mot · H3023360 · 2016-03-31 00:00:00 — Regeringens linje vid förhandlingar i EU och på global nivå måste vara att de som släpper ut mest också gör de största åtagandena vad gäller att minska sina utsläpp när det kommer till bördefördelningen inom EU och resten av världen. Svensk klimatpolitik har länge byggt på att ska gå före och besluta om betydligt större utsläppsminskningar av koldioxid än andra länder. Tanken bakom detta är att på detta sätt ska kunna påverka andra länder i samma riktning. Problemet med denna strategi är att det inte finns något som tyder på att den fungerar. Det finns ingen forskning på området som tyder på att denna föregångspolitik på något sätt bidrar till minskade utsläpp. Enligt teorin om koldioxidläckage kan det till och med vara så att denna politik bidrar till att öka utsläppen i andra länder. Enligt bidrar varje procentuell ökning av elpriset till en minskning av exporten vilket understryker vikten av att upprätthålla god konkurrenskraft inom EU. Om det blir dyrare att tillverka varor i och är risken stor att företag istället flyttar till andra länder med lägre energipriser. Dags att granska nyttan av biodrivmedel Biodrivmedel har haft en särskild status för svenska politiker och man har ganska okritiskt gynnat konsumtionen av biodrivmedel genom för biodrivmedlen gynnsam skattelagstiftning. Ett av argumenten är att drivmedel ska produceras inom landet, men man bortser då från att biodrivmedlen i hög grad (för bioetanol och biodiesel ) antingen är importerade eller tillverkade med importerade råvaror. Man kan tillägga att åtminstone vissa biodrivmedel inte har särskilt god varken koldioxidbalans eller energibalans, varför de kraftiga skattesubventionerna kan ifrågasättas. Inför miljö- och jordbruksutskottets betänkande (2015/16:MJU15, ) har vi framfört att ”det bör göras en utvärdering av biobränslen utifrån miljönytta och samhällsekonomi”. I synnerhet kan man ifrågasätta biodrivmedlen om deras produktion resulterar i att ny mark tas i bruk, vilket resulterar i att naturliga biotoper förstörs på ett sätt vi aldrig skulle acceptera i vårt eget land. Diskussionen är relevant, eftersom biodrivmedel (eller råvarorna till deras produktion) som används i alltså i hög grad importeras, en handel som utgör en del av en internationell marknad. Fenomenet brukas vetenskapligt beskrivas som ILUC (Indirect Land Use Change), vilket rönt stor uppmärksamhet internationellt, inte minst bland miljövänner. Regeringen ställer sig formellt bakom ILUC-faktorer när man studerar biobränslen ur ett hållbarhetsperspektiv, men förefaller ovillig att egentligen dra några slutsatser av negativa ILUC-värden. (, .) Del 11 UTBILDNING, UNGDOM, KULTUR OCH IDROTT Utbildning 2020” är en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete. Det drar upp allmänna strategiska mål för medlemsstaterna, inklusive en samling prioriteringar. antogs de nya prioriteringarna, de konkretiseras av ca 30 punkter och ska utgöra kärnan i sex olika arbetsgruppers mandat under arbetscykeln 2015–2020. Utbildning 2020-ramverket innehåller många bra förslag, anser dock att vilka åtgärder och vilka prioriteringar som ett enskilt land bäst behöver för att ha en framgångsrik utbildningspolitik, är något som det enskilda landet bäst avgör själv. är inte mot samarbeten mellan länder – tvärtom – men anser att det inte ska ske på överstatligt plan utan genom bilaterala avtal. Erasmus+ omfattar de aktiviteter som tidigare täcktes av Programmet för livslångt lärande och Ung och aktiv i . Det omfattar också samarbete med tredjeland, ett nytt idrottprogram och . Den totala budgeten för Erasmus+ programperiod (2014–2020) är hela – vilket anser vara en väldigt stor kostnad. Medel kan sökas inom programmet till olika aktiviteter runtom i världen – bland annat genom . Pengar slussas på detta sätt från EU:s budget till länder som inte är med i EU och är med och finansierar EU:s budget. Något ställer sig skeptiska till. Dessutom innehåller Erasmus+ ett antal förslag som bäst löses på nationell nivå – exempelvis anser att samverkan mellan olika lärosäten bäst sker direkt mellan lärosätena. Syftet med direktivet är avskaffa hinder