mot · H4023419 · 2016-10-05 00:00:00 — Avvisning av tillfällig anslagshöjning. Avvisning av förstärkt filmstöd. Avvisning av anslagshöjning med anledning av integration. Avvisning av öronmärkta medel till barn- och ungdomsidrott. Avvisning av öronmärkta medel till idrott i utsatta områden. Avvisning av ”insatser för ökad sysselsättning”. Bidrag till allmänna samlingslokaler Avvisning av stöd till samlingslokaler i socioekonomiskt utsatta områden. Återställande av antalet platser i folkhögskolans allmänna kurs. Avvisning av utbyggnad av antalet platser i folkhögskolan. Justerad pris- och löneomräkning. Kulturcollege för personer med funktionsnedsättning. Justerad pris- och löneomräkning. Utgiftsområde 18: Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik I utgiftsområde 18 ingår samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet samt konsumentpolitik. Krisen på den svenska bostadsmarknaden handlar både om att det byggs för lite och att rörligheten är för låg. Bristen på bostäder är ett stort hinder för människors frihet som också skadar den svenska ekonomin. En uppskattning gör gällande att inlåsningarna på svensk bostadsmarknad ökar den svenska arbetslösheten med . Förklaringarna till den låga rörligheten är flera. har konstaterat att den svenska hyressättningsmodellen fungerar allt sämre i takt med att bostadsmarknaden blir allt mer överhettad. De långa köerna till hyresbostäder är ett tydligt tecken på en icke fungerade marknad. För personer som äger sitt boende konstaterar samma myndighet att kostnaderna för att flytta och byta bostad sannolikt är de högsta i hela . Anledningarna till att det byggs för lite är ännu mer mångfasetterade. Det handlar om det totala utbudet av mark och den takt som detaljplanelagd mark bebyggs. Fler detaljplaner måste upprättas och fler bygglov måste vinna laga kraft. Inte minst handlar det om att minska de kostnader som är förknippade med överklaganden och långa ledtider. har justerat upp behovet av nya bostäder för tioårsperioden –2025 till 710 000. En större del av dessa, 440 000, bedöms behövas vilket innebär en genomsnittlig årstakt om 88 000 nya bostäder. Anledningen till att bostadsbristen förvärras trots att bostadsbyggandet ökat är att befolkning stiger i snabbare takt än vad som tidigare antagits. Liberalernas bostadspolitik syftar till att få en bostadsmarknad präglad av mer rörlighet och mer byggande. Det är en bostadsmarknad som är just en fungerande marknad, där fler människor kan bo utifrån egna önskemål och förutsättningar. Det är en bostadsmarknad med enklare plan- och byggregler som de höga ambitionerna för tillgänglighet upprätthålls. Det behövs en blandning av både hyresrätter, bostadsrätter, ägarlägenheter och villor i olika lägen och prisklasser. Vi föreslår reformer som gör vägen till det första spadtaget kortare för byggföretagen och vägen till den första, andra eller tredje egna nyckeln kortare för den individ som inte kommer in eller kommer vidare på en bostadsmarknad som inte fungerar. Det är en bostadsmarknad där priserna på att bygga har sjunkit, priserna för att hyra bättre speglar utbud och efterfrågan och skattepolitiken har lagts om för att minska risken för både snabba prisstegringar och prisfall på ägarmarknaden. På en sådan bostadsmarknad får fler plats – till gagn för friheten och tryggheten för den enskilde, och för jobben och tillväxten i . Regeringen håller fast vid en politik som syftar till att subventionera fram fler bostäder. Detta är i grunden feltänkt. Subventionssystem snedvrider konkurrensen mellan byggprojekt och minskar snarare än ökar incitamenten för bostadsbyggande. Ett avgörande skäl till att de bostadspolitiska överläggningarna mellan regeringen och oppositionen inte ledde till någon uppgörelse var regeringens övertro på subventioner och ovilja till de djupgående reformer som behövs. Liberalerna vill i stället gå vidare med ytterligare