mot · H4023192 · 2016-10-05 00:00:00 — En bostadsmarknad med fler bostäder och mer marknad ställer sig bakom det som anförs i motionen om oberoende utvärdering av de statliga byggsubventionernas effektivitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fri hyressättning för nybyggnation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformering av bruksvärdessystemet för det befintliga beståndet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett system för tillval och frånval och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om s.k. social housing och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om offentlig hyresstatistik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reglerna för beräkning av den skäliga hyran vid andrahandsuthyrning av villor, bostadsrätter och ägarlägenheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bostadsrättsinnehavares rätt att hyra ut sin lägenhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om uthyrning av enskilda rum i större studentlägenheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om system för hyresdepositioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppdrag till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkt uppdrag till Akademiska hus och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utnyttjande av statligt fastighetsbestånd för bostäder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om upplåtande av statligt ägd mark för bostäder med tillfälligt bygglov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett avgiftsfinansierat bostadsrättsregister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en strategi för omvandlingar i hyresrättsdominerade områden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om omvandling av befintliga hyresrätter eller bostadsrätter till ägarlägenheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en anpassning av lagen om samfälligheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utveckling av den fördjupade översiktsplanen som instrument och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i vissa fall tillåta byggande trots att den antagna planen har överklagats, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner ska få tydliga planeringsbesked från inför och under detaljplaneprocessen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätt för byggherrar att utarbeta detaljplaner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förhandsgodkännande av hustyper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om gemensamma nordiska och europeiska byggregler och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler smärre åtgärder ska omfattas av enbart bygganmälan, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om avskaffande av som överprövningsinstans och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning om att begränsa sakägarkretsen som har rätt att överklaga, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de bestämmelser i detaljplanen som avser utformning av byggnadsverk och tomter ska upphöra att gälla när detaljplanens genomförandetid löpt ut, förutsatt att bestämmelserna reglerar ett annat område än ett sådant område som är särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om småbyggnader som inte innebär ett permanent ingrepp i ett område som är särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förenklade regler för att ställa om en fastighets användning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av bestämmelsen om statsbidrag till arkeologiska undersökningar m.m. och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om systemet med riksintressen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om bostadsförsörjning vid bostadsbrist som ett eget riksintresse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformering av strandskyddet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning om tänkbara finansieringsmodeller för öppna geodata och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett fortsatt uppdrag till Lantmäteriet om öppna geodata och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om standardisering av öppna geodata och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om digital handläggning av plan- och byggärenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utnyttja digitaliseringen till att öka allmänhetens insyn i planärenden, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om redovisningsregler för