mot · H3023403 · 2016-05-02 00:00:00 — Försämringen av ROT-avdraget riskerar, som påpekats av bland annat ESV, att leda till ökat svartarbete. I höstens budgetmotion föreslog Liberalerna ökade anslag till och för att möjliggöra administration av den kemikalieskatt som partiet vill införa. Anslagshöjningarna följer de rekommendationer som gavs i betänkandet SOU 2015:30. Prioriteringen i budgetmotionen ligger i huvudsak fast och utgör ett underlag i vår pågående politikutveckling. Myndigheterna inom utgiftsområdet ska underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig. Medborgare och företag som kommer i kontakt med myndigheterna ska få en enhetlig behandling och de ska känna förtroende för rättssäkerheten i regelsystemen. Detta ska gälla oavsett exempelvis geografisk hemvist, kön, funktionsnedsättning, religion eller etnisk bakgrund. De regelverk och rutiner som myndigheterna själva ansvarar för ska vara så enkla som möjligt. För att medborgare och företag ska känna stort förtroende för verksamheten är det väsentligt att myndighetsutövningen är enhetlig och rättssäker. Det gäller till exempel handläggningstider och rättstillämpning. Myndigheterna inom området ska därför fortsätta att prioritera insatser för att ytterligare förbättra enhetligheten och rättssäkerheten. Medborgarens kontakt med myndigheter inom området bör även förbättras genom ett fortsatt arbete för att tillgodogöra sig myndighetsservice på elektronisk väg. Hit hör exempelvis tjänsten Mina meddelanden. /16 hade över 300 000 personer anslutit sig till tjänsten som innebär att de kan ta emot sin myndighetspost elektroniskt på ett säkert sätt. En rapport från Inspektionen för socialförsäkringen bedömer att så kallad onödig efterfrågan (dvs. ärenden som kommer in till myndigheten efter att medborgarens tidigare kontakter eller informationssökning inte har lett till önskat resultat) uppgår till vid kontakter med skatteupplysning gällande samtal om beskattning och folkbokföring. Detta visar tydligt att det återstår ett arbete för att förbättra utformningen av blanketter och webblösningar, särskilt med avseende på språket. Den kartläggning genomfört inom ramen för regeringsuppdraget om jämställdhetsintegrering ligger helt i linje med Liberalernas prioriteringar om ett likartat bemötande i myndighetskontakter oavsett kön. Kartläggningen visade att förbättringar kunde ses i riktning mot ett mer jämställt bemötande jämfört med den kartläggning som genomfördes . Viss skillnad mellan kvinnor och män finns dock fortfarande i kontakt mellan medborgare och myndighet i samtal med Skatteupplysningen eller vid besök på servicekontoren. Det är centralt att fortsätter arbetet i denna del. De öppna gränserna och en alltmer globaliserad ekonomi gör att hoten mot befintliga skattebaser ökar. har att förhålla sig till behovet av internationellt konkurrenskraftiga skatter, såväl i utformning som nivåer. Den senaste tidens uppmärksammade exempel på skatteflykt och misstänkta skattebrott accentuerar också behovet av tillräckliga regelverk och resurser för att mota sådana yttringar. Liberalerna här har här föreslagit bland annat en vidare definition av begreppet högriskkund i svensk penningtvättslagstiftning vilket skulle tvinga banker och finansinstitut att vidta ytterligare åtgärder och kontroller. Det är fortsatt viktigt att myndigheterna inom utgiftsområdet samverkar med andra myndigheter, såväl svenska som utländska. Inom tullområdet vill Liberalerna markera vikten av att fullt ut deltar i och aktivt verkar för fler EU-gemensamma lösningar. Den unionstullkodex som börjar tillämpas är i detta perspektiv mycket välkommen. För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom en avvägning av mål. Verket ska dels eftersträva säkerhet i leveranskedjan och förebygga och bekämpa brottslighet inom tullområdet samt verkställa uppbörden av beslutade tullsatser, skatter och avgifter, dels eftersträva att medborgare och företag känner förtroende för verksamhet, i synnerhet