ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H402793 · 2016-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda alla former av böneutrop från religiösa byggnader och tillkännager detta för regeringen. ljöd det första böneutropet från den minareten i moskén belägen i . Det var i själva verket det första böneutropet någonsin från en moské på svensk mark. Beslutet att tillåta böneutrop i kommer förmodligen få en prejudicerande verkan för andra kommuner i vårt land, och liknande önskemål har redan framförts från andra muslimska organisationer i . Därför bör frågan behandlas i . Ofta har böneutrop från moskéer jämförts med kristna klockringningar som ett motiv att tillåta utrop från moskéer i religionsfrihetens namn. Skillnaden är dock avsevärd då de kristna klockringningarna är en del av vårt kulturella och historiska arv. Vår nation är av historiska skäl präglad av kristendomen, och att tänka bort en närmare tusenårig historisk prägling är inte i enlighet med verkligheten. Även ateister accepterar kristna klockringningar, om inte annat som en historisk restpost. En annan avgörande skillnad mellan den kristna klockringningen och det muslimska böneutropet är att klockringningen är en oartikulerad ljudsignal, medan det muslimska böneutropet innehåller ett religiöst artikulerat budskap i form av trosbekännelsen. Denna skillnad menar vi är av avgörande betydelse vad gäller religionsfrihetens rätt till frihet från religiösa budskap på offentlig plats. Religionsfrihet innebär nämligen inte att man har rätt att göra vad som helst. Religionsfrihet är också en frihet från tvång, en frihet från religiösa uttryck och religiös propaganda i det offentliga rummet. Det sistnämnda äger dessutom sin aktualitet extra mycket då islam gång på gång visat sig inte vara förenligt med våra västerländska värderingar av exempelvis demokrati och jämställdhet mellan könen. Med anledning av vad som framförs ovan menar vi att det ska vara förbjudet med religiösa böneutrop från moskéer. Frågan är dock större än så. En medborgares rätt till frihet från religiösa uttryck och religiös propaganda i det offentliga rummet gäller naturligtvis inte bara islam. Därför menar vi att förbudet mot böneutrop ska gälla samtliga religioner. Trosuppfattning är och ska vara en privatsak mellan den enskilde och dennes gud eller gudar. Om en religiös grupp vill föra ut sitt budskap på offentlig plats är det rimligt att de förutsätts agera som övriga grupper i samhället, nämligen genom att söka polistillstånd för det aktuella tillfället.
mot · H402794 · 2016-10-03 00:00:00 — Förbättrad tillämpning av strandskyddslagstiftningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förbättrad tillämpning av strandskyddslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. Ett levande är viktigt, människor ska kunna bo och leva i hela . Strandskyddet har en viktig betydelse när det gäller att trygga förutsättningar för allemansrättslig tillgång till strandområden och att bevara goda villkor för djur- och växtliv. Det finns tyvärr exempel ifrån halländska kommuner där strandskyddet och det utökade strandskyddet utgör hinder för utveckling av bostadsbyggande vid attraktiva strandnära lägen. De nu gällande strandskyddsbestämmelserna är desamma i hela landet, oavsett hur tät- eller glesbebyggt området är, hur gott det är om sjöar och vattendrag eller vilka naturtyper, biotoper eller arter som finns i området. Den skyddade strandzonen omfattar både land och vatten, inklusive miljön under vattenytan, och sträcker sig vanligtvis upp på land och ut i vattnet. kan dessutom utvidga zonen . När alliansregeringen ändrade strandskyddsreglerna 2009 och 2010 var syftet att främja utvecklingen i landsbygdsområden med god