mot · H3023360 · 2016-03-31 00:00:00 — När ett alltmer överstatligt EU beslutar om militära insatser där inflytande är begränsat innebär det i praktiken att är med i en militär allians. anser det vara tveksamt om denna förändring i svensk utrikespolitik är förankrad hos det svenska folket. Därför menar att regeringen inom EU ska verka för en linje där säkerhets- och försvarspolitik i huvudsak ska ligga på respektive medlemsland, samt motverka en inriktning som går mot en sammanvävd militär organisation. Om samarbete i stora frågor är nödvändigt ska det ske på mellanstatlig basis. Utöver detta menar vi att det är ett oundgängligt behov för det svenska försvarets framtida utveckling att ha tillgång till en tekniskt välutvecklad försvarsindustri med bred kompetens. En svensk myndighet som upphandlar försvarsmateriel bör använda undantagsregeln i artikel 346 i EUF-fördraget på liknande sätt som andra medlemsländer som har viktig försvarsindustri. Regeringen bör därför hålla en linje som håller fast vid möjligheten att kunna ta sådana hänsyn om ett medlemslands säkerhetsintressen står på spel. Detta är nödvändigt om vi vill att försörjningstryggheten ska genomsyra försvarsmaterielförsörjningen av vår försvarsmakt. 4 EU som aktör i FN EU:s arbete inom FN regleras av resolution 65/276 av , och resolutionen bygger vidare på resolution 3208 av som gav den europeiska ekonomiska gemenskapen observatörsstatus i FN. Resolutionen ger EU:s institutioner rätt att föra unionens talan i FN, istället för representanter från EU:s ordförandeland. resolution ger också EU:s institutioner, även då den understryker att EU inte är medlemsstat, långtgående rätt att agera som en sådan. kan inte ställa sig bakom detta, vilket partiet ser som ett steg i utvecklingen mot ett federalistiskt EU som har som slutgiltigt mål att ersätta medlemsstaternas representation i FN. är av uppfattningen att FN, i och med det viktiga arbete staten historiskt bidragit med, kommer att gå miste om en betydelsefull röst. EU är inte en stat och motsätter sig kraftigt en utveckling mot att fallet blir så. anser därför att regeringen bör verka för att EU:s förstärkta rätt att föra talan i FN upphävs alternativt begränsas för att inte inskränka på medlemsstaternas rätt att framföra åsikter i FN. anser att riktade sanktioner mot ledarskap är ett mer proportionellt och ändamålsenligt sätt att bemöta utpressningstaktik. De europeiska länderna har tillsammans ett utmärkt förhandlingsläge med och en tuff linje i kombination med hotet om sanktioner skulle sannolikt få landet att bli mer lyhört. Regeringen bör därför driva att ett första krav på bör bli att landet ratificerar utan geografiska begräsningar och börjar prestera enligt det befintliga, bilaterala återvändandeavtalet med samt tar kontroll över sina gränser och bekämpar den illegala flyktingsmugglingen på turkisk mark. EU:s alltmer fördjupade samarbete i konsulära frågor har visserligen medfört vissa fördelar. Det är dock värt att komma ihåg att ett av de mest grundläggande kännetecknen för en suverän stat är möjligheten att upprätthålla egna diplomatiska representationer, och den konsulära frågan kan inte isoleras från detta. Det är därför enligt vår mening så att vi bör se konsulära frågor som en fråga där och de övriga medlemsstaternas nationella kompetens strikt bör värnas och där regeringen bör motverka att det konsulära samarbetet går mot en gemensam EU-representation. Vi motsätter oss därför det nya direktivet som formaliserar det konsulära samarbetet. 