att tullförfarandet ska vara enkelt och obyråkratiskt. För Liberalerna är internationalisering, utbyten och handel positiva och för samhällets utveckling helt avgörande företeelser. Detta ställer särskilda krav på en väl fungerande och rättssäker utövning av myndighetsutövning av tullkaraktär. Om TTIP-förhandlingarna leder till att ett transatlantiskt frihandelsavtal tecknas finns det anledning att se över förändrade förutsättningar. Detta gäller i synnerhet de förändringar i handelsflöden som kan tänkas uppstå vid ett förändrat regelverk och de förändrade behov som följer för kontroll av klareringar och bedömning av uppbörd. Detta frihandelsavtal är avgörande för den globala ekonomiska utvecklingen och stärkandet av flera av de länder som är ledande i arbetet för spridandet av liberala värden och mänskliga rättigheter. Ett av mandatperiodens främsta politiska mål bör därför vara undertecknandet av ett . Liberalerna avser därför att noggrant följa på vilket sätt ett sådant avtal kan påverka behov och förutsättningar. Utgiftsområde 4: Rättsväsendet I utgiftsområde 4 ingår myndigheter inom polisen och åklagarväsendet, domstolsväsendet samt kriminalvården. Dessutom ingår , , , , och . På rättsområdet finns stora utmaningar till följd av omvärldsutvecklingen. Liberalerna anser att det nu är dags att planera för en kraftig utbyggnad av polisen. Detta är motiverat av den kraftigt ökande befolkningen, det förändrade omvärldsläget med förhöjd hotbild mot , ökad arbetsbelastning till följd av den höga migrationen samt utmaningarna med att motverka brott i särskilt utsatta bostadsområden och klara en god polisiär närvaro i hela . Våra förslag, som redovisas närmare i avsnittet Fler poliser och effektivare brottsutredningar, innebär att 2 500 nya poliser tillförs fram till utgången av 2020. Förslaget, som är det mest omfattande av de kostnadssatta utbyggnadsalternativ som lagt fram, är fullt finansierat inom ramen för Liberalernas budgetalternativ. För att frigöra resurser för polisiärt arbete föreslår vi därutöver utökade medel till för fler civilanställda. Den utbyggnad som Liberalerna föreslår kommer att ge polisen väsentligt förbättrade möjligheter att klara sin uppgift. har själv konstaterat att behovet av nya poliser är särskilt stort inom ingripandeverksamheten, den brottsförebyggande verksamheten, gränspolisverksamheten och utredningsverksamheten. Därutöver behöver fler poliser tillföras bl.a. underrättelseverksamheten och arbetet mot den grova organiserade brottsligheten. Liberalerna föreslår även att beredskapspolisen återupprättas. Beredskapspolisen, som fanns , ska kunna fungera som en reservpolis som kallas in vid kriser eller andra situationer när den ordinarie samhällsorganisationen är som mest ansträngd. Skogsbranden i , flyktingkrisen och de tillfälliga gränskontrollerna som vid det här laget pågått i närmare är tre aktuella exempel på situationer när det hade varit av stort värde att kunna utnyttja beredskapspolisen som en extra resurs. I avsnittet Fler poliser och effektivare brottsutredningar lägger vi fram vårt förslag på att års utgång bygga upp en beredskapspolis på totalt 5 000 personer. Organisationen ska ha god täckning i alla polisregioner och län. Liberalerna har drivit på för den nya lagstiftningen mot att ta emot utbildning i terrorverksamhet och mot terrorresor. Vi anser dock att ytterligare steg behöver tas, bland annat vad gäller att se över passlagstiftningen samt utvidga kriminaliseringen av medverkan i stödfunktioner knutna till terrorverksamhet. Det är av största vikt att reformer av lagstiftningen sker med full respekt för grundläggande rättssäkerhetsprinciper och de medborgerliga fri- och rättigheterna enligt . Ytterligare riktade insatser behöver även göras för att motverka våldsbejakande extremism samt bekämpa terrorism och rekrytering till terrornätverk. Redan i höstbudgeten avsatte Liberalerna ökade resurser till för bekämpningen av våldsbejakande radikalisering och rekrytering till