ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4022574 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett utökat samarbete mellan , och med avseende på ambassader, representationer, delegationer och konsulat och tillkännager detta för regeringen. har över hundra utlandsmyndigheter, som inkluderar ambassader, representationer, delegationer och konsulat. Tillsammans med de cirka 400 honorärkonsulaten bildar de utrikesrepresentationen. har diplomatiska förbindelser med i stort sett alla självständiga stater i världen. I ungefär hälften av dessa har en diplomatisk representation. I länder där inte har någon ambassad är det vanligt att utnämna en svensk ambassadör i ett närbeläget land till sidoackrediterad ambassadör. Det innebär att ambassadören är representant i det landet på distans och sköter förbindelserna genom regelbundna besök. Våra nordiska grannländer har ungefär samma upplägg på sin utrikesrepresentation. Mellan de nordiska grannländerna , och finns många likheter. Våra demokratier och politiska system är snarlika, våra rättsväsen likaså, och flertalet gånger har länderna samarbetat inom ramen för det nordiska samarbetet. Språkligt är svenska, danska och norska sprungna ur samma språkstam, vilket medför att medborgare oftast har lätt att förstå varandra. Med bakgrund av detta torde ett utökat samarbete inom respektive lands utrikesrepresentationer vara möjligt. I finns ett bra exempel på samarbetet mellan de nordiska ländernas beskickningar. Vardera nordiskt land har sin byggnad, men samtliga byggnader omges sedan av ett skal som ger intrycket av att det är en och samma byggnad. Syftet med detta är att påvisa att de nordiska länderna har mycket gemensamt, men ändå är skilda stater. Det finns även en gemensam nordisk matsal samt olika utställningshallar. Samarbetet bör ses som en utgångspunkt för vidare samarbete över landsgränser och ambassaderna. Med tanke på de eventuella språkliga skillnaderna mellan , och kontra och bör ett utökat samarbete främst inledas med våra grannländer och i syfte att tillsammans täcka ett större område med sina utrikesrepresentationer samt minska sina kostnader för administration, servicetjänster etc.
mot · H4022575 · 2016-10-05 00:00:00 — Nationella adoptioner och placerade barn ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att se över regelverket för vårdnadsöverflyttning av placerade barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att överväga en översyn av regelverket så att fler barn kan prövas för nationell adoption och tillkännager detta för regeringen. Alltför många barn lever i familjer med så stora problem att det inte är lämpligt att barnen stannar i den miljön. placeras dessa barn huvudsakligen i olika fosterhem. Det är inte ovanligt att barnet flyttar runt mellan olika fosterhem. En situation som innebär att barnet ständigt tvingas byta miljö, skolor och umgänge. Det finns en formell juridisk möjlighet att överflytta vårdnaden om omhändertagna barn från de biologiska föräldrarna till fosterföräldrarna och även en formell skyldighet att pröva frågan. I praktiken sker detta i mycket liten utsträckning av kommunernas socialnämnder och socialtjänst. En kartläggning gjord av 2014 visade att nationella adoptioner sker i mycket liten utsträckning. I rapporten konstateras att ”Kartläggningen tyder på att barnets bästa inte alltid är avgörande i denna typ av ärenden på grund av att andra hänsyn behöver tas. Olika hinder har framkommit utöver svårigheten att bedöma barnets bästa. Adoption uppfattas inte som förenligt med lagens intentioner om återförening. Kravet på samtycke från vårdnadshavaren är ett hinder, liksom svårigheten att bedöma vårdnadshavares framtida föräldraförmåga och föra samtal kring detta.” Det finns anledning att se över befintligt regelverk på så sätt att fler barn kan få en permanent vistelse hos fosterfamiljer med fullt vårdnadsansvar. I adopterades 233 barn som var födda i . Relativt få barn får därmed nya föräldrar genom inhemsk adoption. Adoptioner kan innebära många fördelar för barnet, enligt jämförande forskning på adopterade barn, fosterbarn och barn som återvänt eller blivit kvar hemma. Adopterade barn har bättre fysisk utveckling, de klarar skolan bättre och känner generellt ett större välbefinnande. Ett annat viktigt resultat är att betydligt fler adopterade barn upplever att de har en familj – och trygghet i sin tillvaro – för livet. Frågan om nationella adoptioner bör inte vara en generell lösning för att lösa familjeproblem. Det måste i stället mer ses som en lösning för några barn med särskilda behov och förutsättningar. Frågan om adoption bör däremot kunna tas upp oftare som ett alternativ till långvariga placeringar. En tumregel bör vara att ska pröva frågan när de bedömer att det finns små chanser för ett placerat barn att återvända till sin biologiska familj samt vid placeringar av barn som sammanhängande varit placerade . I de fallen borde frågan om adoption automatiskt tas upp till prövning. Regeringen bör därför överväga behovet av en översyn av regelverket gällande nationella adoptioner.