13 Den gemensamma handelspolitiken Vi är positiva till handel och anser att inom såväl EU som i internationella forum, så som WTO, ska verka för en öppen och fri handel. Vi instämmer även i uppfattningen att ökad handel ger ökad tillväxt som i sin tur skapar bättre ekonomiska förutsättningar för länder och deras medborgare. Liksom tidigare sluter vi även upp bakom uppfattningen att frihandel kan vara en starkt välståndsskapande kraft för såväl fattiga som mer utvecklade länder. Att värna principen om frihandel är därför både ett globalt och ett svenskt intresse. Även andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken, t.ex. ska vi kunna ställa motsvarande krav på djuretik på de animaliska produkter vi importerar som de inhemskt producerade produkterna. Vi ser även vikten av att handelsavtal ska innefatta bl.a. CSR och miljöaspekter där prioriteringen ligger i ett minskat koldioxidläckage. anser däremot att subventioner, så som EU:s exportbidrag, som är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad ska avskaffas. 13.2.1 Regionala och bilaterala frihandelsavtal ser betydelsen av att skapa globala handelsavtal i sin helhet, men vi vill även belysa vikten av dess innehåll och hur detta påverkar den svenska marknaden. Vi är generellt positiva till ett handelsavtal mellan och – det s.k. TTIP – och vi tror att detta kommer att stärka den svenska industrin genom borttagandet av både tariffära samt befintliga icke-tariffära handelshinder men även genom att förebygga tillkomsten av nya handelshinder. ser positivt på uttalade indikationer om transparens, deltagande och ansvarstagande och vår förhoppning är att framtagna standardiseringar styr mot redan befintliga handelsmekanismer i WTO:s avtal. Avtalet innehåller dock väldigt många faktorer och komplexiteten är påtaglig när det gäller bl.a. det tekniska och de icke-tariffära regelhindren, jämfört med borttagande av t.ex. ekonomiska tullar. ser vikten av att i första hand se över de områden som har störst möjlighet till regelsamarbete än att försöka hitta gemensamma nämnare för alla sektorer. Dessutom behövs en förståelse av att vissa regelverk är svåra att samköra pga. olika myndighetsstrukturer samt olika produktregelverk. Vi anser att en gemensam minsta nämnare gällande de olika sektorerna ska generera avkastning, ökad marknadsintegration samt i viss mån skydd av nationella intressen samt att handelsrelationer med tredjeland inte får försämras. Gällande utfallet i de olika sektorerna vill vi poängtera att redan framtagna prognoser är just generella uppskattningar. Rapporter som visar vilka sektorer eller olika regioner som gynnas av handelsavtalet är osäkra. Även om vår generella uppfattning av avtalet i sin helhet är positiv gällande industrins exportmöjligheter så vill vi dock flagga för vissa klausuler i avtalet. anser att tvistlösningsklausulen (ISDS) ska tas i största beaktning gällande hur denna kommer att utformas i det slutgiltiga avtalet. En tvistlösningsklausul av ren Naftamodell är något som inte kan ställa sig bakom. Vi vill vidare se att det blir fråga om en lista där de delar som ska vara föremål för ett handelsavtal tas upp och inte som en lista där endast de delar som inte kommer att vara föremål för avtalet tas upp. Sammanfattningsvis välkomnar vi ett frihandelsavtal med , men anser att ett sådant avtal inte får utmynna i en situation där företag generellt ska kunna stämma stater med stöd av avtalet, där den svenska modellen skadas eller i en situation där avtalet i övrigt leder till en underminering av den svenska autonomin. 13.4.3 Kommissionens handelsstrategi ”Handel för alla” har en generell positiv syn på en fri och öppen handel med varor och tjänster. Vi menar att goda handelsrelationer och konkurrensneutrala globala handelsavtal är av största vikt och att förblir en del av den globala och EU:s inre marknad. Vi ser betydelsen av högteknologiska tjänster och produkter högt upp i värdekedjan. Vi ser vikten av att skapa globala handelsavtal i sin helhet, men vi vill även belysa vikten av dess innehåll och hur detta påverkar den svenska samt europeiska marknaden. ser positivt på en övergripande handelsstrategi och vi menar att vissa utvalda delar av åtgärdspaketet kan generera positiva effekter för den europeiska och svenska marknaden. Men om vi gör en generell överblick, inte bara över de faktiska förslagen ifrån kommissionen, utan även över andra åtgärdspaket gällande bl.a. handel, energi, infrastruktur