terrornätverk på lokal nivå, och därtill öronmärktes ytterligare medel för stöd till lokalt arbete för att förebygga radikalisering till våldsbejakande extremism. Vidare förstärktes resurser på området. Dessa prioriteringar i budgetmotionen ligger i huvudsak fast och utgör ett underlag i det pågående ekonomisk-politiska utvecklingsarbetet. Enligt vår bedömning brister regeringens åtgärder fortfarande i såväl finansiering som långsiktighet. Vi tillför därför i denna motion ytterligare medel för att motverka våldsbejakande extremism, något som utvecklas närmare i avsnittet En samlad politik för utsatta områden. Liberalerna har varit pådrivande för att polisverksamheten 2015 samlades i en nationell myndighet. Den nya polisorganisationen brottas med problem i inkörningsfasen, bland annat vad gäller att målsättningen att få ut mer resurser till den lokala nivån ännu inte har fått genomslag. Det är angeläget att arbetet med att nå ökad lokal närvaro drivs vidare med full kraft. En prioriterad uppgift är nu att fler brott ska upp och leda till att gärningsmannen får en påföljd. För att polis och åklagare ska kunna utreda fler brott behövs specialisering och tydligare ansvarsfördelning. Vi vill ha fler civila utredare med expertkunskaper, till exempel inom it-brott eller ekonomisk brottslighet, något som bland annat skulle möjliggöras med Liberalernas satsning på fler civilanställda. En synlig och lokalt närvarande polis är A och O för att allmänheten ska känna sig trygg. Det är lika viktigt i våra storstäder som på mindre orter och landsbygd. Övergången till lokalpolisområden får inte leda till att den lokala förankringen minskar, utan det är tvärtom av stor betydelse att polisens samarbete med andra aktörer i lokalsamhället ökar. Liberalerna har verkat för att lokala poliskontor inrättats i utsatta stadsdelar där otryggheten är stor, och utvärderingar från visar att de har effekt. Även det lokala arbetet mot våldsbejakande extremism förutsätter en god lokal närvaro från polisen. Detta är av särskild betydelse för ett framgångsrikt arbete i de utsatta stadsdelar som står för en hög andel av de svenskar som rest utomlands för att ansluta sig till Daish och andra terrorgrupper. Brottsförebyggande rådets undersökningar visar att andelen ungdomar som begår brott har minskat tydligt . Det viktigaste är att arbeta förebyggande och snabbt fånga upp ungdomar i riskzonen. Socialtjänst, polis, skola och andra aktörer måste ha ett tätt samarbete. Så kallade sociala insatsgrupper, där olika aktörer samordnar sina insatser för unga på väg in i en kriminell livsstil, har visat sig framgångsrik och behöver spridas över landet. Skyddet mot sexualbrott och brott i nära relationer måste stärkas ytterligare. Vi vill komplettera sexualbrottslagstiftningen med en separat bestämmelse om sexuella handlingar som genomförs utan en persons samtycke. Även den som borde ha förstått att det inte funnits något samtycke ska kunna dömas. Liberalerna vill även skärpa lagstiftningen om kontaktförbud och få en ökad användning av elektronisk fotboja. I särskilt allvarliga fall ska kontaktförbudet kunna gälla en hel kommun, så kallad omvänd kommunarrest. Det är gärningsmannens rörelsefrihet som ska begränsas, inte offrets. Det hedersrelaterade förtrycket är ett konkret hot mot friheten för tiotusentals människor i , främst flickor och kvinnor men även pojkar och män. Vi vill införa högre straff för hedersbrott, en ”lex ”, genom att hedersmotiv ses som en försvårande omständighet vid bedömningen av ett brotts straffvärde. Den som lever med en allvarlig hotbild ska kunna få permanent skyddad identitet. Hatbrott fortsätter att vara ett allvarligt problem för individer och grupper som är utsatta för andras fördomar på grund av religion, sexuell läggning, hudfärg eller någon annan personlig egenskap. Hatbrott måste hanteras mer professionellt och de drabbades förtroende för polisen och rättsväsendet måste höjas så att fler människor vågar anmäla, berätta om vad de utsatts