mot · H4023350 · 2016-10-05 00:00:00 — Dagens socialtjänst behöver en nystart. Socialtjänstlagen som trädde 1982 behöver moderniseras. Men man behöver även tackla frågor om kompetensförsörjning och organisation samt inriktning och uppdrag. Särskilt personalflykten från måste vändas. När sju av tio socialsekreterare funderar på att byta yrke är det en allvarlig larmsignal. föreslår att en nationell handlingsplan för socialsekreterarna och tas fram och genomförs . öronmärker inom ramen för anslaget för bidrag till utveckling av socialt arbete för att påbörja genomförandet av en nationell handlingsplan för socialsekreterarna och . Inrikta arbete på att barnen ska klara skolan Barn i familjer med regelbunden socialtjänstkontakt bör särskilt uppmärksammas för sina skolresultat, oavsett föräldrarnas problem. Ingen annan fråga betyder mer för deras långsiktiga möjligheter att lyckas. vill att i större utsträckning ska prioritera barnens skolresultat i familjer med sociala problem. Familjer som får stöd av ska bland annat få hjälp att söka sig till skolor utanför utanförskapsområden. bör i ett första steg ta fram en handlingsplan för hur ska stärka sitt arbete med att hjälpa utsatta familjer att se till att barnen klarar skolan. Möjligheten att erbjuda föräldrar att delta i ett föräldrastödsprogram under barnets uppväxt bör också prövas. öronmärker inom ramen för anslaget för bidrag till utveckling av socialt arbete för att utveckla metoder för att hjälpa utsatta familjer att se till att barnen klarar skolan. Hög kvalitet i genom tydliga och enhetliga krav vill säkra tillsyn, uppföljning och utvärdering inom genom ett tydligt uppdrag och ökade resurser till Inspektionen för vård och omsorg. e.Tillgänglig kultur för alla Kulturen följer oss genom livet. Utgångspunkten är kulturens egenvärde och självklara roll i samhället. Kulturen och konsten är ovärderliga för yttrandefriheten, kreativiteten, bildningen, demokratin, humanismen och öppenheten. Konsten bidrar till att problematisera och utmana invanda föreställningar och tankemönster. Ett rikt kulturliv skapar, bevarar och utvecklar omistliga värden i samhället. kommer att fortsätta värna ett kultur- och idrottsliv där resurser riktas särskilt mot barn och unga från miljöer där idrotts- och kulturaktiviteter inte är ett självklart val. Lärdomar från framgångsrika projekt visar att det med en genomtänkt metodik går att bryta sociala, kulturella och religiösa barriärer som hindrar barn och ungdomar att ägna sig åt kultur. Svensk film är både en viktig konstart och en framgångsrik kreativ näring. Vi ser med oro på regeringens hantering av filmpolitiken och dess brist på respekt för beslut. Det som behövs är en regering som tar ett helhetsgrepp om filmpolitiken och ger svar på de stora och viktiga filmpolitiska frågorna som exempelvis breddad finansiering, samverkan, organisationsförändringar, digitalisering, produktionsförutsättningar och insatser mot illegal nedladdning. Regeringen har chockhöjt momsen på biobiljetter från . Detta innebär ökade kostnader för alla biobesökare och slår hårt mot många mindre biografer ute på landsbygden. anser att film är en del av kulturpolitiken som följaktligen bör erhålla samma momssats, , som annan kulturverksamhet. satsar på sänkt biomoms. Kulturbryggan skapades 2007 för att aktivt stötta nyskapande kultur. Erfarenheten visar att riktat stöd för nya konstnärer i början av deras yrkesverksamma gärning är viktigt. Kulturbryggan lägger grunden för framtidens svenska konst- och kulturskapande och bör byggas ut . dubblerar statsbidraget till Kulturbryggan med med ambitionen att den externa delfinansieringen ska öka i motsvarande grad. Barns och ungas rätt till kultur genom Skapande skola Skapande skola handlar om att sätta alla elevers rätt till kultur och egen kreativ utveckling i centrum. I mötet mellan elever, professionella kulturarbetare och pedagoger sker en värdefull utveckling. Reformen kompletterar det arbete som sker i kulturskolorna och förstärker skolornas olika estetiska ämnen. föreslår att Skapande skola även ska omfatta gymnasieskolan. satsar på i gymnasiet. Stärk barns läsande i socioekonomiskt utsatta områden Läsning är grunden för ett barns språkliga och intellektuella utveckling. En god läsförmåga är nyckeln till en framgångsrik skolgång och skapar möjligheter för resten av livet. Språkinlärning handlar även om alla barns och ungas rätt till kunskap. satsar på en lässatsning. ges i uppgift att rikta stödet mot grupper barn och unga från socioekonomiskt svaga områden. Stärk möjligheterna till idrott för alla barn och ungdomar Idrotten ska ge barn och unga glädje. Men vi ser också en samhällsutmaning i att barn och ungdomar i större utsträckning än tidigare slutar, eller aldrig börjar, idrotta. vill att alla barn och unga ska få chansen att hitta glädjen med idrott. Därför är det viktigt både att utöka skolidrotten och att uppmuntra till frivilligidrott utanför skolan. satsar därför på att stärka idrottens roll på fritidshem genom att samarbetet mellan föreningsliv och fritidshem fördjupas. Utanförskap avspeglar sig även i barns och ungas idrottande. Idrottslyftet syftar just till att inkludera fler barn och ungdomar från olika bakgrunder i idrottsföreningarnas verksamhet. Integrationsfrågan är en av vår tids stora utmaningar. Utanförskapet ska brytas och nya vägar in i samhället måste byggas. Det goda samhället skapar vi tillsammans. Därför gör en särskild satsning på idrott för ökad integration. satsar för att ska kunna erbjuda alla barn fysisk aktivitet genom fritids. satsar 80 miljoner extra för att inom ramen för Idrottslyftet genomföra ett handslag med idrottsrörelsen för ökad folkhälsa och integration. 