tillgång till stränder, men också att öka det lokala och regionala inflytandet. I den nya lagstiftningen ingick flera delar. LIS-områden skulle kunna pekas ut där utveckling kan ske. En översyn av det utökade skyddet skulle göras och där ställdes detaljerade krav på vad som krävdes för att besluta om ett utökat skydd. Reglerna har dock inte fått det genomslag som det var tänkt – tvärtom så hindras stora delar av och andra delar av vårt land från bebyggelse. Bland annat har de regionala länsstyrelserna tolkat reglerna olika, vilket har inneburit svårigheter för kommuner som vill tillåta byggande och markägare som vill investera i ett hem. En förbättrad tillämpning av strandskyddslagstiftningen behövs och detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H402795 · 2016-10-03 00:00:00 — Sänk arbetsgivaravgiften för unga och äldre ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka arbetsgivaravgiften för unga och äldre och tillkännager detta för regeringen. I ett läge där trösklarna för att komma in på arbetsmarknaden blir allt högre krävs det att vi som politiker arbetar för att sänka dem, särskilt för dem som står längst ifrån. Enligt kommer regeringens höjning av arbetsgivaravgifterna innebära en minskning av antalet sysselsatta ungdomar med mellan 6 000 och 10 000. riskerar regeringens särskilda löneskatt för personer som fyllt 65 att bryskt bryta den positiva trend som Alliansregeringen påbörjade med fler äldre sysselsatta efter ett förstärkt jobbskatteavdrag. Vänsterregeringen riktar alltså medvetet skattehöjningar och skapar högre trösklar för de grupper i samhället som redan har det svårast att få in en fot eller hålla sig kvar på arbetsmarknaden. Istället för att vältra över kostnader och skapa artificiella hinder skall vi förenkla för fler att arbeta. Regeringens arbetsfientliga skattehöjningar skall naturligtvis bort, men man bör gå ännu längre. För att på riktigt börja bryta det utanförskap som ständigt växer måste det vara billigt och enkelt att anställa unga, särskilt sådana som haft en anställning. På samma gång måste vi behålla den enorma kompetens som våra äldre, mer erfarna innehar för att kunna tackla utmaningen med en åldrande befolkning. Därför föreslår jag att tillkännager för regeringen att en sänkning av arbetsgivaravgifterna för unga och äldre bör ses över.
mot · H402796 · 2016-10-03 00:00:00 — Dags för ett svenskt Natomedlemskap ställer sig bakom det som anförs i motionen om att under den innevarande mandatperioden bör söka medlemskap i och tillkännager detta för regeringen. Dags för ett svenskt Natomedlemskap Vi moderater är för ett svenskt Natomedlemskap. Ett sådant medlemskap skulle stärka säkerhet i när oron i vårt närområde och övriga världen växer sig större. Trots oro är det viktigt att komma ihåg att vårt 2016 är världens mest fria, fredliga och demokratiska område. Nato och EU är två viktiga förklaringar. Sammanlagt är 22 av de 28 EU-länderna medlemmar i . Försvarsalliansen består av 28 länder i och . Efter bildades Nato 1948 med syftet att upprätta säkerhetsgarantier för länderna på båda sidor om . En grundprincip var att ett angrepp på ett Natoland är ett angrepp på hela Nato. som gått sedan bildandet har arbetet och syftet utvecklats till att även innefatta krishanteringsinsatser och internationella fredsfrämjande operationer. har Nato 28 medlemmar – och samarbetar även med ett stort antal icke-medlemsländer, däribland . Som medlem i Nato skulle dela säkerhetsgarantier med övriga Natoländer. skulle även få delta och påverka när besluten tas i Nato, beslut som påverkar oavsett om vi är medlemmar eller ej. Ett medlemskap i skulle ytterligare förbättra och stärka rikets säkerhet, detta bör tillkännage för regeringen.