nybyggnation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommunala naturreservat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om processen för markanvisningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ledningsrättsärenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om grönområden och rekreation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om anläggningslagen och gång- och cykelvägar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om gång- och cykelvägar vid förändring av tomtindelning och tillkännager detta för regeringen. bostadsmarknad är i obalans. Det byggs för lite och människor rör sig mellan bostäder i för låg grad. En försiktig uppskattning är att det byggts 10 000 lägenheter för lite . En uppskattning gör gällande att bara inlåsningarna på svensk bostadsmarknad ökar den svenska arbetslösheten med . Förklaringarna till den låga rörligheten är flera. har konstaterat att sättet vi i sätter hyror på fungerar allt sämre i takt med att bostadsmarknaden blir allt mer överhettad. De långa köerna till hyresbostäder är ett tydligt tecken på en icke fungerade marknad. För personer som äger sitt boende konstaterar samma myndighet att kostnaderna för att flytta och byta bostad sannolikt är de högsta i hela . Anledningarna till att det byggs för lite är än mer mångfasetterade. Det handlar om det totala utbudet av mark och den takt som detaljplanelagd mark bebyggs. Fler detaljplaner måste upprättas och fler bygglov måste vinna laga kraft. Inte minst handlar det här om att minska de kostnader som är förknippade med överklaganden och långa ledtider. har justerat upp behovet av nya bostäder för tioårsperioden – 2025 till 710 000. En större del av dessa, 440 000, bedöms behövas vilket innebär en genomsnittlig årstakt om 88 000 nya bostäder. Anledningen till att bostadsbristen förvärras, trots att bostadsbyggandet ökat, är att befolkning ökar i snabbare takt än vad som tidigare antagits. förväntas folkmängden öka med drygt 1,2 miljoner personer. Ökningen sker i alla åldersklasser. I de förvärvsarbetande åldrarna, 20–, förväntas befolkningen öka med drygt en halv miljon medan de unga förväntas bli drygt 400 000 och de äldre drygt 300 000 fler 2025 än de var 2015. Byggandet har ökat men eftersom det inte byggs i den takt som behovet kräver, innebär det att den del av byggbehovet som inte uppfylls läggs . De byggvolymer som krävs för att återställa balansen ökar därmed. Liberalerna föreslår därför en reformagenda för att få till stånd en bostadsmarknad präglad av mer rörlighet och mer byggande. Det är en bostadsmarknad där fler människor kan bo utifrån egna önskemål och förutsättningar. Det är en bostadsmarknad med enklare plan- och byggregler som de höga ambitionerna för tillgänglighet upprätthålls. Det behövs en fungerande blandning av både hyresrätter, bostadsrätter, ägarlägenheter och villor i olika lägen och prisklasser. Liberalerna föreslår reformer som gör vägen till det första spadtaget kortare för byggföretagen och vägen till den första, andra eller tredje egna nyckeln kortare för den som inte kommer in eller inte kommer vidare på en bostadsmarknad som inte fungerar. Det är en bostadsmarknad där det priserna på att bygga har sjunkit, priserna för att hyra bättre speglar både utbud och efterfrågan och där skattepolitiken lagts om för att minska risken för både snabba prisstegringar och prisfall på ägarmarknaden. På en sådan bostadsmarknad får fler plats – till gagn för friheten och tryggheten för den enskilda och för jobben och tillväxten i . Ja till reformer – nej till subventioner För att få igång byggandet i krävs stora genomgripande och långsiktiga reformer för framtiden. De bostadspolitiska samtal mellan regeringen, och Alliansen som pågick fram visade att det inte fanns förutsättningar för en bred uppgörelse. Regeringssidan var inte redo att genomföra de framtidsreformer som krävs, utan håller fast vid tidigare prövad och misslyckad subventionspolitik trots att den inte efterfrågas av berörda branscher. Kortsiktiga subventioner ger inget långsiktigt stabilt bostadsbyggande. Det kan möjligen i viss mån påverka inriktningen på byggandet och kan också göra att vissa planerade byggprojekt förskjuts , men motverkar de långsiktiga spelregler som är så avgörande för att byggandet varaktigt ska öka. Subventioner till renovering av fastigheter snedvrider också förhållandena mellan de fastighetsägare som får subventioner och de fastighetsägare