mot · H4023206 · 2016-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd anvisar anslagen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att departementens handlingsplaner för genomförande av de nya globala hållbarhetsmålen bör bli offentliga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en parlamentarisk permanent kommitté som med jämna mellanrum granskar regeringens och dess myndigheters arbete med genomförandet av PGU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma med en proposition med förslag till ny lagstiftning, utifrån förslag, i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av ett ökat fokus inom biståndet för att hjälpa människor på flykt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i ökad utsträckning kanalisera det humanitära stödet genom mindre civilsamhällesorganisationer och samfund som arbetar i den direkta ”frontlinjen” i katastrofområden, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att stärka lokala aktörers kapacitet att utföra humanitärt arbete i enlighet med de humanitära principerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det multilaterala stöd som ger till en rad olika FN-organ måste fokuseras på och i större utsträckning än tidigare samlas hos de organ som har störst verksamhet bland flyktingar och som arbetar med barns säkerhet och rättigheter, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat anslag till UNHCR, WFP, CERF och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen måste intensifiera sina ansträngningar att förmå att arbeta för att få ett slut på omfattande kränkningar av internationell humanitär rätt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att måste ligga i framkant när det gäller att stödja initiativ för att skapa arbetstillfällen för människor på flykt, likt stöd till och , och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en särskild biståndsstrategi som enbart inriktas på att ge stöd till människorättsaktivister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för utvecklingsprojekt bör ge ökade möjligheter för enskilda människor och civilsamhällesorganisationer att skapa, inhämta och sprida information via internet och annan informations- och kommunikationsteknologi (ICT) och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i säkerhetsrådet bör arbeta för att den ska kunna väcka åtal mot den eritreanska regimen för brott mot mänskligheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att måste driva på för att säkerställa att nya EU-biståndsmedel till kanaliseras via civilsamhällesorganisationer och kräva att inget bilateralt bistånd sker till dess att och andra i hans situation friges, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade ansträngningar för att stärka journalisters förutsättningar och säkerhet i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen måste tydliggöra att även stöd till av den kubanska regimen icke erkända organisationer ska kunna utgå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nya landstrategier som tas fram alltid ska innehålla en analys av situationen för religions- och övertygelsefriheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla diplomater bör ha genomgått utbildning i frågor som rör religionsfrihet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att måste sätta större press på den iranska regimen att upphöra med sin förföljelse av kristna konvertiter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i sina partnerländer bör verka för att förhindra att nya lagar stiftas som begränsar civilsamhällets möjligheter att verka och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör stödja upprättandet av frihandelsavtal mellan EU och utvecklingsländerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barnäktenskap aktivt måste motverkas på ett kulturellt och värderingsmässigt plan för att mödradödligheten ska minska och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja stödet till den globala fonden och den globala vaccinalliansen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att måste ställa krav på att den palestinska myndigheten bättre uppfyller demokratiska principer, bekämpar korruption och respekterar mänskliga rättigheter för att få ta emot bilateralt bistånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omfördela inom budgeten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undvika en sammanblandning av militära och humanitära insatser och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor). Tabell 2 förslag till anslag – 2020 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (). Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Frihet och utveckling i vår omvärld Vi har alla ett moraliskt ansvar att arbeta för att utrota fattigdom och förtryck i världen. Idén om att alla människor, var de än bor, har samma värde och att vi alla har ett ansvar för varandra utgör en stark motivation till den solidaritet som är grundläggande i den kristdemokratiska ideologin. Människovärdet är universellt och kan därför inte relativiseras av geografiska gränser. De globala klyftorna är med denna utgångspunkt oacceptabla. De övergripande målen för utvecklingssamarbete måste vara att hävda människovärdet, främja mänskliga rättigheter och demokrati samt höja de fattigas levnadsnivå. Den enskilda människans situation måste vara i fokus för detta arbete. Genom ökad delaktighet i samhället, starkare civila samhällen och större spridning av makt och resurser främjas förutsättningarna för en hållbar utveckling. De globala utvecklingssträvandena gör skillnad. FN:s millenniemål om halverad världsfattigdom, förbättrad tillgång till rent vatten och bättre levnadsvillkor i slumområden lyckades. Allt fler pojkar och flickor har möjlighet att gå i skolan. Men vi varken kan eller får vara nöjda när nästan en miljard människor går hungriga, eller att de universella, okränkbara och odelbara mänskliga fri- och rättigheterna på många håll alltjämt endast är en lyx vigt åt ett utvalt fåtal. För varje mun som mättas, för varje kvinna som kommer in på arbetsmarknaden, för varje individ som tillåts tänka, skriva, tala, rösta och tillbe fritt – desto större blir chanserna till utveckling. menar att utveckling, fattigdomsbekämpning och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna hänger samman. Bistånd i sig kan inte enskilt åstadkomma ekonomisk tillväxt, utan måste vara en komponent i en sammanhållen utrikespolitik till stöd för demokrati och mänskliga rättigheter och de fattiga ländernas utveckling. Handels- och biståndspolitiken måste samverka för att de fattiga ländernas ekonomier ska integreras på ett hållbart sätt i den globala ekonomin. En friare världshandel med rättvisare spelregler är en förutsättning för att klyftorna ska kunna minska. politik för global utveckling, PGU, sätter ramarna och ambitionsnivån för vårt bidrag till en rättvis och hållbar, global utveckling. Det svenska utvecklingssamarbetet är ett viktigt redskap i dessa strävanden., men det är viktigt att poängtera att PGU inte primärt handlar om bistånd, utan om att alla politikområden inom ramen för sina områden ska bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Det är positivt att regeringen i ljuset av Agenda 2030 och de 17 nya globala målen för hållbar utveckling nu presenterat en skrivelse för genomförandet av PGU. Det är välkommet att regeringen utsett PGU-ansvariga på samtliga departement och att varje departement tar fram handlingsplaner för genomförandet. betonar vikten av att dessa handlingsplaner blir offentliga så att regeringens arbete med PGU kan granskas. Regeringen bör också organisera arbetet med PGU på ett sådant sätt att det i slutändan inte är departementens särintressen som styr när en fråga ska avgöras. vill också se en parlamentarisk permanent kommitté som med jämna mellanrum granskar regeringens och dess myndigheters arbete med genomförandet av PGU. Något som inte anser var förenligt med PGU:n är den nuvarande vapenexportkontrollagstiftningen. Det är problematiskt när , såsom sker , exporterar krigsmateriel till regimer som förtrycker sina medborgare som vi talar om vikten av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Att beväpna icke-demokratier bidrar inte till fred och säkerhet i vår värld. Alliansregeringen tillsatte en utredning i syfte att bl.a. skärpa vapenexporten till icke-demokratier. presenterade utredningen exportkontroll av krigsmateriel (SOU 2015:72) sina förslag. Utredningen presenterade förslag om införandet av ett demokratikriterium, ökade krav på respekt för mänskliga rättigheter bland mottagarländerna och förändringar gällande andra kriterier vid tillståndsprövningen. Även PGU (politik för global utveckling), öppenhet och transparens behandlas av utredningen. Andra områden där utredningen föreslår ny lagstiftning och vissa ändringar i lagar och regelverk rör utökade tillståndskrav och sanktioner. Under utredningsprocessen har tre frågor stått i fokus för . Vikten av införande av ett demokratikriterium är det ena, men också frågan om följdleveranser samt frågan om ökad öppenhet och transparens. Vi fick i utredningen igenom en tydlig skärpning så att följdleveranser