mot · H402797 · 2016-10-03 00:00:00 — Betydelsen av Lv 6 ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Försvarsmaktens förmåga att hålla luftrum och sjövägar öppna för handelstrafik bör vara prioriterad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom betydelsen av Lv 6, enda luftvärnsregemente, och tillkännager detta för regeringen. Inflyttningen är stor till och regionen är en av de mest attraktiva i landet att bo och arbeta i. har den bästa utvecklingen av medelinkomst, en hög utbildningsnivå, ett bra företagsklimat och en vård som står sig mycket bra i nationella jämförelser. har folkmängden i ökat med . Även om födelsetalen har varit relativt höga beror befolkningsökningen i första hand på inflyttningen vilket bidragit till att länet är en av främsta tillväxtregioner. har stor betydelse för , så inte minst när det gäller försvar och säkerhet. närområde har blivit mer osäkert och oförutsägbart. enda och viktiga luftvärnsregemente Lv 6 ligger i , . Lv 6:s uppgift är att vara ett skydd mot hot från luften, så som fientliga helikoptrar, flygplan eller raketer. Lv 6 har beredskap för insatser både nationellt och internationellt. De vakande ögonen sker genom olika typer av sensorer som radarsystem för att upptäcka hot som kan identifieras för att sedan bekämpas av robotar. Det är viktigt att och Lv 6 får förutsättningar för att nu och kunna hantera förband och systems utmaningar. Huvuduppgiften för luftvärnet utförs i luftrummet i samverkan med flygvapnet men regementet tillhör armén och förbandets soldater är även tränade i markstrid. För att säkerställa bibehållna samhällsfunktioner vid ett skymningsläge är totalförsvarets, militärt och civilt, alla bitar absolut nödvändiga. påbörjade 43 rekryter sin grundutbildning på Luftvärnsregementet. Luftvärnets stridsskola (LvSS) utbildar officerare och specialistofficerare till luftvärnet, och är en del av Luftvärnsregementet i . Skolan ansvarar också för att utbilda och utveckla förband och system inom luftvärnsfunktionen. Det är vår uppfattning att måste stärka sin försvarsförmåga för att kunna leva upp till att skydda och landets intressen – Lv 6 är en viktig del och detta bör till regeringen tillkänna.
mot · H402798 · 2016-10-03 00:00:00 — Förbättrade insatser för att motverka våld mot äldre ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta en förbättrad nationell plan för att motverka våld mot äldre och tillkännager detta för regeringen. Den kanske viktigaste uppgiften för ett samhälle är att skydda sina invånare från våld och hot mot sin person. Särskilt viktigt blir detta för de personer och grupper som inte sällan har svårare att värja sig eller hävda sin rätt. Våra äldre är en grupp som ofta blir mål för lurendrejeri, stölder och misshandel både i och utanför hemmet. Vi behöver på nationell nivå utveckla en omfattande plan för hur vi ska komma till bukt med samt bli bättre på att upptäcka våld mot våra äldre. Tryggheten behöver öka för alla i landet och det kommer krävas strukturerat arbete för att göra det.
mot · H402800 · 2016-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att motverka kompetensbrist i vården genom att prioritera nyckelkompetenser och förbättra flödena i vårdkedjan samt tillkännager detta för regeringen. går den medicinska utvecklingen snabbt framåt och vi ser nya landvinningar och möjligheter med innovativa läkemedel. Diskussioner rör ofta hur dessa innovationer ska komma patienterna till del, men en annan viktig aspekt, som ofta glöms bort, är huruvida det finns kompetens hos vårdprofessionerna för att hantera de nya möjligheterna när det gäller diagnostik och behandling. Utvecklingen av nya behandlingar och ny diagnostik ställer inte bara krav på resurser för att köpa in dem, utan på att det finns resurser i form av personal som hanterar det som kallas bioinformatik, vilket innebär analyser av biologiska data, och då särskilt molekylärbiologisk data. Eftersom det finns få personer som arbetar med denna typ av analys, t.ex. patologer, innebär det en allvarlig och tidsödande flaskhals för patienten som väntar på att få sina prover analyserade innan behandling kan påbörjas. Detta är ett hot mot patientsäkerheten eftersom den enskilda patienten inte ges möjlighet att påbörja behandling innan vården har avgjort vilken typ av behandling som är bäst. Därför bör regeringen se över möjligheterna att t.ex. med hjälp av riktade medel förstärka nyckelkompetenser och förbättra flödena i vårdkedjan, för att förbättra patientsäkerheten och tillvarata nya medicinska möjligheter.