mot · H4022577 · 2016-10-05 00:00:00 — Säkerställ identiteten på vittnen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av hur identiteten ska säkerställas på personer som vittnar vid domstolsförhandlingar och tillkännager detta för regeringen. Vid en rättegång i hade en kvinna kallats som vittne. Hon var syster till en man som åtalats för mord. Kvinnan bar niqab, en heltäckande slöja där endast ögonen syns. Rättens ordförande erkände att han inte kunde vara säker på att personen bakom niqaben var den hon utgav sig för att vara, men menade att man inte får kräva att någon tar av sig sin religiösa bonad. Ett vittnesmål kan ha en avgörande roll i en rättegång och att då inte kunna vara säker på vem som vittnar är allvarligt och urholkar rättssäkerheten. Det kan ju vara en helt annan människa bakom niqaben, än den som kallats som vittne. Att tillåta niqab, där man endast ser ögonen, kan jämställas med att man accepterar anonyma vittnesmål som är olagligt i . Vi anser att detta urholkar rättssäkerheten och att man därför ska göra en översyn om hur identiteten ska säkerställas på personer som vittnar vid domstolsförhandlingar.
mot · H4022578 · 2016-10-05 00:00:00 — Statistik över brottslighet bland personer födda i och i utlandet – uppdrag till ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Brå ett nytt uppdrag angående statistik över brottslighet bland personer födda i och i utlandet och tillkännager detta för regeringen. har det diskuterats väldigt mycket om utrikesföddas brottslighet, om det stämmer att de är överrepresenterade i brottsstatistiken eller inte. har gjort undersökningar gällande detta, senaste rapporten redovisades 2005. Så här skriver Brå i rapporten: En del kritiker har ifrågasatt nödvändigheten av en ny undersökning om brott bland svenskar och invandrare och menar att den är till mer skada än Det finns en risk att uppgifter rycks ur sitt sammanhang och presenteras på ett sätt som förstärker ett vi- och dom-tänkande. Sådana farhågor får man inte nonchalera. Brå har dock gjort bedömningen att en kunskapsbaserad bild av svenskars och invandrares brottslighet är bättre än en bild som är grundad på gissningar och personliga uppfattningar. Avsaknad av aktuella fakta om brottsligheten bland utrikes födda och deras barn underlättar att myter skapas och befästs. Om den registrerade brottsligheten visar sig vara påfallande hög i några grupper av utlandsfödda så försvinner inte problemen om man inte belyser dem och talar öppet om dem. En korrekt bild av problemens omfattning och utveckling torde i stället vara den bästa grunden för att analysera förhållandena och förbättra alla invånares förutsättningar att fungera väl i , oavsett etnisk härkomst. Syftet med Brås projekt om brott bland svenskar och invandrare är att med vetenskapliga analysmetoder undersöka hur ”svensk och utländsk bakgrund” tillsammans med andra sociala faktorer bidrar till att förklara registrerad misstänkt brottslighet. Brå konstaterar alltså i sin rapport att avsaknaden av aktuella fakta om brottsligheten bland utrikes födda och deras barn underlättar att myter skapas och befästs och att problem inte försvinner om man inte belyser dem och talar öppet om dem. Vi delar denna åsikt. I dagens samhällsdebatt förekommer ofta breda generaliseringar, inte sällan riktat brett mot hela gruppen ”invandrare” – trots att denna grupp är oerhört heterogen. Därför anser vi att Brå ska få ett nytt uppdrag att göra en ny undersökning gällande brottslighet bland personer födda i respektive utlandet.