inte medges per automatik utan att varje fall måste vägas mot om utvecklingen avseende mänskliga rättigheter och demokrati förändrats i det aktuella mottagarlandet. menar att det också är ett problem med den mycket begränsade insynen i hur olika ledamöter i EKR, , röstar. De ledamöter som är utsedda att representera de olika riksdagspartierna har yppandeförbud. Detta anser vi behöver förändras så att de får berätta hur de röstat, utan att lämna ut annan eventuell sekretessbelagd information. Detta kommer leda till att allmänheten får ökad insyn och möjlighet att ställa de politiska partierna ansvariga i större utsträckning . Det är nu högst angeläget att regeringen skyndsamt återkommer med en proposition med förslag till ny lagstiftning, utifrån utredningens förslag, i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater. Våra prioriteringar för det internationella biståndet Fler människor än på många decennier är nu på flykt, undan vedervärdig terror och våldsamma regimer i sina hemländer. Enorma humanitära insatser behövs för att skapa trygghet och framtidstro för de medmänniskor som flyr för sina liv. Det rådande världsläget gör att vi avsätter en betydande del av den svenska biståndsbudgeten för humanitära hjälpinsatser. Det civila samhället, i form av t.ex. frivilligorganisationer och samfund har ofta kontakter och direkta distributionssystem som bör nyttjas, speciellt då biståndet, på grund av väpnade strider eller diktaturregimer, inte kan nå fram via officiella kanaler. Alltför ofta lägger de internationella humanitära systemen endast fokus på internationella organisationer och lämnar de lokala aktörerna utan inflytande. bör verka för att i ökad utsträckning också kanalisera det humanitära stödet genom mindre civilsamhällesorganisationer och samfund som arbetar i den direkta ”frontlinjen” i katastrofområden, som har bättre lokalkännedom och som finns på plats långsiktigt. bör även verka för att öka samordningen mellan dessa aktörer och de stora internationella organisationerna. Det är även av stor vikt att stärka kapaciteten hos lokala aktörer att utföra humanitärt arbetet i enlighet med de humanitära principerna. menar att det är hög tid att det multilaterala stöd som ger till en rad olika FN-organ fokuseras och i större utsträckning än tidigare samlas hos de organ som har störst verksamhet bland flyktingar och som arbetar med barns säkerhet och rättigheter. har som huvuduppgift att leda och samordna internationella ansträngningar för att skydda flyktingars rättigheter, bistå flyktingar och att verka för varaktiga lösningar av flyktingsituationer. Svenskt stöd är av stor betydelse för UNHCR:s verksamhet och vi anser att den givet rådande situation i vår omvärld kraftigt bör öka. WFP är världens största humanitära organisation och helt dedikerad till att leverera livsmedel till människor i krig och katastrofer. är situationen kritisk på flera håll och resurserna används till de mest akuta insatserna i kriserna, bland annat i och omkring , , och . Inte sedan har så många människor i världen varit fördrivna från sina hem, och behoven är större än de resurser som finns att tillgå. föreslår ytterligare medel till WFP. FN:s fond för katastrofbistånd är en organisation som med mycket kort varsel kan mobilisera stöd till utsatta områden för att bistå människor i akut nöd, som exempelvis drabbats av naturkatastrof eller en väpnad konflikt. Dessvärre är CERF i behov av betydligt mer resurser än vad de har att tillgå . föreslår att finansieringen till CERF stärks. Perspektivet om barn och ungas bästa är styrande i kristdemokratisk politik. (United Nations Children’s Fund) har mandat från att arbeta för barns rättigheter för att deras grundläggande behov ska tillgodoses samt verka för att vidga deras möjlighet att nå sin fulla potential. I flyktinglägren är arbete oerhört värdefullt för att tillgodose barnens hälsa och utveckling. Det kommer att bli en utmaning för många länder att bygga goda samhällen när en hel generation befunnit sig på flykt med allt vad det innebär av traumatiska upplevelser. arbete för att minska barnens lidande är oerhört betydelsefullt både nu och för framtiden. anslår ytterligare medel till . Givet den fruktansvärda situationen i bland annat måste prioritera de humanitära frågorna än högre och vara en principiell röst och försvara grundläggande humanitära värden. måste tydligt stå upp för det folkrättsliga ramverket som skyddar dessa värden. Inom ramen för FN-samarbetet och inte minst genom platsen i säkerhetsrådet måste regeringen intensifiera sina ansträngningar för