för och kan utgå från att myndigheterna går till botten med anmälningarna. Straffskärpningsregeln för hatbrott måste fungera på det sätt som är tänkt. Därför behöver det göras en utvärdering av domar i hatbrottsmål för att få klarhet i vilka faktorer som gör att hatbrottsbestämmelsen inte alltid kommer till användning trots att det hade varit möjligt. Rekryteringen till uppdraget som nämndeman i första instans behöver breddas, så att fler nämndemän har annan bakgrund än partipolitisk. I högre instans ska målen enbart avgöras av lagfarna domare. Insatserna mot den organiserade brottsligheten behöver byggas ut och det internationella samarbetet förstärkas. Liberalerna ser brottsbekämpningen som en huvuduppgift för EU. Vi vill utveckla polissamarbetet Europol till ett FBI, en europeisk polismyndighet med befogenhet att utreda allvarliga brott där flera länder berörs. Vi stöder också förslaget om att ta ett första steg mot en europeisk åklagarmyndighet, som i förlängningen kan få befogenhet att samordna brottsutredningar mot grov organiserad brottslighet som opererar över gränserna inom EU. Utgiftsområde 5: Internationell samverkan Utgiftsområde 5 rymmer en rad frågor med anknytning till relationer till, och överenskommelser med, andra stater och internationella organisationer. Här ingår bland annat freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet och forskning, andra insatser som rör säkerhetspolitik och nedrustning samt samarbetet inom , , EU, Nato och FN. Två myndigheters verksamhet faller inom utgiftsområdets ram: och . För Liberalerna har det alltid varit en självklarhet att ska vara en del av det internationella samarbetet. säkerhet tryggas bäst i samarbete med andra. Till skillnad från regeringen menar vi att det ryska agerandet måste få konsekvenser också för säkerhetspolitiska vägval. har utgått från att vill samverka med Nato i kris såväl som i krig. saknar vi de säkerhetsgarantier från Nato som följer med ett medlemskap. Säkerhetspolitiskt befinner vi oss därmed i ett ingenmansland. Det är en farlig position för ett litet land med ett utsatt läge. Liberalernas mål är en Natoanslutning under innevarande mandatperiod. Inget annat kan på ett lika avgörande sätt förbättra vår nationella säkerhet. EU är det viktigaste och mest centrala forumet för utrikespolitik. ska vara en aktiv, engagerad partner som driver arbetet framåt, såväl när det gäller EU:s utrikespolitik som i samarbetet i övrigt. ska vara ett land i kärnan av EU. Vi ser också att det i vår oroliga omvärld finns ett fortsatt stort behov av internationell kris- och konflikthanteringsförmåga. I arbetet för fred och säkerhet, konfliktlösning och internationell samverkan har () en särställning. FN:s roll försvåras dock allvarligt av bristande effektivitet och motsättningar mellan demokratier och diktaturer. FN behöver reformeras för att bli mer handlingskraftigt och trovärdigt. Liberalerna vill att i EU, FN och andra internationella organisationer ska vara en stark röst för demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet i en värld där dessa grundläggande principer är långt ifrån självklara. Utgiftsområde 6: Försvar och samhällets krisberedskap Den verksamhet som finansieras under utgiftsområde 6 kan delas in i områdena försvar, samhällets krisberedskap, strålsäkerhet samt elsäkerhet. I höstbudgeten föreslog Liberalerna att anslagen till försvaret skulle ökas samt att värnplikten åter aktiveras för att täcka försvarsmaktens personalförsörjning. Dessutom vill Liberalerna att under innevarande mandatperiod går med i Nato för att garantera rikets säkerhet och bidra till våra grannländers säkerhet. I huvudsak ligger prioriteringarna i Liberalernas budgetmotion fast och utgör ett underlag i det pågående utvecklingsarbetet på området. Läget i nära omvärld är under snabb försämring. Risken för incidenter som kan leda till militärt våld i och omkring har ökat påtagligt. Behovet av åtgärder som till begränsade kostnader kan ge snabb effekt måste nu