systemförändringar för att korta tiden från plan till bostad, förenkla regelsystem och möjliggöra fler bostäder. Planprocessen ska förenklas, ledtiderna kortas och överklagandereglera ses över. ska fortsatt genomlysa byggsektorn. Byggherrar ska ges rätten att utarbeta detaljplaner som ska kunna prövas av kommunen. Vi vill även ta ytterligare steg mot färre överklaganden och en snabbare överklagandeprocess. Vi har drivit på för den reform som innebär att beslut om detaljplaner ska överklagas direkt till mark- och miljödomstolen, i stället för att ska vara första instans. Vi vill att länsstyrelsernas roll renodlas till att vara samrådsaktör och inte part i denna typ av ärenden. Det bör även övervägas om det går att begränsa den sakägarkrets som har rätt att överklaga bygglovs- och detaljplanebeslut. Fler smärre åtgärder ska omfattas av enbart bygganmälan. För att öka rörligheten på bostadsmarknaden behöver flyttskatten sänkas. Den effektiva skatten sänks genom att taket på uppskovsbeloppet tas bort och räntebeläggningen på uppskovsbeloppet avskaffas. I denna motion lägger Liberalerna fram ett finansierat förslag till denna reform. De åtgärder som regeringen aviserat (prop. del 1 s. 228) är otillräckliga eftersom avskaffandet av taket för uppskovsbeloppet endast är tillfälligt och räntebeläggningen kvarstår. Bruksvärdessystemet ska reformeras för ökad rörlighet. Inom det befintliga beståndet bör hyressättningen framöver i större utsträckning avspegla konsumenternas efterfrågan och individuella val. Inom bruksvärdessystemet behöver läge samt till- och frånval få större genomslag så att hyresnivåerna närmare speglar utbud och efterfrågan. Vad gäller nybyggnation ska fri hyressättning tillåtas. Inom ramen för presumtionshyressystemet ska också hyror kunna avtalas fritt mellan hyresvärd och hyrestagare. Presumtionshyrorna ska gälla utan bortre tidsgräns. Den fria hyressättningen ska kombineras med ett starkt besittningsskydd och en förutsägbar indexreglering hyresgästen väljer att bo kvar. För att bidra till att bostadsområden får ett mer blandat utbud av bostäder vill vi att ägarlägenheter ska kunna inrättas även i befintligt bestånd genom ombildning av hyresrätter eller bostadsrätter. Vidare bör bostadssegregationen i områden helt dominerade av hyresrätter motverkas genom en särskild strategi för ombildning i dessa områden. Dessa förslag utvecklas närmare i Liberalernas bostadspolitiska motion. Dagens bostadsmarknad skapar särskilt stor otrygghet för många andrahandshyresgäster. Liberalerna vill göra ett antal förändringar för att underlätta laglig och ordnad andrahandsuthyrning. Ett svenskt system för trygga hyresdepositioner ska införas. har ett system där depositionsbeloppet vid andrahandsuthyrning sätts in på ett neutralt konto. Ett motsvarande system bör införas i . Skattevillkoren vid andrahandsuthyrning ska förbättras och taket för skattefria hyresinkomster bör höjas. För att öka utbudet av lagliga andrahandsbostäder vill vi tillåta friare hyressättning vid uthyrning av villor, bostadsrätter och ägarlägenheter. Ett ytterligare steg mot friare hyressättning vid uthyrning av villor, bostadsrätter och ägarlägenheter genomförs genom en generösare beräkning av den så kallade skäliga hyran. För att bidra till att lösa bostadsbristen bland studenter bör Akademiska Hus ges ett utvidgat uppdrag att bygga och äga studentbostäder. Det finns en outnyttjad potential att bygga fler bostäder i attraktiva lägen, särskilt i glesbygd. Därför bör strandskyddet decentraliseras genom att kommuner ska kunna ansöka om att upphäva strandskyddet med hänvisning till ett lokalt behov av bostadsbyggande. I områden där exploateringstrycket bedöms som exceptionellt högt eller synnerliga skäl föreligger ska fortfarande ett strikt strandskydd tillämpas. Samhällsbyggnad innebär att skapa en bebyggelsemiljö där bostäder, kontor och verksamheter ligger i trygga och tillgängliga