som redan renoverat med egna medel. Vi anser att det är fastighetsägaren som ska ta det ekonomiska ansvaret för att vårda och renovera sin fastighet, inte staten. De sammanlagt som regeringen lägger på subventioner till bostäder, lokaler och anläggningar ska också sättas i relation till att de totala bygginvesteringarna i låg på . Detta illustrerar att det är genom långsiktiga och stabila reformer som investeringsviljan ökar och byggandet varaktigt lägger sig på en påtagligt högre nivå. Det kan inte subventioneras fram. Liberalerna vet att storskaliga statliga subventioner till byggbranschen inte kan lösa den svenska bostadskrisen. Därför säger vi nej till regeringens subventionspolitik, vilket framgår av Liberalernas budgetalternativ . Avsaknaden av belägg för att subventioner skulle vara en effektiv lösning illustreras också av att regeringens underlag till stöd för sin politik är otillräckligt eller saknas. Liberalerna har tidigare begärt underlag från regeringen kring subventioners lönsamhet. finns dock inte något tillräckligt underlag i denna fråga. Eftersom det handlar om att mångmiljardbelopp av skattemedel används är det av största vikt att en oberoende utvärdering nu görs. I stället för att ge skattemedel till branschen vill vi i stället öka konsumenternas – hushållens – möjligheter. Vårt förslag nedan om ett system för tillval och frånval för hyresgäster är ett steg i den riktningen. Inom ramen för en samlad skattereform, med bland annat sänkt skatt på arbete och höjda miljöskatter, bör det också övervägas höjda bostadstillägg och bostadsbidrag för att ge förbättrade villkor för hushåll med låga inkomster. Fri hyressättning i nybyggnation Den svenska hyresregleringen beskrivs av som en av de striktaste bland deras medlemsländer. Vi skiljer därmed ut oss från bland annat våra nordiska grannländer. I , , och råder marknadshyror på hela eller delar av hyresmarknaden. Den svenska hyresregleringen har fått kritik av , , , och m fl. Inom ramen för presumtionshyressystemet ska också hyror kunna avtalas fritt mellan hyresvärd och hyrestagare. Presumtionshyrorna ska gälla utan bortre tidsgräns. Den fria hyressättningen ska kombineras med ett starkt besittningsskydd och en tydlig och förutsägbar indexreglering hyresgästen väljer att bo kvar. Reformera bruksvärdessystemet för ökad rörlighet Inom det befintliga beståndet bör hyressättningen framöver i större utsträckning avspegla konsumenternas efterfrågan och individuella val. Förändringar i bruksvärdessystemets tillämpning ska kombineras med regler som ger hyresgäster långsiktigt förutsägbara villkor och ett skydd mot plötsliga höjningar av hyran för den befintliga bostaden. Inom bruksvärdessystemet behöver läge få betydligt större genomslag. Det är rimligt att en centralt placerad lägenhet har högre hyra än en mindre centralt placerad lägenhet. En flexiblare hyressättning skapar en större mångfald i utbudet. Det har också varit syftet med den reformering av hyressättningssystemet som har genomförts , med stort stöd bland alla parter på hyresmarknaden. Det ska dock inte råda fri hyressättning i det befintliga beståndet. Även hyresgästens till- och frånval ska kunna avspeglas bättre i hyressättningen. Det finns en färdig lagrådsremiss som tecknar en modell för avtal mellan hyresvärd och hyresgäst om hur lägenhetens standard avseende utrustning och underhåll ska kunna höjas eller sänkas, och att detta ska motsvaras av ett hyrestillägg eller hyresavdrag . Regeringen befarar höga tillvalskostnader på en ansträngd bostadsmarknad och har av det skälet valt att inte gå vidare med förslaget. Vi menar tvärtom att det på en ansträngd bostadsmarknad finns än större anledning att ge den enskilde hyresgästen mer makt att påverka sin egen hyra. Vi anser därför att ett system för tillval och frånval bör inrättas. finns exempel på hur reformer i denna riktning inom bruksvärdessystemet får de lokala hyresmarknaderna att fungera bättre. Exempel på en mer diversifierad hyressättning som bättre speglar efterfrågan och utbud på olika hyresbostäder finns exempelvis i . Målet bör vara att tillämpningen av bruksvärdessystemet i hela bidrar till ökad rörlighet och bättre utnyttjande av det befintliga beståndet genom att hyresnivåerna närmare speglar konsumenternas efterfrågan. Det innebär att hyran i högre grad ska sättas utifrån bostadens kvalitet och läge. I pågår ett projekt med nybygge av hyresrätter där det genom politiska beslut i