eller tillväxtskapande åtgärder, ser vi en återkommande problematik gällande finansieringslösningar, ökad användning av strukturfonder, och socioekonomiska projekt samt ständigt kostnadsdrivande lösningar och låtsasjobb. Det återkommande är att förslag som inte ska generera några kostnadsdrivande effekter, har blivit det motsatta, särskilt för svenska skattebetalare, enligt vår mening. Vi menar därför att regeringen inom EU bör slå vakt om att den gemensamma handelsstrategin inte genererar ökade kostnader för svenska skattebetalare. Vi ser därmed orimligheten att generellt försöka driva igenom handelsstrategin, särskilt som förslagen endast är visioner eller innehåller några konkreta lagstiftningsförslag eller är fullt finansiellt förankrade. Även om i sak inte vänder sig emot att EU ägnar sig åt biståndsverksamhet ser vi problem med en gemensam biståndspolitik då den gemensamma inriktningen och strategin inte alltid står i samklang med biståndspolitiska intressen samt att uppföljning och kontroll av uppnådda resultat är svårare på EU-nivå än på bilateral nivå. Vi efterlyser därför en saklig utvärdering om vilka fördelar och nackdelar ett sådant budgetsamarbete innebär. Av respekt för svenska skattemedel menar vi att beslut om bistånd, mottagarländer och strategier i första hand bör utgå ifrån riksdag. EU betalar stora biståndsmedel till den palestinska myndigheten. anser att villkor för att den palestinska myndigheten ska erhålla bistånd ska vara att den upphör med alla belöningar för och hyllningar av terrorism, uppmaningar till terrordåd samt tar tydligt avstånd från antisemitism och visar prov på vilja att styra i enlighet med demokratiska principer och mänskliga rättigheter. De bör också uppvisa en trovärdig vilja att ha en fredlig relation med . anser att regeringen inom EU bör arbeta för ett stopp av bistånd till den palestinska myndigheten tills dessa krav är uppfyllda. anser att regeringen bör arbeta för ett mellanstatligt samarbete mellan fria självständiga stater samt en renodlad frihandelszon som utvidgas genom frihandelsavtal med utomstående stater i stället för upptagande av ytterliga medlemsstater. Vi anser det vara av stor vikt att EU upprätthåller goda relationer och handelsförbindelser med grannskapet och vi anser det viktigt att värna varje lands rätt till territoriell integritet och suveränitet och möjlighet att göra fria val utan påtryckningar från utomstående parter. Om ändå associeringsavtal ska tecknas anser vi dels att kraven måste skärpas. Det räcker inte med ett samarbete efter ett genomfört avtal, utan vi vill se tydligare reformer och uppfyllda krav innan avtal ingås om bl.a. arbete mot korruption och organiserad brottslighet, fungerande rättsstat, fungerande gränskontroller, säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter. Vidare måste det påpekas att stor försiktighet måste iakttas när det gäller beslut om nya stödpaket för särskilt det södra grannskapet, eftersom omfattningen av sådana paket riskerar att bli mycket kostnadsdrivande för unionen i ett läge när många medlemsländer redan befinner sig i ekonomisk kris. linje i frågan bör därför vara att ytterligare avtal om närmare associering inte är tvingande på EU-nivå utan överlåts till sådana medlemsstater som anser sig ha kapacitet för detta. Det står även helt klart att många EU-länder är ovilliga att ställa de krav som demokratiska principer och internationell rätt och solidaritet kräver. Ett handelsavtal med undanröjdes av eftersom avtalet innefattar staten vilken illegalt ockuperas av . Att unionens medlemmar sökt träffa ett sådant avtal visar att dessa inte ens är intresserade av att påverka granskapsländerna i demokratisk riktning, något som annars är den officiella förevändningen för att knyta dessa stater närmare unionen. stöder ett erkännande av som stat. Vägen till att bygga en fungerande stat i kräver en folkomröstning och fredsförhandlingar med . visar ingen vilja till samarbete i frågan, landet