omgivningar, att skapa och vårda grönområden och att verka för minskad miljöpåverkan, god integration och social sammanhållning. är det land i EU som urbaniseras snabbast. Det ställer krav på långsiktig och framsynt stadsplanering. Vad gäller de enskilda anslagsposterna föreslår Liberalerna att anslag 1:2 för statsbidrag till omstrukturering av kommunala bostadsbolag samt anslag 1:3 för statsbidrag till kommunala hyresgarantier anpassas till den faktiska utgiftsnivån. Detta innebär en budgetförstärkning av anslag 1:2 med samt av anslag 1:3 med . Liberalerna anser inte att tillräckliga skäl finns för att bygga upp ett särskilt statligt informationscenter för hållbart byggande i regi. För att finansiera andra prioriterade reformer avvisar vi därför detta förslag. Detta innebär en årlig budgetförstärkning på anslag 1:4 med . I stället vill vi ge i uppdrag att utveckla en modell för offentlig hyresstatistik, så att hyresgäster får lättare att själva skaffa information om den genomsnittliga hyresnivån i ett bostadsområde. Detta skulle stärka hyresgästernas möjligheter att hävda sina intressen på en marknad med svår bostadsbrist. Förslaget beskrivs närmare i Liberalernas bostadspolitiska motion. Vi tillför därför till anslag 1:4 för en offentlig hyresstatistik. Kortsiktiga subventioner ger inget långsiktigt stabilt bostadsbyggande. Det kan möjligen i viss mån påverka inriktningen på byggandet och kan också göra att vissa planerade byggprojekt förskjuts , men motverkar de långsiktiga spelregler som är så avgörande för att byggandet varaktigt ska öka. Subventioner till renovering av fastigheter snedvrider också förhållandena mellan de fastighetsägare som får subventioner och de fastighetsägare som redan renoverat med egna medel. Vi anser att det är fastighetsägaren som ska ta det ekonomiska ansvaret för att vårda och renovera sin fastighet, inte staten. Liberalerna avvisar därför regeringens anslag 1:7, 1:8 och 1:9 i sin helhet. Detta innebär en budgetförstärkning med 2017–2020. Det behövs starkare incitament för att reglerna om kortare handläggningstider verkligen ska efterlevas av kommunerna. blir det inga tydliga konsekvenser för de kommuner som överskrider tidsgränserna. Vi menar att det är viktigt att införa både tidsgränser och regler om konsekvenser om dessa tidsgränser inte hålls. Med bifall till bl.a. ett motionsyrkande från Liberalerna tillkännagav att regeringen behöver vidta nödvändiga åtgärder för att koppla någon form av incitament eller sanktioner till kommande regler om kommuners handläggningstider för anmälningsärenden. Vi förutsätter att regeringen återkommer till med lagförslag och avser i annat fall att återkomma med nya initiativ. Vidare föreslår vi en snabbhetspremie i form av en ekonomisk stimulans till de kommuner som har korta handläggningstider eller framgångsrikt förkortar sina handläggningstider för plan- och bygglovsärenden. Vi inrättar därför ett nytt anslag 1:10 Bonus till kommuner för kortare handläggningstid och anvisar med successiv utbyggnad till . Öppna geodata är en viktig reform för både företag och medborgare. Både bostadspolitiska och demokratiska argument talar för att Lantmäteriet behöver påskynda tillgängliggörandet av öppna geodata. Regeringens förslag i budgetpropositionen innebär endast ett första, begränsat steg, nämligen att fastighetsdata och vissa geodata blir avgiftsfritt tillgängliga för andra statliga myndigheter. För att bättre kunna ta tillvara de samhällsvinster som öppna geodata kan medföra anser Liberalerna att finansieringsmodellen bör ses över för att underlätta allmänhetens och företagens tillgång till öppna geodata. Den liberala synen på konsumentpolitiken är att individen ska ha makt och möjlighet att fatta välgrundade beslut utifrån sina egna önskemål. För att konsumenten ska ha möjlighet att utöva sin konsumentmakt krävs kunskap samt en fri och öppen granskning där marknadsaktörer granskas och