markanvisningsprocessen har föreskrivits att en viss andel av hyresrätterna ska ha väsentligt lägre hyra än andra, identiska lägenheter. Dessa lägenheter ska preliminärt fördelas med hänsyn till hyresgästernas inkomst. Detta ligger påtagligt nära vad som brukar kallas ”social housing”, där vissa lägenheter öronmärks för låginkomsttagare. Vi anser att ett införande av en social housing-modell vore en så väsentlig förändring av den svenska bostadsmarknaden att det måste föregås av ett riksdagsbeslut. Stärk konsumentmakten – bygg upp en offentlig hyresstatistik Vi vill förbättra hyresgästernas möjligheter att hävda sina intressen. På en marknad med svår bostadsbrist ökar risken för att oseriösa hyresvärdar utnyttjar situationen genom att inte fullgöra sina lagenliga och kontraktsmässiga åtaganden gentemot hyresgästerna. Möjligheten till tvångsförvaltning bör i högre utsträckning användas mot hyresvärdar som inte sköter sin roll som hyresvärd. Dessutom bör få i uppdrag att utveckla en modell för offentlig hyresstatistik, så att hyresgäster får lättare att själva skaffa information om den genomsnittliga hyresnivån i ett bostadsområde. En sådan hyresstatistik stärker konsumentmakten både på förstahandsmarknaden och vid legal andrahandsuthyrning. I Liberalernas budgetmotion ingår ett finansierat förslag om att påbörja uppbyggnaden av en offentlig hyresstatistik som är tillgänglig för alla och nedbrytbar på bostadsområden. Friare hyressättning vid andrahandsuthyrning av villor, bostadsrätter och ägarlägenheter råder friare regler för hyressättning vid andrahandsuthyrning. Hyrorna är inte fria, utan fortfarande måste det finnas ett tydligt samband mellan de direkta och indirekta kostnaderna för boendet och hyran. Reformen har lett till tydligt fler utannonserade andrahandsboenden. På den största annonsmarknaden har utbudet av andrahandslägenheter i ökat eller mer. Vi föreslår i ett ytterligare steg friare hyressättning vid uthyrning av villor, bostadsrätter och ägarlägenheter genom en generösare beräkning av den så kallade skäliga hyran. Vidare bör bostadsrättshavares rätt gentemot bostadsrättsföreningen att hyra ut sin lägenhet i andra hand förbättras. På så vis kan fler bostadsrätter komma ut på andrahandsmarknaden, vilket ökar bostadsutbudet i av svår bostadsbrist. Flyttskatten – reavinstbeskattningen – bör sänkas Den svenska fastighetsbeskattningen präglas av mycket höga skatter vid försäljning och inköp av bostäder. De ekonomiska effekterna av att sälja sitt hus eller lägenhet har blivit kännbara. har sannolikt de högsta sammanlagda beskattningen på reavinster från bostadsförsäljningar i hela . Det bidrar bland annat till lägre rörlighet på bostadsmarknaden och en större bostadsbrist än vad som annars vore fallet. Vi anser att det är rimligt att det finns en reavinstbeskattning, men tidigare kunde man skjuta upp beskattningen till senare i livet när man faktiskt får loss pengarna. finns ett tak för uppskovet. Dessutom har det införts en årlig ränta på uppskovsbeloppet. Många väljer då att bo kvar i stället för att sälja, och hela flyttkedjan stannar upp. Vi behöver öka flyttkedjorna och utnyttja det befintliga bostadsbeståndet bättre. Flyttskatterna, särskilt i form av uppskovsbegränsning och räntebeläggning på uppskovsbelopp, ska sänkas. Därför behöver flyttskatten, reavinstbeskattningen, vid fastighetsförsäljningar sänkas för att öka rörligheten på bostadsmarknaden. Beskattningen av reavinster på maximalt vid försäljning av privatbostäder kan skjutas , medan reavinsten på belopp över detta takvärde måste beskattas direkt. Detta har av bland annat pekats ut som en hämmande faktor för rörligheten på bostadsmarknaden. De åtgärder som regeringen aviserat (prop. del 1 s. 228) är otillräckliga eftersom avskaffandet av taket för uppskovsbeloppet endast är tillfälligt och räntebeläggningen kvarstår. Vi förordar i stället att den effektiva skatten sänks genom att taket på uppskovsbeloppet tas bort permanent som räntebeläggningen på uppskovsbeloppet avskaffas. Ett finansierat förslag till denna reform återfinns i Liberalernas budgetmotion . Förbättrade skattevillkor vid andrahandsuthyrning Privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden är ett viktigt komplement till den ordinarie bostadsmarknaden. Särskilt i tider av ökande bostadsbrist går det fortare att öka utbudet av boendetillfällen inom denna sektor i stället för att bygga nytt. Andrahandsboenden är särskilt