sköter också den humanitära situationen i dåligt. anser att det därför är nödvändigt att regeringen sätter press på genom att erkänna som stat och genom att verka för detta inom EU, samt att arbeta för att möjliggöra en folkomröstning för självständighet. anser det mycket problematiskt att beslut av som löd enligt följande ”tillkännager för regeringen att bör erkänna den sahariska arabiska demokratiska republiken () som en fri och självständig stat och även verka för detta inom EU” som partierna i den nuvarande regeringen då röstade för, nu inte genomförs varken på nationell nivå eller EU-nivå. Vi anser därför att regeringen ska följa upp tidigare riksdagsbeslut och inom EU verka för ett erkännande av samt verka för att går med på en rättvis folkomröstning om framtid. Det är tydligt att agerande strider mot internationell rätt och avtal och kränker territoriella integritet både vad gäller agerandet på och i de östliga delarna i . Det kan nu inte råda några tvivel om att på många olika sätt stöder separatistgrupper och även är direkt militärt involverat i landet. Utifrån vår principiella utgångspunkt att värna alla staters suveränitet, självbestämmande och territoriella integritet är vi kritiska till den överstatliga inriktningen inom EU, och med samma utgångspunkter är vi naturligtvis ännu mer kritiska till stormaktsfasoner som dessutom utgör ett säkerhetspolitiskt hot i vårt närområde. ställer sig positiva till EU:s starka reaktion mot agerande på och i östra . ställde sig bakom att avbryta förhandlingarna om det nya samarbetsavtalet med och avtalet om förhandlingsprocessen om viseringsfrihet och partiet stöder ett fortsatt fryst förhandlingsläge. anser liksom regeringen att ämnen som mänskliga rättigheter och demokrati fortsatt bör ha en framträdande ställning då samtal förs mellan och . står bakom det paket av sanktioner som EU infört mot och välkomnar utvidgningen som skett , och partiet står öppet för ytterligare utvidgningar och anser att inom EU ska ställa sig bakom sådana om det skulle visa sig nödvändigt. Det är viktigt att står fast när andra EU-länder börjar vackla i frågan om sanktioner gentemot . För att sanktionerna ska ge största möjliga effekt uppmanar även regeringen att i EU arbeta för en tydlig utvärdering och uppföljning av sanktionernas effekter och eventuella tillkortakommanden. anser att målet med EU:s Mellanösternpolitik bör vara en varaktig fred där båda parter kan leva i fred och säkerhet. ser det som omöjligt att Hamas kan bli en del av en sådan långsiktig lösning. Hamas är en terrororganisation som vill förinta staten och det judiska folket, och som har skjutit över 11 000 raketer mot . har även en ny och mycket oroande förskjutning i terrortaktik skett, i stället för att föra in vapen och bomber uppmanar Hamas palestinierna till att begå enskilda knivattacker mot Israeler. Förutom den fysiska faran är detta en form av psykologisk krigföring ägnad att göra livet för civila israeler så svårt som möjligt. Inget folk ska behöva acceptera att leva under sådana förhållanden och efterlyser här ett mycket starkare ställningstagande från EU. anser att inom EU ska verka för att en regeringsbildning där Hamas ingår som inte ska anses vara legitim. förtroende för och den palestinska myndigheten (PA) är lågt då de bidrar till att sprida antisemitisk propaganda, uppvigling till våldsbrott och avlönar terrorister och mördare och krav bör ställas för att myndigheten ska erhålla stöd från EU som anförts tidigare i fråga om bistånd. anser vidare att inom EU bör verka för att EU-institutionerna inte går vidare med genomförandet av märkning av produkter från israeliska bosättningar. Vi anser att detta inte för fredsprocessen framåt utan snarare missgynnar många människor från som tjänar sitt uppehälle på att arbeta på industrier i dessa områden. De fruktansvärda inbördeskrigen i och har varit särskilt förödande för minoriteter och i synnerhet ländernas kristna sådana. I och med IS härjningar har