mot · H402801 · 2016-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en än mer aktiv förvaltningspolitik i fråga om säl och skarv och tillkännager detta för regeringen. är det land i som har överlägset störst antal skarvar enligt en projektrapport från Nationellt och Energi (DCE) vid i . I rapporten presenteras en europeisk sammanställning över hur mycket mellanskarv som finns i . I har den exempelvis gått från i princip inga bon alls till ca 5 500 bon . Även när det gäller gråsäl noteras en kraftig ökning av beståndet i . Det allt mer utbredda beståndet av gråsäl och främst mellanskarv innebär att yrkesfisket, som redan bedriver verksamhet under mycket hårda förhållanden, får en ännu svårare arbetssituation att hantera. Forskning visar att säl och skarv äter sammanlagt större mängd torsk, abborre och öring än vad yrkesfisket fångar under . För yrkesfisket, en av basnäringar, är detta synnerligen negativt. Det kustnära yrkesfisket drabbas både av en gradvis minskning av fiskbestånd och av skador på redskap. Då det bland annat är människans agerande som gett konsekvenser på bestånden av gråsäl och skarv borde vi ta ansvar för att återställa balansen i det ekologiska systemet. En parallell återfinns i den kontrollerade jakten på älg, rådjur, vildsvin m.m. som syftar till att bevara en ekologisk balans. För att avhjälpa problemet med de skador som säl och skarv åstadkommer på fiskbestånden är det bra att en översyn nu görs. Behovet av en mer aktiv förvaltningspolitik direkt kopplad till bestånden av säl och skarv kan inte nog understrykas. En levande havsmiljö tillsammans med ett kustnära och levande fiske bör balanseras mellan fiskbeståndens återväxt, sälens och skarvens antal och yrkesfiskarnas fångstmöjligheter. Därför bör regeringen överväga att, liksom för andra predatoriska arter, utveckla en än mer aktiv, forskningsbelagd och systematisk förvaltningspolitik även för beståndet av säl och skarv.
mot · H402803 · 2016-10-03 00:00:00 — Registrering och id-märkning av katter ställer sig bakom det som anförs i motionen om registrering och id-märkning av katter och tillkännager detta för regeringen. överges tusentals katter av sina ägare. Övergivna och herrelösa katter kan själva ha sprungit bort från ägarna, men inte sällan handlar det om sommarkatter som helt enkelt blivit övergivna av sina ägare. Katter, vilka används som sommarnöje och sedan lämnas åt sitt öde när sommaren börjar lida mot sitt slut och vardagens bestyr knackar på dörren. Problemet med katter som överges och far illa är återkommande, men ökar kraftigt . De går en grym framtid till mötes, utan vare sig mat eller chans att överleva. Katter som levt och växt upp med människor har inte lärt sig att skaffa fram mat i den utsträckning som krävs för att överleva. Medellivslängden för en förvildad katt är därför inte längre än . När djur far illa ska det anmälas till polisen eller till . Djur som omhändertas hamnar ofta på djurhärbärgen för omplacering, men bara en bråkdel av de tips som polisen får går att följa upp på grund av att djuret inte är id-märkt. Det är svårt att uppskatta exakt hur många övergivna och herrelösa katter det finns i , men en siffra som brukar nämnas är 100 000 katter. I , som ligger högst i listan på antal omhändertagna katter, anmälde Djurskyddspolisen totalt 221 katter, varav 118 avlivades för att de var i för dåligt skick när de hittades. Runt 100 ideella katthem runt om i landet gör ett fantastiskt jobb med att ta hand om övergivna och misskötta katter. Katthemmen drivs helt av frivilliga krafter och är beroende av donationer och folks goda vilja för sin verksamhet. Behoven är inte sällan större än resurserna, hemmen är ofta fullbelagda och ökar dessutom trycket på dem. Hanteringen av herrelösa katter tar stora resurser i anspråk hos både polis och länsstyrelse. För varje hund i landet krävs id-märkning och registrering. Detta hjälper ägaren att kunna återförenas med sitt djur om det springer bort, men innebär också att man kan ställas till svars om man brister i sitt ägaransvar. finns ett kattregister som ansvarar för. Om alla katter liksom hundar redan var märkta och registrerade skulle problemen med herrelösa katter kraftigt minska. Katten är vårt vanligaste husdjur och förtjänar en bättre status i .
