ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4023099 · 2016-10-05 00:00:00 — Differentierade skatter för lokalproducerat ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över regelverket för lokala bryggerier så att de till fullo kan erbjuda upplevelser, inklusive gårdsförsäljning av alkoholhaltiga produkter, därmed öka antalet besök och turister och på så vis stärka besöksnäring på landsbygden, och detta tillkännager för regeringen. Det är det fanns så många bryggerier som det gör i . Det finns runt 200 lokala bryggerier runt om i landet, varav de flesta återfinns på landsbygden och flera drivs av lantbrukare. Därtill finns det ett hundratal vinproducenter och många cidertillverkare. Utvecklingen av småskalig livsmedelsproduktion har bl.a. medfört positiva effekter för landsbygdens möjligheter att utvecklas, t ex för att bönder återigen kan odla svensk humle. skapar lokala bryggerier, musterier och vingårdar jobb, därför att svenska och utrikes turister vill ta del av denna kunskap, upplevelser och drycker. Antalet årsarbetare i näringen har ökat, och antalet timanställda, råvaruleverantörer, producenter, hantverkare, restauratörer och transportörer har mångdubblats. Bryggerierna bidrar till landsbygdsutveckling, och det finns mer potential. bör därför se hur man kan genomföra EU-förordningen om differentierade alkoholskatter. De som jobbar med detta menar att det inte bara skulle leda till landsbygdsutveckling utan också möjliggöra export av svenska lokalproducerade produkter i större skala. Till exempel uppgår de svenska mikrobryggeriernas samlade produktion till ca . Ett sätt att räkna på detta skulle kunna vara att säga att alkoholskattereduktionen i sig ger en minskning av statens intäkter, men i kostnaden för en anställd ligger en direkt återbetalning till staten på 10 till 15 miljoner och dessutom tillkommer en indirekt intäkt i form av uteblivna arbetsmarknadsåtgärder. Lokala bryggerier runt om i landet har även potential att stärka besöksnäringen på landsbygden. Förutom dryckestillverkning arrangerar de flesta bryggerier ölprovningar och bryggerivisningar, och vissa erbjuder även ölbryggarkurser, restaurang, pub, hotell och konferens. Efterfrågan på att ta med de produkter hem som man precis testat ökar, och en sådan möjlighet skulle leda till ytterligare turism, menar producenterna. Gårdsförsäljningen av lokalproducerade drycker skulle ändå vara i en sådan liten skala att den i sig själv inte skulle utgöra ett hot mot folkhälsan. Lokalproducerade produkter har en betydligt högre prisbild. Det är till största delen turister och finkänsliga experter som utgör en potentiell kundbas. Verksamheter i denna ringa omfattning kommer heller inte utgöra något reellt hot mot Systembolaget och dess roll inom ramen för det svenska monopolet. Att ge fler lokala producenter reell möjlighet att växa och utöka sin verksamhet för mer positiva effekter genom att differentiera alkoholskatten och tillåta gårdsförsäljning är att möta framtidens utmaningar och skapa en mer levande landsbygd. Låt belysa denna fråga ytterligare och jämför med länder som inom EU har dessa differentierade skatter.