situationen förvärrats ytterligare och efter att den kristna befolkningen dödats eller fördrivits från sina hem har man påbörjat ett folkmord och en förintelse av det oersättliga kristna och förhistoriska kulturarvet. Från att ha funnits ca 1,2 miljoner kristna bara i , uppskattas nu antalet ha sjunkit till 150 000–400 000. expert på minoritetsfrågor betecknar utvecklingen för områdets minoriteter som förödande och oåterkallelig. Både det europeiska parlamentet och den amerikanska senaten erkände händelserna i området som folkmord vilket vi välkomnar. är en problematisk statsbildning då landet innefattar ett flertal religiösa och etniska minoriteter som visar på uppenbara svårigheter att samexistera fredligt. Nineveslätten var historiskt en del av det assyriska kungariket och kristna och andra minoriteter har utgjort en majoritet i området. Dessa grupper kräver att området ska få långtgående autonomi inom den irakiska statsbildningen. Kurderna har länge haft en varierande men betydande grad av självstyre inom . I dagens instabila situation har kurderna uppvisat förmåga att försvara de områden som de anser tillhör dem. Kurderna har, jämfört med andra minoriteter i området, visat stor vilja till demokratisk utveckling. Kurderna har även visat ett engagemang för MR då de gett skydd åt andra minoriteter som drabbats av IS framfart. stödjer utökad autonomi och självständighet för såväl kurder som kristna. Vi ser därför mycket allvarligt på att EU i praktiken gjort sig beroende av för att hantera flyktingfrågan, som använder sin militär för att förhindra utökad kurdisk autonomi i . Beslut i sådana frågor måste dock fattas efter noggrant övervägande för att förhindra att nya konflikter uppstår. anser därför att regeringen i EU bör verka för att uppmärksamma de humanitära och kulturella värden som håller på att gå förlorade i inbördeskrigens och , att FN upprättar en säker zon för utsatta minoriteter i konfliktområdena i och samt visa sitt tydliga stöd för de kristna och andra utsatta minoriteter i området. Vidare bör regeringen i EU verka för att öka de humanitära insatserna i konfliktområdena och vi välkomnar att så i viss mån skett även om skalan är otillräcklig. Eftersom behoven är närmast gränslösa är det också viktigt att pengarna används så effektivt som möjligt. Inrättandet av t.ex. Maddadfonden är helt onödigt eftersom det redan finns ett antal liknande instrument, därför bör regeringen inte bidra med svenska medel. Regeringen bör i EU även verka för att en långsiktig, konstitutionell lösning utarbetas, som i praktiken tar hänsyn till, skyddar och bevarar områdets religiösa och kulturella minoriteter, för att det skapas ett område för kristna på med egen autonomi och för en långsiktigt hållbar lösning som tar hänsyn till kurdernas anspråk på utökat självstyre. är av åsikten att viseringsfrihet endast ska ges för medborgare i länder där alla inre konflikter är lösta, har en godtagbar ekonomisk standard, landet kan garantera det yttre gränsskyddet och påvisa mätbara framsteg i kampen mot korruption och organiserad brottslighet och terrorism. Det ska också ställas krav på att landet är en utvecklad demokrati och fungerande rättsstat som respekterar mänskliga rättigheterna. Vi ser fallet med som ett tydligt exempel på att EU på grund av andra intressen troligen kommer att se genom fingrarna på att nödvändiga krav inte är uppfyllda och ställer oss mycket kritiska till EU:s hantering av visumlättnader och viseringsfrihet generellt. Ett land som med stora problem med fattigdom, inre konflikter och brist på demokrati har också beviljats visumfrihet vilket vi anser vara problematiskt. Regeringen bör även verka för att kravet på visering för resande från återupprättas respektive behålls. Principiellt ser positivt på att medborgare från länder i EU:s närområde reser till EU för att studera eller fylla luckor i arbetsmarknaden som inte på annat sätt går att fylla i. Dessa personers erfarenheter i kan också ha väldigt positiv