mot · H402804 · 2016-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att ändra anläggningslagen på så sätt att kommuner enklare får tillgång till enskild mark eller väg vid anläggandet av sammanhängande cykelleder, och detta tillkännager för regeringen. Alliansregeringen fokuserade på åtgärder för cykeltrafik i länsplanerna motsvarande . av länsplanerna satsades för att öka gång- och cykelresor. Detta är i linje med den dåvarande regeringens uppdrag i planeringsdirektiven att åtgärda bristerna i infrastrukturen för cykeltrafik. En stor del av satsningarna avsattes till statlig medfinansiering av kommunala vägnät. På så sätt möjliggjordes länsplanerna att planering av cykeltrafik i större utsträckning hanteras på lokal och regional nivå vilket den dåvarande regeringen uppmuntrade. Men trots denna satsning kvarstår problemet med markåtkomst när man bygger cykelleder. Den nuvarande regeringen har aviserat att man satsar på stadsmiljöavtal, som medfinansierar lokala och regionala kollektivtrafikprojekt, men inget tyder på att man avser se över problemen som uppstår vid byggandet av nya cykelleder. Det hjälper föga för någon regering att ha högt uppställda planer och många satsade kronor så länge problemen som begränsar byggandet av cykelleder inte är löst. har det visat sig att Kattegattleden, som hunnit längst av de långa leder som är under utbyggnad, riskerar att försenas och fördyras till följd av betydande problem med markåtkomst i några avgörande partier. Även Sydostleden har mötts av sådana problem men än så länge i mindre omfattning. Planerna på en led kring hänger till stor del på möjligheterna att få använda enskild väg och mark. Kattegattleden tecknar avtal med berörda vägföreningar som upplåter vägen för skyltad cykelled mot visst årligt bidrag. I de flesta fall går detta bra men det finns enstaka vägföreningar och framförallt markägare som sätter sig på tvären. Svårigheterna att få tillgång till mark för felande länkar bottnar i att cykelväg enligt väglagen inte betraktas som väg. Därmed är inte lagens bestämmelser om markinlösen tillämpliga. Problemen riskerar att påtagligt öka kostnaden för genom långa omvägar och försämra dess kvalitet. Det räcker med att en vägförening eller markägare säger nej. Det är stora värden som står på spel i form av merkostnader och kvalitetsförluster för besöksnäringen. Cykellederna bidrar till underlag för Bed&Brekfast, Bo på lantgård etc. Men det finns en lösning på problemet. lämnade Lantmäteriet rapporten av anläggningslagen till regeringen. I den finns motivering för och fullständigt förslag till författningstext avseende ändring i anläggningslagen med innebörd att kommuner och eventuellt ska få tillgång till enskild mark eller väg när detta krävs för anläggande av sammanhängande cykelleder. Rapporten remissbehandlades och med några få undantag var instanserna positiva till förslaget. ställde sig i sitt betänkande (SOU 2012:70) bakom Lantmäteriets förslag och det gjorde även Utredningen om fossilfri fordonstrafik (SOU 2013:84).