för den fria rörligheten för personer och tjänster genom att underlätta för personer som vill utöva ett reglerat yrke i ett annat land. Regeringen överlämnade proposition 2015/16:44 till i detta ärende, vilken röstades igenom i kammaren , delar lagrådets synpunkter och kritik mot förslaget och ser stora tveksamheter när det gäller de kontroller av språkkunskaper som aviseras. anser därför att den beslutade lagen, bör ses över i enlighet med kritiken från lagrådet. Det är viktigt att mellanstatligt kunna utbyta erfarenheter på det ungdomspolitiska området och kan leda till att goda lösningar sprids mellan länderna. Detta får dock inte innebära att överstatliga lösningar iscensätts, och vi är positiva till att det i första hand är den öppna samordningsmetoden som avses användas för arbetet med ungdomsfrågor och vi vill betona att det är viktigt att avsikten med att använda denna arbetsmetod efterföljs. anser att hållning om att ungdomsarbete främst sker på lokal nivå och EU-samarbete kring ungdomsfrågor inte ska innebära någon harmonisering på området. Det är viktigt att EU respekterar detta. Kultur, medier och idrott anser att kulturpolitik bör vara en nationell angelägenhet, och ser därför positivt på att man inom kulturområdet tillämpar sig av den öppna samordningsmetoden istället för överstatlig lagstiftning. Med det sagt så vill vi förtydliga att vi inte är främmande för frivilligt mellanstatligt samarbete och erfarenhetsutbyte. Det är dock viktigt att man från Europeiska unionens sida inte försöker påtvinga harmonisering på området, utan att de egna nationernas kulturella särart respekteras. Därför är vi skeptiska till de, om än vaga, formuleringarna om för att skapa större samhörighet mellan de europeiska medborgarna som finns inom programmet Ett för medborgarna. Samhörighet i är bra, men denna samhörighet får inte skapas på bekostnad av de suveräna nationernas interna samhörighet och EU:s kulturpolitiska satsningar ska inte syfta till att skapa en artificiell europeisk identitet. Däremot är vi positiva till det lettiska ordförandeskapets initiativ att se över direktivet för audiovisuella tjänster med tanke på den geopolitiska situationen som uppkommit genom Ukrainakrisen. Upplever de baltiska staterna problem med propagandasändningar från främmande makt och att detta möjliggörs av det audiovisuella direktivets utformning är det naturligt att detta direktiv ses över, särskilt med tanke på den medieutveckling som sker i vissa länder i . Vi ställer oss också bakom det svenska svaret till kommissionen om att understryka vikten av att värna om yttrandefriheten och mediernas oberoende. är positiva till att EU behandlat frågan om förstörelse och olaglig handel med kulturarv i konfliktområden. Vi fördömer kraftigt denna typ utav handlingar som syftar till att förstöra nationers nationella identitet och arv. Det är också ett hot mot det globalt rika kulturarvet. Vidare så delar regeringens och kommissionens bedömning att en konvention kan vara ett effektivt instrument i kampen mot uppgjorda matcher. Uppgjorda matcher är ett hot mot idrottsrörelsens trovärdighet och undergräver ideal om sportslighet och meritbaserade prestationer. Vi kommer att följa de fortsatta förhandlingarna på området med intresse. Del 12 EU:s INSTITUTIONER 52.4 Öppenhet och insyn Som regeringen anför i skrivelsen finns det oroväckande tendenser inom EU att sekretess ska vara norm. Vad regeringen inte tar upp dock är sin egen, ibland slentrianmässiga, användning av hemligstämpeln. Mycket av det material som kommer till exempel till del är hemligstämplat av regeringen men kan vara tillgängligt genom media eller andra medlemsstaters parlament på deras webbplatser. Det finns oftast ingen rimlig anledning till att till exempel återrapporteringar med angivande av olika medlemsstaters ståndpunkter eller olika versioner av rådslutsatser ska lyda under utrikessekretess. tror inte att ökad öppenhet kring de politiska turerna i rådet skulle leda till irreparabel skada för anseende. I vart fall skulle det troligen i så fall uppvägas av ett ökat anseende inom riket, då vågar stå upp för sina principer kring öppenhet och offentlighet.