inverkan på vederbörandes hemländer efter att de återvänt. Dessa i och för sig lovvärda syften motiverar dock inte en generell viseringsfrihet då de som studerar och har jobb sällan får problem att få visum. Regeringen bör därför verka för att visum och underlättande för att få visum även bör tilldelas efter individuella skäl så länge landet i fråga inte uppfyller ovanstående krav. Del 4 EKONOMISKA OCH FINANSIELLA FRÅGOR vänder sig synnerligen starkt mot den snedförvridning som råder inom unionen där vissa länder står för de finansiella tillgångarna och andra i stort bara får ta emot pengar nästan helt utan motkrav. EU-avgift uppgick till och återflödet från EU:s budget uppgick till endast . väntas återflödet hamna på ett ungefärligt jämförbart resultat. Denna mellanskillnad på kommer aldrig de svenska skattebetalarna till del och det är en mellanskillnad som i takt med maktförflyttningen och ständigt ökar istället för att som många skulle önska minskar. Vi vill därför att regeringen inom EU ständigt ska verka för att hålla onödiga kostnader nere. Skydd av EU:s finansiella intressen tycker att det är intressant att EU:s och kommissionens direkta oförmåga att hantera budgetmedel aldrig lyfts upp i en större uträckning än vad som är fallet. En felmarginal på kan aldrig accepteras och därför ska inte kommissionen beviljas ansvarsfrihet. Del 5 RÄTTSLIGA OCH INRIKES FRÅGOR Förslag till revidering av EU:s vapendirektiv. har under behandlingen av ärendet ansett att revideringen strider mot subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen. Förslagen anges som en del i arbetet mot att stärka EU:s inre säkerhet mot terrorism. En huvuddel av de sakliga förslagen syftar till striktare regleringar mot legala vapen vilka inte har någon betydelse för terroristers förmåga att utgöra hot mot eller allvarligt skada våra samhällen. Istället skulle en majoritet av förslagen i direktivet innebära stora konsekvenser bl.a. för sport, jakt och träning för polis och militär. Vi anser inte att EU ska reglera nationella villkor för de delar av förslaget som rör vapen. Däremot ser vi positivt på att det blir enklare att spåra vapen genom gemensamma vapenregister. Förslag om en europeisk gräns och kustbevakning förstår de motiv som föranleder en ny förordning om en europeisk gräns- och kustbevakning. Dock anser vi att kontrollen av det egna territoriet är och bör förbli en nationell uppgift. Gränskontroller är ett viktigt verktyg för att hävda territoriell integritet, upprätthålla lag och ordning och skydda den nationella säkerheten. Vi anser att förslaget inkräktar på medlemsstaternas rätt att kontrollera och upprätthålla sina gränser. Enligt vår mening kan målen för de föreslagna åtgärderna bättre nås på nationell nivå och vi anser därför att förslagen i sin helhet strider mot subsidiaritetsprincipen. En europeisk åklagarmyndighet är ett tydligt steg mot att ge mer makt till EU på bekostnad av medlemsstaternas suveräna självbestämmande. Det strider mot såväl subsidiaritetsprincipen som proportionalitetsprincipen. ser inget nationellt intresse av att låta utvecklingen gå mot en mer överstatlig union genom en gemensam åklagarmyndighet, även om den föreslås ett begränsat ansvarsområde. vill att regeringen utnyttjar sitt veto för att ska stå utanför EPPO. utgångspunkt är att så som andra EU-länder ska vara självständiga och oberoende i utformningen av sin invandringspolitik. Mot bakgrund av att EU-institutioners passivitet redan har lett till katastrofala konsekvenser för men även för andra EU-medlemmar ska regeringen verka för att avbryta förhandlingarna om det gemensamma europeiska asylsystemet som innebär att styrningen på området migration och invandring lämnas över till EU-strukturer i en ännu högre utsträckning än . Vi anser att svenska folket genom sina representanter ska kunna bestämma vilka som kommer till och på vilka villkor. Omfördelningsmekanismen som är grundbulten i det gemensamma asylsystemet har bevisligen inte fungerat.