mot · H4022579 · 2016-10-05 00:00:00 — Lagring av trafikuppgifter i underrättelsesyfte ställer sig bakom det som anförs i motionen om tullens befogenheter att lagra trafikuppgifter tillhandahållna av transportföretag m.fl. i syfte att motverka smuggling och tillkännager detta för regeringen. Inom brottsbekämpning bedrivs ett underrättelsearbete jämsides med den ordinära brottsbekämpningen. Kriminella nätverk använder sig av olika transportföretag för att få in sina illegala varor till . Våra myndigheter behöver information om bl.a. hur, när, vem och hur ofta en eller flera personer eller ekipage passerar med olika transportmedel in i landet. Möjligheten att koppla en misstänkt till flera insmugglingsresor ökar också drastiskt om myndigheterna har rätt att lagra trafikuppgifter och sedan bearbeta dem i syfte att bl.a. utkristallisera mönster och frekvens på aktiviteterna. Personer som är misstänkta för kriminell verksamhet kan även identifieras lättare och fångas upp om transportföretag delger trafikinformation/passagerarlistor etc. till våra brottsbekämpande myndigheter. Med tillgång till underrättelser samt möjlighet att lagra dessa för bearbetning i underrättelsesyfte ger vi goda förutsättningar för myndigheterna att ha en effektivare verksamhet.
mot · H4022580 · 2016-10-05 00:00:00 — Samma regler för toppolitiker som för vanligt folk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avgångna riksdagsledamöter ska omfattas av samma villkor som medborgare med a-kassa och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avgångna regeringsföreträdare ska omfattas av samma villkor som medborgare med a-kassa och tillkännager detta för regeringen. är det högst beslutande politiska organet och stiftar lagar i . Regeringen är ytterst ansvarig för rikets styre. ledamöter och regeringens statsråd och ministrar bör således omfattas av de lagar och regler som påverkar medborgarnas vardag. Därför bör ledamöter samt regeringens ministär, när deras ämbetsperiod är slut, omfattas av samma generella regler som medborgarna vad avser a-kassa. Det är inte meningen att före detta politiker ska ha förmånligare avtal än gemene man.
mot · H4022581 · 2016-10-05 00:00:00 — Rimliga arvoden för riksdagsledamöter, ministrar och statsråd ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frysa riksdagsledamöternas arvodesnivåer till dess att den reella skillnaden blir densamma som 1998 och därefter låsa framtida ökningar av arvodena till hur reallöneökningen för gruppen arbetare utvecklar sig, och detta tillkännager för riksdagsstyrelsen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frysa regeringsföreträdarnas arvodesnivåer till dess att den reella skillnaden blir densamma som 1998 och därefter låsa framtida ökningar av arvodena till hur reallöneökningen för gruppen arbetare utvecklar sig, och detta tillkännager för regeringen. har de nominella lönerna för gruppen arbetare i samhället ökat , har riksdagsledamöternas arvode ökat . Det är svagt ledarskap att toppolitiker låter sina arvoden skena iväg medan vanligt folks löner inte ökar i samma takt. Framför allt illa är det i tider av stora påfrestningar på både välfärds- och rättsstaten; då är det knappast acceptabelt att politikerna förser sig och tillåter en oskälig löneutveckling fortskrida. Det är dags för både och regeringens ministrar samt statsråd att visa ledarskap i dessa tider av stor oro och samhällspåfrestning. Därför bör samtligas arvodesnivåer frysas fram till dess att den reella skillnaden mellan de två grupperna är samma som 1998. Därefter bör riksdagsledamöternas samt regeringsföreträdarnas ökning av arvodet följa denna grupps reallöneökning. Det behöver därför också fastställas att regeringens ministrar samt statsråd ska ha ett arvode som är minst 1,5 gånger och maximalt 2 gånger högre än en riksdagsledamots. Riksdagsledamöter med extra ansvarsområden eller poster (t.ex. gruppledare, utskottsordförande och liknande) ska tillerkännas en nivå om maximalt 1,1 gånger en vanlig riksdagsledamots arvodesnivå.