mot · H4023100 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra proveniensforskning av de statliga samlingarna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka kunskapen om landets restitutionsåtaganden och tillkännager detta för regeringen. Under stal nazisterna systematiskt konst från framför allt människor med judiskt ursprung men också från alla andra som inte tillhörde det ”ariska” folket. Även andra inblandande parter i kriget roffade åt sig av människors ägodelar, men den nazistiska metodiken var exceptionell. Trots att det är kriget tog slut finns huvuddelen av ”skammens kvarlåtenskap” oupptäckt på världens museer och hos privata samlare. Så länge detta pågår fortsätter överlevande, familjer och ättlingar att utsättas för brott, ignoreras och förnedras av museer, myndigheter och institutioner som nekar dem rätten till sin egendom. är ett av 47 länder som står bakom slutsatser och den uppföljande Terezindeklarationen . Till skillnad från , , och har inte arbetat fram system för att hantera restitutionsfall. Det förefaller uppenbart att vi behöver vidta åtgärder för att leva upp till våra åtaganden. Ett exempel på detta är exemplet med tavla ”Blumengarten (Utenwarf)” som funnits på . Tavlan är det enda konstverk av detta slag som uppdagats i , och hanteringen kring återlämnandet lämnar mycket övrigt att önska. Som ytterst ansvariga för de statliga samlingarna anser vi att det behöver efterforskas om det finns ytterligare herrelösa judiska ägodelar och undersöka proveniensen i samlingarna som inköpts . Vi bör också öka kunskapen om de restitutionsåtaganden som har. Hur detta arbete bäst kan ske bör regeringen låta utreda. ”Det handlar inte bara om konsten. Det handlar också om en restitution av historien. Att klargöra vad som faktiskt hände och dra lärdom av det. Det är det viktiga. Även om målning är det enda som någonsin återlämnas, så är det viktigt för att gå i genom alla sina samlingar. Och om man hittar något säga: ’Vi har tittat på vår historia och vi erkänner att vi har de här målningarna som är som spöken från det förflutna. Vi vet inte vem de tillhör, men vi har dem och vi återlämnar dem om vi kan.’” Citatet är från på Claims Conference och finns återgivet i bok på sidan 345.
mot · H4023101 · 2016-10-05 00:00:00 — Begränsa inte människors valfrihet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fokusera på effektivitet och kvalitet i stället för på begränsningar av vinster i välfärden och tillkännager detta för regeringen. kunde man i tidningen läsa en debattartikel skriven av forskaren . Han har skrivit två rapporter till den utredning om vinster i välfärden som regeringen tillsatt. I sin artikel skriver han: När säger i SVT:s ”Agenda” att vinstnivån i välfärdsbolagen ska vara lägre än så går han emot min analys. Skulle hans förslag bli verklighet skulle det i praktiken innebära ett förstatligande av välfärdssektorn. Regeringens jakt på företagen kommer att resultera i att många, inte minst de mindre företagen, får stänga igen sin verksamhet. Trots att patienter, elever, anhöriga och personal är nöjda med den kvalitet, den omsorg och den skola som många företag erbjuder, vill regeringen ändå kapa dessa vid fotknölarna. Vi värnar den mångfald och den valfrihet som företag skapar. Vill man att människor ska kunna välja och välja bort måste det finnas flera utförare. konkurrens skapar kvalitet, vilket är det viktigaste för de äldre som har behov av god omsorg eller de elever som vill ha en bra utbildning. Att, som regeringen föreslår, begränsa vinster i välfärdsföretagen och tvinga dessa att återinvestera i verksamheterna vore rimligt om det var så att de vinstdrivna välfärdsföretagen kostade skattebetalarna extra pengar. Men faktum är att dessa företag inte kostar mer för skattebetalarna än de offentliga verksamheterna. Därför blir frågan om vinster felriktad. Fokus borde i stället ligga på vilken kvalitet de privata företagen levererar. Ledarskribenten sammanfattar frågan () på ett klokt sätt: Det väsentliga när man diskuterar välfärd bör kanske inte vara exakt vem som tjänar på den, utan vad skattebetalarna faktiskt får för sina pengar. En relevant fråga att ställa är varför privata företag genom effektiv organisering av välfärdstjänster ska tvingas avstå vinsten till staten eller kommunen, när det mer logiska borde vara att offentliga välfärdsinrättningar lär av de privata och på så sätt utnyttjar skattepengarna lika effektivt som många av de privata aktörerna. Vi vill med anledningen av texten föreslå regeringen att fokusera på effektivitet och kvalitet istället för begränsningar av vinster i välfärden. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H4023102 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda avdraget för resor i deklarationen i syfte att inte missgynna de resenärer som saknar tillgång till kollektivtrafik och tillkännager detta för regeringen. Regeringen föreslår i sin budget att beloppsgränsen vid avdrag för resor mellan bostaden och arbets- och utbildningsplatsen höjs . Så som reseavdraget är konstruerat slår det hårt mot de människor som bor på landsbygden och som inte har något annat val än att köra bil till och från sitt arbete. Bor man i en stad eller på en större ort finns det oftast en utbyggd kollektivtrafik att tillgå, vilket gör att det är lättare att välja bort bilen när avdragsmöjligheterna försämras. Detta är positivt i storstäder då biltrafiken minskar och miljön förbättras. Men befinner man sig exempelvis i områden där man inte har något annat alternativ än bilen, så blir det än mer kostsamt. I skogslänen och andra delar av är avstånden oerhört stora. Människor som bor på gles- och landsbygden får ofta pendla långa sträckor för att komma till och från sina arbetsplatser. Minskade möjligheter till skatteavdrag för bilresor bidrar till ytterligare kostnader för landsbygdens invånare. Det ökar åter klyftan mellan de som bor i staden respektive på landet och är inte acceptabelt. För att alla ska ha likvärdiga möjligheter till arbetspendling kan det inte vara rimligt att öka kostnaderna för dem som har längst att pendla. Vi borde därför utreda ett nytt system för reseavdrag som baseras på avstånd och utan beloppsgränser. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H4023103 · 2016-10-05 00:00:00 — Berörda kommuners och regioners del av vind- och vattenkraftens värden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur berörda kommuner/regioner skulle kunna få behålla en rättmätig del av vind- och vattenkraftens värden och tillkännager detta för regeringen. De sju skogslänen bidrar med av vattenkraft. Vattenkraften produceras lokalt men är en av de viktigaste förutsättningarna för hela gemensamma välstånd. Ett normalår produceras grön förnybar el genom kraften i det strömmande vattnet, vilket är nästan hälften av landets elproduktion. producerade vindkraften el. I den nödvändiga omställningen till ett klimatsmart och långsiktigt hållbart samhälle kommer vind- och vattenkraftens betydelse och värde att öka ytterligare. I finns ett system som innebär att kommuner och län ersätts för de ingrepp i naturen som kraftbygget innebär. Där är det en självklarhet att kraftkommunerna ska kompenseras för vattenkraftsutbyggnadens negativa påverkan på jord- och skogsbruk, renskötsel, fiske och turism. Dessa miljarder används sedan för att ge medborgare och företag bra service och goda förutsättningar för utveckling. I är situationen annorlunda. Här får de kommuner och bygder där vattenkraftproduktionen sker en mycket begränsad kompensation för de omfattande ingrepp i miljön som utbyggnaden har inneburit. Lokalt stannar endast de så kallade bygdemedlen. Summan uppgår till , för hela landet. Om man verkligen vill att hela landet ska växa och utvecklas måste förutsättningarna vara mer likartade. Så är det inte . Centraliseringen och urbaniseringen av fortsätter, och många säger att detta bara är tidens tand. Ofta utmålas landsbygden och skogslänen som tärande, och städerna beskrivs som tillväxtmotorer. Det är en bild som inte stämmer. Landsbygden bidrar inte enbart med maten som invånarna i städerna konsumerar, utan även med värdefulla resurser som exempelvis el, skog och malm. Problemet är att de värden och vinster som skapas på landsbygden inte kommer landsbygden till godo. Därför är det orättvist att vattenkraftskommuner som t ex , , , och ständigt ska tvingas kämpa med ekonomiska problem och höra till de kommuner som har högst skattetryck trots att skogslänen i princip levererar all vattenkraft som finns i landet. Fastighetsskatten för vattenkraftanläggningar uppgår till , men de producerande kommunerna får bara dela på de, i sammanhanget, bygdemedlen. Allt går till staten, vilket är en total avvikelse från hur andra jämförbara länder hanterar frågan. När det gäller nivån på den statliga fastighetsskatten för vindkraftsfastigheter, så är den relativt liten och därför enkel att överföra till kommunerna. Detta är rimligt eftersom det är den lokala miljön som påverkas. Det är en viktig del av en kraftfull regional utvecklingspolitik att alla delar av har likvärdiga förutsättningar för utveckling och tillväxt. Därför föreslår vi att en utredning tillsätts för att utforma ett långsiktigt system där landets berörda kommuner/regioner får behålla en rättmätig del av vind- och vattenkraftens värden. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H4023104 · 2016-10-05 00:00:00 — Lägg ned utredning om kilometerskatten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga ned utredningen om kilometerskatten och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har som bekant tillsatt en utredning om kilometerskatt. En av orsakerna är att minska den tunga lastbilstrafiken och lyfta över gods till andra transportslag såsom järnvägstrafik. Problemet är att en sådan skatt kommer att straffa ut områden där avstånden är långa och där det sällan finns godståg att tillgå. Dyrare transporter kommer i slutändan att drabba inte bara konsumenterna utan även svensk export som konkurrerar på en tuff global marknad. Det innebär ett hårt slag mot jobb och företagande. Även mjölkbönderna kommer att få sin beskärda del av en dylik skatt. Norrmejerier har räknat ut att en kostnad på per mil leder till fördyringar på 20 miljoner för företaget. Det i sin tur riskeras att läggas på mjölkbönderna som återigen får minskad lönsamhet i sin verksamhet. Detta är en grupp som redan är hårt prövad av nationella konkurrensnackdelar, handelsembargot mot och överproduktionen av mejeriprodukter i . Vidare drabbas svensk skogsindustri negativt, och dess branschförening säger att 20–av biomassan inte kommer att vara lönsam att ta ut om kilometerskatten blir ett faktum. För miljön blir detta kontraproduktivt då skogen är en av nycklarna till en grön omställning för fordonsflottan. Borde det inte vara rimligare att ge lastbilsbranschen morötter istället för piskor? Borde man inte belöna de som ställer om till mer miljövänliga bränslen eller effektiviserar sina transporter istället? Vårt förslag till regeringen är att lägga ned utredningen om skatt på avstånd då den enbart leder till ytterligare en straffbeskattning av landsbygden. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H4023106 · 2016-10-05 00:00:00 — Barnrättssäker och jämställd mantalsskrivning och myndighetskommunikation ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten för barn att vara skrivna på flera adresser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att brev till vårdnadshavare ska adresseras till samtliga föräldrar, och detta tillkännager för regeringen. är det endast möjligt att en person, oavsett ålder, är skriven på en adress. finns det många fall där det skulle vara rimligt att framförallt barn kan vara mantalsskrivna på dubbla adresser. Det gäller speciellt tillfällen när barnet bor lika mycket tid i respektive olika hushåll, men kan vara viktigt även i andra fall. En kallelse till läkaren kan missas när den kommer till fel hushåll och hushållen inte kommunicerar. Det kan leda till att barnet inte kommer iväg och blir undersökt alls. Det gynnar ingen, framförallt inte barnet, men är en realitet i många situationer . Det är också så att det bara är där barnet är mantalsskrivet som man har extra rätt till olika skyddsnät, exempelvis bostadstillägg. Det blir inte rimligt när barnet trots allt bor lika mycket i båda hushållen. Detta är en viktig fråga och missgynnar ofta den med lägst inkomst, vilket i många fall är kvinnor, och drabbar i sin tur också barnet. Det är därför en viktig fråga både ur barnrättsperspektiv och ur jämställdhetsperspektiv att barn ska kunna vara skrivna på två adresser om det finns skäl för det. Det är dessutom ofta en regel att det är modern i ett samboförhållande som får all post till vårdnadshavare. Det finns många exempel där fäder gjort exempelvis en anmälan om plats till förskolan, men där modern eller den andra partnern fått brevet om platstilldelning. I de fall där föräldrarna är separerade blir det också helt orimligt att den ena föräldern riskerar att, avsiktligt eller oavsiktligt, missa information kring barnet. Det är därför rimligt att i de fall där vårdnadshavarna inte bor på samma adress, ska all post kring offentliga tjänster skickas till båda vårdnadshavarna.
