmarknaden håller både nyanlända och andra utsatta grupper utanför arbetsmarknaden mer permanent. En stor och ökande andel av de arbetslösa utgörs av särskilt utsatta grupper: utomeuropeiskt födda, personer med högst förgymnasial utbildning, äldre och funktionsnedsatta. Dessa grupper har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden på grund av höga trösklar orsakade av låg flexibilitet på arbetsmarknaden, växande kompetenskrav och få enkla jobb samt dålig tillgång på bostäder. Ett tydligt tecken på de nuvarande obalanserna är att matchningen mellan lediga jobb och arbetslösa försämras. Allt fler arbetslösa står allt längre från arbetsmarknaden och arbetsgivarnas behov. Nettoökningen av antalet personer i utsatta grupper inskrivna hos Arbetsförmedlingen sedan finanskrisen beror till stor del på att fler utomeuropeiskt födda tillkommit. Med ett stort antal nyanlända som behöver ta sig in på arbetsmarknaden riskerar dessa strukturella obalanser att förstärkas ytterligare. Enligt är det bara en fjärdedel av de nyanlända som har helårsanställning i . Figur 5: Arbetslösa inskrivna hos Arbetsförmedlingen, utsatta grupper, och övriga. Antal och andel i procent. Oroväckande nog förväntas regeringens åtgärder förstärka problemen; kombinationen av höjd skatt på arbete och ändrad inriktning på arbetsmarknadspolitiken och bidragssystemen bedöms enligt försvaga återhämtningen på arbetsmarknaden. har bedömt att förändringar inom a- kassan, omläggningar inom arbetsmarknadspolitiken samt högre anställningskostnader för unga och äldre gör att färre står till arbetsmarknadens förfogande och minskar sysselsättningen. En utveckling i denna riktning, med försämringar av förutsättningarna för jobb och ekonomisk tillväxt, är fel väg för . c.Risk för svagare utveckling än regeringens prognos Riskerna för en sämre utveckling av ekonomin dominerar både internationellt och i . Globala risker finns bland annat kopplade till tillväxtekonomierna. Flera tillväxtmarknader, främst , och , har sett en snabbt inbromsande tillväxt. Osäkerheten kring vart ekonomi är på väg är fortsatt stor, vilket bland annat tagit sig uttryck i stora rörelser på den kinesiska börsen. De spridningseffekter som skett till finansiella marknader i omvärlden visar också på vilken betydelse utvecklingen i tillmäts. En allvarlig risk är att överkapaciteten i den kinesiska företagssektorn och på fastighetsmarknaden leder till en hastig korrigering av de högt uppdrivna investeringarna i landet. En sådan utveckling skulle kunna bromsa den globala konjunkturåterhämtningen, särskilt om det leder till utdragen turbulens på de internationella finansmarknaderna. En annan global risk är att den mycket expansiva penningpolitiken som bedrivs av centralbanker runtom i världen kan leda till en ökad efterfrågan på, och övervärdering av, riskfyllda tillgångar mer generellt. Det gör i sin tur det finansiella systemet känsligt för störningar. Det ökade terrorhotet, det stora antalet människor på flykt och ökade nationalistiska strömningar gör den politiska och ekonomiska utvecklingen i mycket osäker och försämrar förutsättningarna för samarbete. EU-länderna har ännu inte fullt ut lyckats implementera en gemensam lösning för att klara flyktingmottagandet. anses av många bedömare vara hotat. Kuppförsöket i ökar osäkerheten, bland annat på grund av EU:s flyktinguppgörelse med landet. Resultaten av förhandlingarna om brexit kan få betydande ekonomiska konsekvenser för relationen mellan och EU och även påverka förtroendet för EU-samarbetet i stort. Ett antal risker är också förknippade med utvecklingen av inhemska förhållanden.