mot · H4022582 · 2016-10-05 00:00:00 — Grovt djurplågeri och djurplågeri mot tjänstedjur ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tjänstedjur bör skyddas av en ny lag om djurplågeri mot tjänstedjur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny lag, grovt djurplågeri, och om att straffet som utdöms för detta bör vara mellan två och och tillkännager detta för regeringen. I räknas inte ordningsmaktens hundar som djur, utan som egendom. Detta är ovärdigt ett land som där vi har hög moral vad avser hantering av våra djur. Om ett tjänstedjur utsätts för våld av något slag ska detta ses som ett extra allvarligt fall av djurplågeri och bör därför dömas hårdare än vanligt djurplågeri. För djurplågeri döms man i till maximalt i fängelse, för grovt jaktbrott kan straffet utdömas till . Det är orimligt att den som allvarligt plågar ett tamdjur kan undkomma med lägre straff än någon som begår grovt jaktbrott. Således borde det utformas en ny lag om grovt djurplågeri. Straffet för detta bör kunna utdömas från fängelse till maximalt fängelse.
mot · H4022583 · 2016-10-05 00:00:00 — Ändrad policy för användande av EU-flaggan vid och svenska myndigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU-flaggan inte ska vara hissad eller upphängd inom och svenska myndigheters fastigheter annat än vid särskilda tillfällen och tillkännager detta för regeringen. påstås vara ett suveränt land och i enlighet med grundlagen ska makten utgå från svenska folket. Detta går att diskutera om det förhåller sig så med hänsyn till vårt medlemskap i , som dessutom fördjupats utan att svenska folket fick möjlighet att folkomrösta om beslutet att anta Lissabonfördraget. I samt utanför återfinns EU-flaggan. EU är ingen uttalad statsbildning utan en internationell organisation. Även om EU har tillåtits överta det svenska folkets makt över sin egen framtid i allt för stor utsträckning, är det i formell mening ingen statsbildning. Således är det lika orimligt att EU:s flagga ständigt är hissad utanför som om FN:s flagga vore det. EU:s flagga ska således inte vara hissad/uppsatt vare sig i eller utanför året runt. Är någon högre EU-representant närvarande eller av andra exceptionella skäl kan det finnas anledning att den ska hissas, likaväl som det vore lämpligt att till exempel hissa FN:s flagga vid olika tillfällen. är en suverän nationalstat, åtminstone på pappret, därför ska vi också uppträda som en sådan och inte ytterligare underblåsa det faktum att vi allt mer liknar en vasallstat till icke-folkvalda EU-byråkrater i . Samma regler ska tillämpas vid alla svenska myndigheters fastigheter.