viktiga för unga eller personer som bor på annan ort. Det bör fortfarande utgå skatt på vissa hyresinkomster, men det grundbelopp som är skattebefriat ska höjas. Liberalerna kommer att presentera förslag på hur skattevillkoren vid andrahandsuthyrning ska förbättras. Den moderna delningsekonomin gör att allt fler privatpersoner väljer att hyra ut sin bostad på korttidskontrakt via digitala tjänster. Detta är något som ska välkomnas, som det är viktigt att skattereglerna är rättvisa. Liberalernas syn på delningsekonomin och dess möjligheter utvecklas närmare i vår motion om digitalisering. Förenkla uthyrning av studentrum Studentlägenheter finns som både enrums- och flerrumslägenheter, men är det inte möjligt att teckna hyreskontrakt för ett rum i en lägenhet enskilt. Detta leder till att det ofta inträffar att inte alla hyresgäster i större studentlägenheter är studenter, särskilt när studerande som delar lägenhet avslutar sina studier . För att effektivisera utnyttjandet av studentlägenhetsbeståndet bör möjligheten att hyra ut varje rum separat införas. Ett svenskt system för trygga hyresdepositioner Depositioner från hyresgästen i samband med andrahandsuthyrning är i vanligt. Det är sätt för hyresvärden att minska risken för bedrägerier, uteblivna hyresbetalningar, eller kostsamma reparationer. innebär dagens oreglerade system, där hyresgästen betalar direkt till hyresvärden, att risken för bedrägerier av hyresvärden i stället är uppenbar. har i stället ett uppbyggt och i lag reglerat system där depositionsbeloppet sätts in på ett neutralt konto och där åtkomst av medlen kräver båda parters medgivande. har förordat att ett liknande system bör införas i för öka tryggheten och säkerheten för både hyresgästen och hyresvärden. Konkurrensen på den svenska byggmarknaden måste öka. presenterade 2015 en genomlysning av konkurrensförhållandena –2012 och konstaterade att vissa förbättringar skett jämfört med motsvarande granskning 2006. I rapporten konstateras flera förbättringar från konkurrenssynpunkt. Marknadskoncentrationen har minskat och förutsättningarna för konkurrens verkar ha förbättrats. Kommunerna tycks också ha ökat sin planberedskap och blivit en allt viktigare källa till byggbar mark. konstaterar att byggpriserna är höga. Det är viktigt att ges i uppdrag att följa upp detta med fördjupade studier som visar vad som behövs för att fler aktörer kan ta plats på marknaden, både mindre bolag och utländska byggbolag. Statliga bolags möjlighet att bidra till bostadsbyggandet Akademiska hus, som är statens fastighetsbolag för högskolor och universitet, har fått ett vidgat uppdrag vilket medger eget byggande och ägande av studentbostäder. Det är bra, men vi föreslår att uppdraget förstärks och preciseras genom att ett nytt uppdrag fastställs i . Staten bör på så sätt ta ansvar för att Akademiska hus bör bli en större aktör på den svenska studentbostadsmarknaden. Staten har ett omfattande fastighetsbestånd genom sina bolag. Det behövs en genomlysning av vilka fastigheter som inte längre behövs för att fylla dagens lokalbehov och som då kan konverteras till bostäder genom försäljning till privata aktörer eller kommunala bostadsbolag. Staten har även ett betydande innehav av obebyggd mark i anslutning till våra städer och tätorter. I många fall handlar det om mark som reserveras för framtida behov men inte används. Vår inställning är att staten på ett betydligt mer aktivt sätt bör möjliggöra att sådan mark kan utnyttjas för bebyggelse med tillfälliga bygglov för att på så sätt lätta den akuta bostadsbristen. Det finns inte något centralt register över bostadsrätterna. I stället är det den lokala bostadsrättsföreningens ansvar att föra en förteckning över de lägenheter som är upplåtna med bostadsrätt. Denna förteckning utgör också grunden för uppgifter om pantsättning av bostadsrätten. Frågan om införande av ett statligt register över bostadsrätterna har varit aktuell . upprättades en departementspromemoria Bostadsrättsregister – några modeller för registrering av bostadsrätter (Ds 2007:12). Såväl som , , bostadsrättsorganisationen , som har fortlöpande framfört till regeringen sina önskemål om att ett statligt register ska inrättas över bostadsrätterna. Fördelarna med ett statligt centralt register, förslagsvis administrerat av Lantmäteriet, är framför allt tillförlitliga uppgifter om ägare och pantsättningar samt en betydligt snabbare hantering av ägarbyten och pantsättningar.