12.Övrig finansiering och budgetförstärkningar Utöver de åtgärder som har beskrivits i budgetmotionen föreslår följande större finansieringsförslag och budgetförstärkningar. För att finansiera prioriterade satsningar görs en justering av de anslag som berörs av PLO-uppräkning. Detta ger ett ökat effektiviseringstryck och tar tillvara besparingsmöjligheter hos myndigheterna. Effekten av justeringen motsvarar en 30-procentig minskning av PLO-uppräkningen samt en 35-procentig minskning –2020. Anslag inom utgiftsområde 4, 6 samt 16 är undantagna. föreslår en effektivisering av myndigheterna genom en begränsning av PLO-uppräkningen. Detta bedöms stärka de offentliga finanserna med 2017, 2018, 2019 samt 2020. Nedsatt rikthyra för myndigheter i Det bedöms finnas utrymme för effektiviseringar av lokalkostnaderna för de myndigheter som befinner sig i : därför reduceras rikthyran för dessa myndigheter. vill reducera rikthyran för myndigheter i . Åtgärden bedöms stärka de offentliga finanserna med 2017, 2018, 2019 samt 2020. Arbetsmarknadsutbildningen har haft svaga resultat och många av dem är även kostsamma. Vi ser därför ett stort behov av att rikta om resurserna till mer effektiva insatser. vill rikta om från arbetsmarknadsutbildningen för att finansiera satsningar för att fler ska få sitt första jobb. Effektivisering av de subventionerade anställningarna effektiviserar de subventionerade anställningarna och minskar antalet olika subventioner från åtta till en. Det bedöms leda till effektiviseringar. vill effektivisera de subventionerade anställningarna. Åtgärden bedöms stärka de offentliga finanserna med 2017, 2018, 2019 och 2020. Att genomföra begränsade höjningar av konsumtionsskatter medför att resurser kan frigöras som de genomsnittliga kostnadsökningarna för hushållen runt om i bedöms som små. För att skapa utrymme för prioriterade reformer bör den reducerade momsen höjas från till . Att höja momsen med en procentenhet medför en ökad månadskostnad med för en person som tjänar . För att kompensera för momshöjningen föreslås att bostadstillägget för pensionärer utökas samt att inkomstgränserna i bostadsbidraget för barnfamiljerna höjs. vill höja den reducerade momsen från till vilket bedöms stärka de offentliga finanserna med . Höj fastighetsskatten på obebyggd tomtmark Den statliga fastighetsskatten på obebyggd tomtmark bör höjas för sådan mark som är avsatt för byggnation av hyresfastigheter. Detta ökar drivkrafterna för markägare att snabbare bebygga detaljplanelagd mark avsedd för flerfamiljsfastigheter. vill höja fastighetsskatten på obebyggd tomtmark till av taxeringsvärdet vilket bedöms stärka de offentliga finanserna med . Slopad gruppregistrering av moms är vissa företag, framför allt inom den finansiella sektorn, undantagna från mervärdesskatt. Beskattningen bör göras mer neutral och därför föreslås att reglerna i mervärdesskattelagen om gruppregistrering slopas. vill slopa gruppregistrering av moms vilket bedöms stärka de offentliga finanserna med 2017 och under resten av budgetperioden. Referensräntan vid ränteförmån höjs . vill höja referensräntan vilket bedöms stärka de offentliga finanserna med . Vid sidan av dessa förslag görs även budgetomflyttningar som beskrivs i figur 16. Avvikelse från regeringen (M) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Förslag till utgiftsramar –2020 Avvikelse från regeringen (M) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Beräkning av statsbudgetens inkomster Avvikelse från regeringen (M) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1 986 470 644 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) 1 023 714 630 Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Beräkning av statsbudgetens inkomster –2020 Avvikelse från regeringen (M) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Utgiftstak för staten (M) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Statsbudgetens inkomster (M) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens saldo och statsskulden (M) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom Den offentliga sektorns finanser (M) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i offentlig sektor Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Kommunsektorns finanser (M) Miljoner kronor, avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under uo 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn [Motionärernas namn]