där oseriösa företag avslöjas. Det förutsätter i sin tur att konsumenterna har god tillgång till information. Staten ska ge konsumenterna goda möjligheter att göra sina egna val och vara medvetna om konsekvenserna av dem, men staten ska däremot inte bestämma vilka val konsumenterna ska göra. Som redovisas i vår konsumentpolitiska motion är Liberalerna starkt kritiska till regeringens planer på ett nytt korporativt organ för att samordna och driva på arbetet med miljömässigt hållbar konsumtion. Regeringen har inte redovisat någon analys av hur risken för sammanblandning av offentliga och privata intressen i ett sådant organ ska förebyggas. Liberalerna avvisar därför förslaget om nytt uppdrag till om att inrätta ett partssammansatt forum om miljösmart konsumtion. Detta innebär en budgetförstärkning under anslag 2:1 på , och . Liberalerna vill i stället höja ambitionerna inom den statliga funktionshinderspolitiken på konsumentpolitikens område. bör få ett särskilt uppdrag om åtgärder för att stärka konsumentmakten för personer med funktionsnedsättning. För detta syfte anvisar Liberalerna till anslag 2:1. De oberoende konsumentorganisationerna spelar en avgörande roll för att ta tillvara konsumenters intressen i samhället och på marknaden. Vi anser att regeringen har alltför låga ambitioner vad gäller nivån på stödet till konsumentorganisationer. Vi vill att konsumentorganisationen har goda möjligheter att verka, och i vår budgetmotion föreslår vi därför en höjning av anslaget till dem. Liberalerna anvisar därför ytterligare till anslag 2:4 för statligt stöd till det civila samhällets organisationer som på olika sätt främjar konsumenternas intressen. Liberalerna föreslår slutligen att pris- och löneomräkningen för åren 2017–2019 justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:4 och 1:6. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr Omstrukturering av kommunala bostadsföretag 2016/17:1, egna beräkningar Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad 2016/17:1, egna beräkningar 2016/17:1, dnr 2016:1228, egna beräkningar Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande 2016/17:1, dnr 2016:1228 egna beräkningar Bidrag till miljömärkning av produkter Bonus till kommuner för kortare handläggningstid Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Anpassning till långsiktig utgiftsnivå. 2016/17:1, egna beräkningar Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Anpassning till långsiktig utgiftsnivå. 2016/17:1, egna beräkningar Upprättande av offentlig hyresstatistik. Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av uppdrag om informationscenter för hållbart byggande. Justerad pris- och löneomräkning. Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Anslaget avvisas i sin helhet. Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande Anslaget avvisas i sin helhet. Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Anslaget avvisas i sin helhet. Bonus till kommuner för kortare handläggningstid Bonus till kommuner med kort handläggningstid. Avvisning av uppdrag och nytt forum om miljösmart konsumtion. Uppdrag om konsumentmakt för personer med funktionsnedsättning. Justerad pris- och löneomräkning. Ökade anslag till konsumentorganisationer. Utgiftsområde 19: Regional tillväxt Utgiftsområdet omfattar medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd, samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Regionala hänsyn ska också tas inom andra utgiftsområden. Globaliseringen leder till förändringar som får olika genomslag i olika delar av . Urbanisering bygger i grunden på människors fria val, och det försvarar vi. finns utmaningar med skillnader mellan å ena sidan städer med en starkt växande privat tjänstesektor och å andra sidan områden med en hög sårbarhet och lokala utmaningar i form av t.ex. en enskild eller ett fåtal industriella arbetsgivare. I kommuner där varsel och avfolkning är vardag