mot · H4023107 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att ge kommunerna möjlighet att bötfälla för nedskräpning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även kunna bötfälla för nedskräpning med småskräp och tillkännager detta för regeringen. Nedskräpningen har en stor negativ påverkan på miljön. När människor kastar burkar, plastpåsar och annat skräp i naturen leder det till att farliga ämnen sprids och att djur skadas. Det behövs reformer för att både minska nedskräpningen och hantera dess effekter. Rätt att bötfälla för nedskräpning har polisen möjlighet att direkt på plats bötfälla människor för nedskräpning. Det har tyvärr inte lett till att så många bötfälls. Antalet personer som blivit bötfällda för nedskräpning har minskat, trots att antalet anmälda nedskräpningsbrott har ökat . Det är dock rimligt eftersom polisen har viktigare brott att prioritera än att jaga folk som lämnat skräp efter sig, men problemen med nedskräpningen kvarstår. är det kommunerna som städar upp parker, torg och andra allmänna platser. Det finansieras med skattepengar. Pengar som skulle ha kunnat användas till skola, vård och omsorg används i stället för att städa upp på allmänna platser. Det behövs en beteendeförändring för att minska nedskräpningen. Informationen om nedskräpningens konsekvenser behöver stärkas. Ett förslag för att minska nedskräpningen är även att låta kommunerna få möjlighet att bötfälla den som skräpar ner. Kommunerna har ansvar för att hantera parkeringar och har rätt att bötfälla människor då de har parkerat fel. På samma sätt skulle kommuner kunna få möjlighet att bötfälla de som skräpar ner utomhus. bör ge ett antal kommuner möjlighet att prova detta för att se vad resultatet blir. Är pilotprojekten framgångsrika bör de permanentas och spridas till fler kommuner. Det bör dock alltid vara upp till varje kommun att avgöra om de vill använda verktyget eller bekämpa nedskräpningen på det sätt som passar kommunen ifråga bäst. kommuner har ekonomiska incitament att prioritera att minska nedskräpningen eftersom de får stå för hela kostnaden för att städa upp på gator och torg. En möjlighet att bötfälla de som skräpar ner skulle ge kommunerna helt nya möjligheter att kombinera och prioritera mellan informerande, förebyggande och åtgärdande insatser. Undersökningar från Håll Rent visar att det slängs en miljard fimpar på våra gator och torg. I vår nuvarande lagstiftning är nedskräpning inte straffbart om det bedöms vara en ringa förseelse, vilket till exempel fimpar anses vara. Vi anser att nedskräpning med småskräp, som till exempel fimpar och snus, även ska kunna ge böter så att lagstiftningen förtydligas och all nedskräpning beivras.