mot · H402805 · 2016-10-03 00:00:00 — Försäkringsbolagens bedömningar av de ekonomiska skadeanspråken vid trafikskador ställer sig bakom det som anförs i motionen om en opartisk utvärdering av försäkringsbolagens bedömningar av de ekonomiska skadeanspråken vid trafikskador och tillkännager detta för regeringen. sker det tusentals vägtrafikolyckor i . Enligt siffror från Trafa rapporterades det 14 672 vägtrafikolyckor där personskada uppstod. I dessa olyckor dödades 259 personer och 2 445 personer skadades svårt. Över 17 000 personer skadades lindrigt. I har vi lag på att du måste ha en försäkring om du äger en bil. Denna skall täcka för skador och olyckor som kan ske i trafiken. Personer som skadats i trafikolyckor har rätt till ersättning för sina skador från försäkringsbolagen. Det har dock framförts både från privatpersoner och organisationer om att det förekommer vissa komplikationer vid ansökan om ersättningen för trafikskada. Man har menat på att den skadade inte fått rätt behandling och den ersättningen den skadade har rätt till. Det finns även de som känt att försäkringsbolagen dragit ut på handläggningsprocessen och därmed förhalat utbetalningen av ersättningen. Det har även hävdats att försäkringsläkare kan komma fram till andra slutsatser om orsakssambandet och skadorna än den behandlande läkaren. Regeringen gav i uppdrag till att kartlägga och analysera försäkringsbolagens processer och rutiner avseende personskadade. Syftet med uppdraget var att se ifall god försäkringsstandard upprätthölls. fick även i uppdrag att kartlägga vilka förutsättningar hälso- och sjukvården har att erbjuda god vård till personer med trafikskador och långvariga smärttillstånd. Med anledning av ovanstående är det därför nödvändigt med en opartisk utvärdering av försäkringsbolagens bedömningar av de ekonomiska skadeanspråken vid trafikskador. Detta för att se hur det ser ut i verkligheten med skaderegleringen i och hur försäkringsbolagen hanterar ersättningskrav från personer som råkat ut för en trafikskada.
mot · H402806 · 2016-10-03 00:00:00 — Angående Östergötlands kuster och strandskyddsreglerna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra gällande strandskyddsregler som avser och tillkännager detta för regeringen. I och med förändringen av strandskyddsreglerna som gäller ska kommunerna i sin översiktsplan peka ut områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen (). Syftet med att redovisa områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen är att långsiktigt stimulera den lokala och regionala utvecklingen. Det gäller i områden som har god tillgång till strandområden och där man kan bygga i viss utsträckning utan att strandskyddets syften åsidosätts. Möjligheten att differentiera strandskyddet, genom att peka ut områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen, gäller med några undantag i hela landet. För del är det inte möjligt att peka ut LIS-områden vid och i skärgården. Vid och i anslutning till tätorter ska utpekande av LIS-områden ske restriktivt. Områden som pekas ut ska ha liten betydelse för att tillgodose strandskyddets syften. Med bland annat (och och ) som exempel är det uppenbart att dagens regelverk i alltför stor utsträckning har haft en utgångspunkt i den situation som föreligger i storstadsområdenas kustområden med omnejd. Längs stora delar av ostkusten, inte minst den del som berör , och längs kusten av den stora , är situationen annorlunda. Ett förbud mot nybyggnation driver upp priserna på existerande fastigheter, försvårar generationsväxling och bidrar till minskad fastboende befolkning i kust- och skärgårdsområden utanför stadsområdena. Mot denna bakgrund har vi föreslagit till under tidigare riksmöten att Östergötlands kuster inte längre ska höra till de kustområden där möjligheterna att utpeka LIS-områden fortsatt är särskilt begränsade. En statlig utredning som granskat detta har ännu inte lett till något resultat. Områdena regleras fortfarande i 7 kap. 18 c och d §§ samt 3 kap. 5 § . Syftet med vår motion var att det ska vara möjligt att undanta de delar som berör från dagens restriktioner, så det blir möjligt att utpeka LIS-områden utan särskilda begränsningar även längs västra och östra kuster. Men i samband med utskottets tidigare behandling av motionen fann vi att denna avslogs utan särskild motivering för ett sådant avslag. Vi yrkar därför åter att de delar som berör ska undantas från dagens restriktioner, så det blir möjligt att utpeka LIS-områden utan särskilda begränsningar även längs västra och östra kuster. Vi vill med denna motion att detta ges regeringen tillkänna. Finn (M)