mot · H4022584 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en folkhälsoskatteväxling och tillkännager detta för regeringen. Enligt en rapport (Kostnader för hjärt- och kärlsjukdomar) genomförd av IHE på uppdrag från Hjärt-/Lungfonden kostar hjärt- och kärlsjukdomar samhället . Detta är både de direkta och indirekta kostnaderna till följd av dessa sjukdomar. Denna typ av hälsoproblem beror till stor del på den ohälsosamma livsstil som flertalet i västvärlden lagt sig till med i takt med vårt ökande välstånd. I är välfärden solidariskt finansierad, vilket är helt rätt och det bör även vara så framgent. Däremot borde de som utsätter sig för risker som är sammankopplade till dessa folkhälsoproblem i större utsträckning betala mer för detta. Likaså bör de som har en livsstil som minskar denna typ av risker betala mindre. Somliga beteenden ska vara mer ekonomiskt gynnsamma än andra, medborgarnas fria val inskränks inte men det tillkommer kostnader för beteenden som belastar välfärdsstaten. Det ställs för lite krav och rättighetsinflationen i dagens extremt individualiserade samhälle är långt gången. Den obalans som uppstått mellan krav och rättigheter gör att välfärdsstaten och den i övrigt effektiva svenska samhällsmodellen i stort och kommer att urholkas till oigenkännlighet. Vad som skulle vara en av flera nödvändiga lösningar är en folkhälsoskatteväxling. Momsen på idrottsrelaterad utrustning såsom skridskor, löparskor, ridhjälmar, innebandyklubbor och dylikt slopas helt. Momsen på läsk, godis, chips, bullar och liknande onyttigheter höjs. Denna skatteväxling ska sikta på att bortfallet på moms för idrottsrelaterad utrustning kompenseras med motsvarande höjning vad avser godis, läsk och dylikt. Detta ska röra färdigvaror och inte basvaror så som socker, mjöl och liknande. Skräpmat på hamburgerkedjor och liknande ska självfallet också omfattas av momshöjning. En gradering av momshöjning beroende på onyttighetsgrad utifrån vissa parametrar bör göras i samverkan mellan myndigheter som har kompetens att göra den typen av bedömningar.
mot · H4022585 · 2016-10-05 00:00:00 — Kortare sjuksköterskeutbildning för undersköterskor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersköterskor med god kompetens och erfarenhet erbjuds förkortad utbildning till sjuksköterska och tillkännager detta för regeringen. Det förekommer tyvärr resursslöseri på flera plan i . Ett tydligt och återkommande slöseri är det med humant kapital. Oförmågan att erfarenheter och tidigare utbildningar valideras när en person söker till en utbildning, som rör sig inom samma kompetensområde som personen arbetat inom, är tyvärr vanligt förekommande. måste en undersköterska gå hela sjuksköterskeutbildningen för att bli legitimerad sjuksköterska. Rimligen borde en undersköterskas kompetens och erfarenheter vägas in när en ansökan kommer från denne. En anpassad utbildning för undersköterskor med erfarenhet och goda vitsord från sina chefer borde utformas. På så sätt tillvaratas deras kompetens och belastningen på utbildningssystemet minskar. Myndigheter, verk och andra aktörer med god insikt och kunskap i området bör involveras för att utforma ett system så att detta kan implementeras.
mot · H4022586 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en straffskärpning när det gäller sexualbrott mot barn, och detta tillkännager för regeringen. Den som utsätter barn för grova sexuella övergrepp har förverkat sin rätt att leva som fri medborgare. Pedofiler som begått grova övergrepp mot barn har vid tidigare tillfällen fått avtjäna ett alldeles för kort straff. När de sedan frigivits har de begått nya brott och tyvärr har barn även dött till följd av att dessa har släppts fria. Det är moraliskt oförsvarbart att inte utdöma hårda straff för de som begår hemska handlingar mot barn, framför allt när det rör sexuella brott. Därför ska livstidsstraff utan möjlighet till benådning utdömas för den som begår grova sexualbrott mot barn eller den som upprepade gånger begår ringare former av sexualbrott mot barn.