mot · H4023108 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa enhetlig moms och tillkännager detta för regeringen. När den stora skattereformen genomfördes fanns en grundläggande princip bakom den om att lika inkomster skulle beskattas lika. Skattereformen innebar bland annat att all moms gjordes enhetlig och att nästan alla varor och tjänster blev momspliktiga. Sedan reformen infördes har en rad förändringar skett som innebär att momsen är enhetlig. Det finns tre olika momssatser. För de allra flesta varor är momsen , för bland annat livsmedel, restauranger, camping och egengjord konst är momsen och för till exempel böcker (men inte e-böcker), tåg, taxi, djurparker och skidliftar är momsen . Dagens momssystem skapar gränsdragningsproblem, ökar administrationen för småföretag och saknar miljöstyrande effekter på konsumtionen. Gränsdragningsproblemen visar sig ofta, och ett exempel är för badhus. I vanliga fall räknas badhusbesök som idrottsverksamhet och är därför belagt med sex procents moms. Men om syftet är någonting annat än idrott och folkhälsa, till exempel att ha roligt, räknas det inte längre som idrottsverksamhet. Besök på äventyrsbad beskattas därför med tjugofem procents moms. Ett aktuellt exempel på gränsdragningsproblem när det gäller momsen är den rödgröna regeringens förslag på att införa sänkt moms på reparationer av cyklar till tolv procents moms. Reparationer ska alltså ha lägre moms än underhåll av samma cykel. Att laga en punktering på ett däck räknas som en reparation, men om du istället ska byta ut samma däck på grund av slitage anses det istället vara underhåll och har därmed högre moms. Det blir en svår gränsdragningsproblematik för cykelreparatörerna runt om i landet. Olika momssatser och gränsdragningsproblem ökar administrationen och regelkrånglet för småföretag. Det ger även ökade kostnader för som får lägga resurser på att ge stöd och kontrollera vid gränsdragningsproblem. Det finns även en betydande risk för ökat skattefusk med olika moms för liknande varor och tjänster. Enligt en rapport från minskade skattefusket med sedan restaurangmomsen blev mer enhetlig. Dagens momssystem saknar även miljöstyrande effekter på konsumtionen. När nya och mer miljövänliga produkter introduceras på marknaden är ofta priset högre eftersom det är dyrt att ta fram ny teknik. Momsen, som är en procentsats av priset, gör till exempel att dyra miljövänliga bilar får mycket högre skatt än billiga bilar som släpper ut mycket. Ökad beskattning av miljöutsläppen skulle däremot ha miljöstyrande effekt på konsumtionen och göra det mer lönsamt att köpa miljövänliga produkter. Det är därför viktigt att även se över hur punktskatterna kan utformas för att öka beskattningen av miljöutsläpp. Detta görs med fördel med utredningen kring möjligheten att införa enhetlig moms.
mot · H4023109 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner som så önskar ska kunna utgöra testarenor för olika typer av regelförändringar och tillkännager detta för regeringen. I är det kommunala självstyret stort och en viktig offentlig struktur. Mycket av det som påverkar kommuner är dock regelstyrt från nationell nivå. Alldeles för ofta införs också nya regler utan ordentlig prövning i verkligheten för att lära sig av framgångar och misstag. Resultatet blir en modell där alla ska stöpas i samma form och där nya regler införs utan att ha testats annat än i simuleringar. Det vore istället rimligt att enskilda kommuner får ansöka om tillfälliga särregler. På så vis kan olika kommuner med olika regelverk användas som testbädd för framtida nationell lagstiftning. Att införa nya regler utan att ha testat först är riskabelt och kan bli dyrt och tidsödande att reda ut i efterhand. Det vore inte alls orimlig att tänka sig att en kommun får chansen att införa betydligt mer matematik på skolschemat i särskilt utvalda skolor för att se effekterna på elevers resultat. Eller att en annan kommun vill testa effekterna av att införa miljözoner för lätta fordon, eller kanske justera de miljözoner som finns för tunga fordon, även utifrån bullernivåer. Bara kreativiteten kan sätta gränser, och det ger både insikter och möjligheter till forskning på effekter som annars bara hade kunnat studeras gentemot andra länder, alternativt i simuleringar. Självklart behöver ansökningarna vägas mot olika andra viktiga samhällsändamål som säkerhet, god livsmiljö m.m., men att låta kommunerna få chansen att spela lite friare kan också ge dem möjlighet att profilera sig för att bli mer attraktiva eller skapa möjligheter till mer lokalt anpassad lagstiftning. Det finns helt enkelt väldigt få saker att förlora, annat än lite statlig kontroll över kommuners likriktning. I slutändan vinner både kommuner och staten genom att kunskapsunderlaget i policyfrågor ökar och kommuner får chansen att gå före en ibland alltför långsam beslutsprocess på nationell nivå.