prioriteras. Mot bakgrund av detta har vi valt att i vårmotionen tillföra försvaret ytterligare resurser . Sammantaget innebär det att Liberalerna över den kommande femårsperioden avsätter totalt tio miljarder mer än regeringen. Vår samlade försvarspolitiska bedömning utvecklas närmare i avsnittet Stärk försvaret. Utgiftsområde 7: Internationellt bistånd Under utgiftsområdet Internationellt bistånd finns sex anslag: biståndsverksamhet, förvaltningsanslagen för Sida, , , anslag för internationellt utvecklingssamarbete och anslaget för utvärdering av internationellt bistånd. Liksom för liberaler är internationalismen en central värdering för Liberalerna . Ett generöst bistånd är ett uttryck för denna värdering och en konkret form av solidaritet med människor i andra länder och ansvarstagande för vår omvärld. noterade vi med oro att regeringen , utifrån den senaste beräkningsmodellen, inte uppfyller det så kallade enprocentsmålet, det vill säga att en procent av bruttonationalinkomsten ska gå till internationellt bistånd. Liberalerna hade därför ett högre sammanlagt resurstillskott till det internationella biståndet än regeringen. tar ett stort ansvar i flyktingkrisen. Vi ska vara stolta över att vi kunnat hjälpa. Vårt asylmottagande har till viss del bekostats av biståndsbudgeten. Av den av svenskt BNI som ska gå till bistånd, har knappt en tredjedel avräknats. För oss är det dock en princip att avräkningarna inte övergår av biståndsbudgeten och att avräkningarna därmed minskar när antalet som söker sig till blir färre. Vi ser nu med oro på att regeringen i vårändringsbudgeten valt att avräkna ytterligare från biståndsbudgeten. I höstens budget föreslog Liberalerna ett ökat anslag för att främja demokrati och mänskliga rättigheter genom ett s.k. demokratilyft där skulle stödja enskilda demokratiaktivister, vilka utgör centrala aktörer i övergången till demokrati i auktoritära länder. Vi anser fortsatt att det är centralt att genom sin utrikes- och biståndspolitik i högre grad än stöttar demokratiseringsprocesser och enskilda demokratiaktivister. Demokrati och frihet är det viktigaste verktyget för att bekämpa fattigdom och skapa en hållbar utveckling. De fattigaste länderna i världen tillhör de mest ofria. I länder där man inte får rösta eller uttrycka sig fritt är människor ofta även förhindrade att äga, handla, ärva, belåna eller fritt teckna kontrakt. Dessa civilrättsliga restriktioner kväver individers inneboende kraft och förhindrar ekonomisk utveckling. Det gäller i synnerhet för kvinnor. Om kvinnor i dessutom inte kan välja sina lagstiftare blir det inga satsningar på mödravård. Om flickor förvägras tillgång till utbildning är möjligheten liten att kräva samma rättigheter som män. Om medborgarna inte kan välja sin företrädare, kan de inte heller rösta fram beslutsfattare som prioriterar insatser för en bättre miljö. En liberal utrikespolitik är feministisk och aktivistisk. Svenskt bistånd måste därför användas för att främja demokrati i enlighet med ”more for more”-principen. Stater som genomför demokratiska reformer, främjar mänskliga rättigheter, jämställdhet, öppenhet och som minskar korruption ska belönas för detta. Stater som fortsätter att kränka sina medborgares mänskliga rättigheter ska fasas ut från svenskt bistånd. Det är inte rimligt att långsiktigt förmedla resurser till korrupta och diktatoriska stater. Det långsiktiga stödet till människor som bor i diktaturer eller auktoritära stater ska i stället kanaliseras via internationella organisationer, världssamfundet, civilsamhälle eller demokratisk opposition. Det bör inte gå bilateralt stat till stat. Liberalerna avser att i höstens budget återkomma till hur denna omfördelning bör genomföras. måste fortsätta driva på i frågor som hos många biståndsgivarländer betraktas som politiskt känsliga, framför allt kvinnors rätt till sin kropp, sin sexualitet och rätten till fri abort – det som brukar beskrivas som sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter – samt hbt-personers rättigheter. Ett tydligt exempel på kravlöst bistånd är stödet till den palestinska myndigheten. Det har inte hållits val på över , korruptionen är omfattande, homosexuella förtrycks, kritiska röster tystas och antisemitisk våldspropaganda flödar utan att ansvariga reagerar. Trots det har inte skärpt tonen. Liberalerna menar därför att stödet till den palestinska myndigheten ska göras om i grunden. Vi avser att i höstens budget återkomma till hur en utfasning av det nuvarande stödet bör genomföras. Finansiellt stöd till UNHCR borde prioriteras mot bakgrund av den stora utmaningen som biståndsorganisationer står inför, speciellt i samband med den rådande situationen i och . Denna prioritering skulle möjliggöras genom en långsammare uppräkning av anslag till den gröna fonden då gjort stora påfyllningar i fonden. I skuggan av kriget i och krigsflyktingarnas enorma lidande har många ensamkommande barn kommit från andra länder till . visar att en klar majoritet av exempelvis afghanerna saknar tillräckliga asylskäl och därför inte kommer att få stanna. I det svåra läge vi befinner oss i, med den värsta flyktingkrisen sedan , är det viktigt att tillsammans med EU ställer krav på återvändandeländerna att ta emot dem som utvisas. Exempelvis den afghanska staten är en stor biståndsmottagare. Liberalernas inriktning är att se över hur det svenska bilaterala biståndet till den afghanska staten kan användas för att förbättra återvändande till landet. Samarbetet med () för återvändande behöver utvecklas för att underlätta för dem som nekats asyl att åka hem. Liberalerna vill minska stödet till informations- och opinionsbildande verksamhet i . Vi ställer oss avvisande till att regeringen valt att öka anslaget för informationskampanjer riktade mot svenska medborgare på hemmaplan som den gör stora flyktingavräkningar på biståndet och minskar demokratistödet globalt. Vår vision på lång sikt är självklart att utvecklingen i världen blir så positiv att bistånd inte längre behövs och därmed kan avvecklas. Men dit är det långt. Förtryck och ofrihet, svält och undernäring, mödradödlighet, brist på skolgång och sjukvård är utmaningar som måste mötas. Liberalerna är en garant för ett värderingsstyrt, solidariskt och effektivt bistånd. Utgiftsområde 8: Migration Utgiftsområde 8 omfattar frågor som rör utlänningars rätt att resa in i och vistas i samt frågor som rör mottagande av asylsökande. De huvudsakliga prioriteringarna i budgetmotionen ligger fast och utgör ett underlag i Liberalernas pågående utvecklingsarbete. I avsnittet Ekonomiskt hållbart mottagande presenteras Liberalernas aktuella budgetprioriteringar på migrationsområdet. Vi lever i med flyktingströmmar som saknar motstycke i historien. Nästan 60 miljoner människor är på flykt undan krig, konflikter och förföljelse. För Liberalerna är det självklart att och ska stå upp för en human och generös flyktingpolitik. tar ett stort ansvar i flyktingkrisen och det är många människor som har fått möjlighet att starta ett nytt liv undan krig och förtryck. Den rådande flyktingkrisen är framför allt en kris för de människor som tvingas fly, men när så många människor kommer till befinner sig det svenska mottagandet i ett mycket ansträngt läge. Det viktigaste är självklart att konflikten i får ett slut. Vidare måste fler EU-länder solidariskt ta emot fler asylsökande. har utifrån höstens stora flyktingmottagande behövt vidta åtgärder för att minska antalet asylsökande som söker sig hit. Det handlar om att kunna ta emot dem som flyr på ett värdigt och bra sätt och det handlar om att ge skydd åt dem som verkligen behöver skydd. Därför var Liberalerna drivande i att få till stånd den blocköverskridande migrationsuppgörelsen som slöts mellan allianspartierna och regeringen och som innebär att mottagningsregler i större utsträckning ska likna andra jämförbara länder, till exempel , samt en rad åtgärder för att förbättra och effektivisera svenskt mottagande och integration.