mot · H4022587 · 2016-10-05 00:00:00 — Motion till 2016/17:2587
mot · H4022589 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska gränshindren för näringslivet mellan och och tillkännager detta för regeringen. Handel och utbyte med andra länder är avgörande för svensk tillväxt och sysselsättning. För att näringslivet ska kunna göra fler affärer, förbättra rörligheten och öka sysselsättningen är det viktigt att ta bort formella och informella gränshinder mellan länder. Formella och informella gränshinder kan man stöta på när man tar jobb eller gör affärer över gränsen. Formella gränshinder är skillnader i lagar och regelverk mellan två länder, medan informella är till exempel brist på information, komplicerade rutiner eller brist på kunskap. –, och , lyfts ofta fram i diskussionerna gällande gränshinder och framförallt gällande arbetspendling mellan länder. är det ca 20 000 som pendlar från och har sin huvudsakliga inkomst i . Det kan jämföras med att fler än 28 000 svenska pendlare har sin huvudsakliga inkomst i , sedan tillkommer även 27 500 deltidspendlare. Pendlingen mellan och är alltså störst i . Pendlingen är viktig för att öka rörligheten och få större arbetsmarknadsregioner, men för att öka sysselsättning och tillväxt är det än viktigare att näringslivets gränshinder prioriteras. Gränsen mellan och utgör EU:s yttre gräns. Det gör att företagen som ska passera –Norge-gränsen tydligare drabbas av gränshinder som hindrar affärerna eftersom inte är med i EU:s tullsamverkan. är viktigaste handelspartner ihop med . Flera undersökningar visar att företagen stöter på hinder inom främst tre områden: tull och moms, olikheter i regelverk och standarder samt brist på information. Dessa gränshinder drabbar framförallt små och medelstora företag som har mindre resurser för att övervinna dessa hinder. Det svenska gränshindersarbetet måste därför stärkas, informationen förbättras framförallt till små och medelstora företag samt att svenska myndigheters gränshindersuppdrag förtydligas. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H4022592 · 2016-10-05 00:00:00 — Extra stöd till svensk damhockey ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inleda diskussioner med representanter för svensk damhockey som syftar till att tillskjuta ekonomiska resurser framöver och tillkännager detta för regeringen. I alla våra stora idrotter förutom ishockey finns möjligheter att göra elitkarriär för både herrar och damer, vilket ger positiva följdeffekter för samhället i stort. Det storsatsas på svensk damhockey från sportsligt och ideellt håll, bland annat har storklubbar gått in och startat upp föreningar på damsidan. Framför allt har kända profiler från herrsidan slutit upp för att driva på utvecklingen på damsidan. För att skapa ytterligare intresse och ge svensk damhockeys elitklubbar den extra injektion som krävs för att nå längre snabbare måste ekonomiska medel skjutas till. Svenska staten har till sitt ansvar att främja en bättre folkhälsa, staten har också ett ansvar för att kulturarvet premieras. har länge varit en av de stora nationerna vad avser ishockey och vi ska även fortsättningsvis vara det. Ishockey är en omistlig del av folksjälen och det levande kulturarvet. Därför är det rimligt att damerna ges möjligheter att komma ikapp de stora ishockeynationerna såsom och vilka dominerar ishockeyn på damsidan. Staten har ett ansvar att bidra till att lyfta nivån och på så sätt gynna ett viktigt kulturellt inslag i . Vad avser folkhälsan är det bra om en stor idrott som ishockey fångar upp både pojkar och flickor. Det bästa sättet att väcka engagemang och intresse är att ha en elitnivå som håller en hög internationell standard. Ett ökat intresse kan fånga upp de som inte fastnat för någon annan idrott och som på grund av damhockeyns tynande tillvaro inte uppmärksammat denna. Det finns således två stora vinster att göra på området, dels kulturella vinster, dels vinster vad gäller folkhälsan. Regeringen bör diskutera frågan med ansvariga och aktiva inom damhockeyn, och diskussionerna bör beröra vilken effekt olika nivåer av ekonomiska tillskott kan ge. Till exempel skulle per lag i Riksserien och en kvarts miljon till klubbar på division 1-nivå göra enorm skillnad med hänsyn till deras nuvarande små ekonomiska ramar. Efterhand som damhockeyn bär sig själv bör självfallet eventuella statliga stöd minska. Små ekonomiska insatser av detta slag från staten kan generera långtgående positiva följdeffekter, det är således en god samhällsinvestering.