blir konsekvensen en åldrande befolkning med ett minskat skatteunderlag. Utgångspunkten för oss som liberaler är värnandet om människors makt över sin egen situation och möjlighet att skapa sin egen framtid. En liberal landsbygdspolitik strävar efter att skapa förutsättningar för dem som vill bo och arbeta på landsbygden eller i mindre tätort att göra det. Vi ska ta vara på de unika förutsättningar för individers utvecklingskraft och företags konkurrenskraft som finns i olika delar av vårt land. För att möjliggöra service på landsbygden ser vi gärna flexibla lösningar och samarbeten mellan olika aktörer och anser att det finns behov av visst statligt stöd. Hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning och för ett förbättrat företagsklimat behöver kombineras med regionala insatser. Grunden för vårt välstånd är och förblir företagande och ekonomisk utveckling. Liberalerna vill ge människor och företag över hela landet möjligheter att växa och utvecklas. På så sätt tar vi till vara hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter. behöver en företagsvänlig politik och det uppnås inte genom höjda skatter på jobb och företagande. I stället behövs regelförenklingar och ett företagsvänligt klimat. ska ha en bredbandsuppkoppling i världsklass. Bredbandet är en lika viktig del i infrastrukturen som el- och vägnäten. En god uppkoppling är viktigt för såväl privatpersoner som företag och oerhört viktigt för regional tillväxt. Glesbygden måste få bättre it-kapacitet och statens huvudsakliga uppgift bör vara att skapa förutsättningar genom att undanröja hinder för utvecklingen, men även att stötta där lönsamheten för utbyggnad är bristfällig. Liberalerna vill se en snabbare utbyggnad av bredband och anslår därför ytterligare i förhållande till regeringen, vilket beskrivs närmare under utgiftsområde 23. Fungerande kommunikationer är viktiga för jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Därför krävs fortsatta investeringar i järnväg, väg och annan infrastruktur. Det finns inget land inom EU som har så långt mellan landsändarna som . Det gör oss beroende av väl fungerande flygtrafik, och centrala flygplatser såsom måste finnas kvar. Liberalerna motsätter sig införandet av en så kallad kilometerskatt som kommer att innebära avsevärt dyrare transporter och därmed sämre konkurrensvillkor. Det påverkar industrin, företagandet och jobben negativt och hämmar den regionala tillväxten. Längre och tyngre fordon kan frakta mer gods per lastbil. Genom att tillåta dessa fordon kan utsläppen minska som effektiviteten och lönsamheten ökar. Liberalerna föreslår en omläggning av reseavdraget i syfte att öka dess regionala träffsäkerhet och minska exponeringen mot felaktigheter i utnyttjandet av avdraget. Tanken är att reseavdraget ska begränsas i de regioner där det finns en fungerande kollektivtrafik och att avdraget därmed är mer generöst där kollektivtrafiken är mindre utbyggd. Detta behandlas närmare under denna motions skatteavsnitt liksom under utgiftsområde 20. Liberalerna anser att en återgång till tidigare anslagsnivåer är rimlig när det gäller anslag 1:1. Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr 2015/16:1, prop. Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 Återställande av tidigare anslagsnivå. 2015/16:1, prop. Utgiftsområde 20: Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård innefattar miljöpolitik och miljöforskning. Miljöpolitiken utgår ifrån de nationella miljökvalitetsmålen och det generationsmål för miljöarbetet som beslutats av . Målen är styrande för allt miljöarbete som bedriver nationellt, inom EU och internationellt. Mänskligheten står inför globala utmaningar såsom klimatförändringar, utarmning av den biologiska mångfalden, brist på rent vatten och spridning av kemikalier. Alla dessa utmaningar hänger ihop och de påverkar framtiden för allt liv på jorden. Miljöförstöring och klimathot stannar inte vid nationsgränser. ska vara en förebild och en pådrivande kraft inom EU och i det globala arbetet för ett hållbart samhälle. Ett land som visar ledarskap och förenar välstånd med ansvar för miljö och klimat. Vi står bakom de klimatpolitiska mål som sju partier har enats om inom ramen för Miljömålsberedningen. Liberal miljöpolitik handlar om ansvarstagande utifrån kunskap och utifrån marknadsekonomiska principer. Teknisk utveckling är en central del av lösningen på dagens miljöproblem. En liberal miljöpolitik medverkar till att förenkla för människor att ta ansvar utan att detaljstyra deras vardagsliv. Konsumenten ska kunna göra aktiva och informerade val. Vi utgår från försiktighetsprincipen och principen att förorenaren ska betala. Ekonomiska styrmedel ska vara generella och teknikneutrala. behöver en grön skatteväxling. Liberalerna vill se lägre skatt på jobb medan olika former av miljö- och klimatpåverkande skatter och avgifter bör höjas. Med beaktande av jobben och konkurrenskraften ska ekonomiska styrmedel därför användas för att möta klimatkrisen och föra närmare klimatmålen. Den rödgröna regeringen blir allt mer röd i stället för grön. Den gröna skatteväxlingen är helt bortglömd, i stället höjs bara skatterna, inte minst på jobb. Skattepengar läggs på kortsiktiga subventioner och administrativt krångliga stöd med begränsad klimatnytta. Flera av de stora klimatinvesteringar regeringen säger sig vilja genomföra skjuts fram till efter . Centralt är nu att vidta klimat- och miljöanpassningar där det gör som mest nytta och på sätt som ger långsiktiga resultat. Viktiga områden är transport, energi, industri samt jord- och skogsbruket. Det krävs åtgärder för att nå det långsiktiga målet med en fossilfri fordonsflotta. Vi vill se en europeisk flygskatt. Flyget är ett internationellt transportmedel, och beskattningen ska därför ske på global eller europeisk nivå. Vi ställer oss bakom den bensinskattehöjning som genomförts och anser att det är rimligt att indexera bränsleskatten. Frågan om vägavgifter på motorvägssträckor där det finns särskilt goda kollektivtrafikalternativ bör också övervägas, och i så fall ska miljöbilar undantas från vägavgifterna. Liberalerna föreslår dessutom att en dubbdäcksavgift enligt norsk modell införs för att minska det utsläpp av partiklar som användningen av dubbdäck medför. Detta skulle förbättra luftkvaliteten i storstäderna. Förorenaren ska betala. Liberalerna vill därför se att miljöbilsbonusen i stället utformas som en förhöjd skatt på bilar med negativ klimatpåverkan. Det är inte rimligt att skattemedel ska läggas på en bonus för att en bil köps in. I stället bör miljöbilsbonusen utformas som en förhöjd skatt på bilar med negativ klimatpåverkan. Liberalerna förordar därför en omvänd miljöbilsbonus där bilar som inte skulle vara berättigade till en miljöbilspremie, enligt gällande regelverk, får en förhöjd fordonsskatt. Denna reform liksom andra skattepolitiska förslag som berörs under detta utgiftsområde berörs närmare i denna motions skatteavsnitt. Därmed avvisas anslaget 1:8 i sin helhet. Liberalerna föreslår också en omläggning av reseavdraget i syfte att öka dess regionala träffsäkerhet och minska exponeringen mot felaktigheter i utnyttjandet av avdraget. Tanken är att reseavdraget ska begränsas i de regioner där det finns en fungerande kollektivtrafik. Förändringen beräknas stärka de offentliga finanserna med . Vi föreslår vidare att förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar höjs. En höjning av förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar innebär att individens beskattningsbara inkomst ökar. Sammantaget bedöms förslaget stärka statens finanser med . avvisas regeringens förslag till nedsatt förmånsvärde för vissa bilar. Det behövs en bättre infrastruktur för att främja en fossilfri fordonsflotta och det är rimligt att staten står för en del av dessa investeringar.