att få ett slut på omfattande kränkningar av internationell humanitär rätt och sätta stopp för angrepp mot civila, sjukhus och hindrande av humanitär personal. Vidare är det av största vikt att en bättre koppling mellan humanitärt bistånd, långsiktig utvecklingspolitik och en sammanhållen utrikespolitik sker för att långsiktigt kunna förbättra situationen i krisländer. Det behövs en Marshallplan för att återbygga stora delar av , med långsiktiga och uthålliga satsningar på att skapa trygghet, arbete och utbildningsmöjligheter i och omkring fallerade stater. Det behövs framtidstro i området liksom goda krafter i , , och , som kan vara med och bygga upp fredliga, stabila och demokratiska länder. måste ligga i framkant när det gäller att stödja initiativ för att skapa arbetstillfällen för människor på flykt. Att kunnat initiera stöd för att arbeta med ekonomisk utveckling och jobbskapande i medelinkomstländer som tagit emot många flyktingar, såsom och är mycket positivt. måste ha en flexibel inställning till att stödja länder som ekonomiskt sett är medelinkomstländer men som tar ett mycket stort ansvar för flyktingmottagande. Demokratiutveckling – en grund för framtida fred och säkerhet ska vara en kompromisslös röst för fred, frihet och mänskliga rättigheter i världen. Att stärka demokratin och öka respekten för mänskliga fri- och rättigheter ska vara centrala mål för det svenska biståndet. ska stödja demokratikämpar och verka för stärkt yttrandefrihet och tankefrihet i länder där den begränsas. Demokrati och frihet är den bästa garanten för fred och säkerhet. Endast med varaktig och stabil demokrati som grund kan social och ekonomisk utveckling få hållbart fäste i samhällen. Vi kan aldrig acceptera att människor diskrimineras på grund av kön, sexuell läggning, etnisk eller religiös tillhörighet. Flera av det civila samhällets organisationer arbetar särskilt för att stödja oppositionella grupper och människorättsaktivister i repressiva stater runt om i världen. Detta arbete är oerhört betydelsefullt för de enskilda som riskerar sin egen och familjens säkerhet för att stå upp för de fri- och rättigheter som vi alla äger. Svenska organisationers insatser till stöd för demokratikämpar och människorättsaktivister runt om i världen måste ytterligare prioriteras och stärkas. I historien har vi sett att enskilda personer kan spela en avgörande roll för utvecklingen i ett land. får de och deras familjer betala ett högt pris för sin övertygelse. bör införa en särskild biståndsstrategi som enbart inriktas på att ge stöd till människorättsaktivister som inte ges stöd på andra sätt. Det kan vara mindre grupper, enskilda journalister, personer som rapporterar om mänskliga rättigheter. Det kan handla om att ge stöd till personerna så att de kan verka, leva mer värdigt och få kontakt med omvärlden. Yttrandefrihet är en mänsklig rättighet och en av grundstenarna i en demokrati. Alla människor har rätt att uttrycka sig, ta del av och sprida information och åsikter. Det fria ordet främjar samhällelig och demokratisk utveckling. Internet har på bara några decennier förändrat världen. Det har ökat människors möjligheter att få kunskap och information, uttrycka åsikter och utbyta idéer. finns en tendens till att regeringar genom censur, övervakning, restriktiv lagstiftning och filtrering försöker ta kontroll över den informationsspridning och idéutbyte som internet bidrar till. Enligt har friheten och säkerheten på internet varit på tillbakagång. bör inom ramen för utvecklingsprojekt ge ökade möjligheter för enskilda människor och civilsamhällesorganisationer att skapa, inhämta och sprida information via internet och annan informations- och kommunikationsteknologi (ICT). Världen över fängslas bloggare och journalister. sitter den svensk-eritreanske journalisten fängslad utan rättegång på grund av sin kritik mot regimen. Både regeringen och EU måste öka sina ansträngningar för att få fri. bör ge frågan nytt liv med hjälp av sin plats i så att den kan väcka åtal mot den eritreanska regimen för brott mot mänskligheten. Inom ramen för EU-samarbetet måste driva på för att säkerställa att nya biståndsmedel kanaliseras via civilsamhällesorganisationer som arbetar för en demokratisk utveckling i landet och kräva att biståndet genom staten avbryts till dess att och andra i hans situation friges. Situationen för journalister och oberoende medier har försämrats än mer i efter den misslyckade statskuppen. Åtgärderna som genomförs som svar på kuppförsöket är djupt oroväckande och hotar demokratiutveckling och yttrandefriheten. Enligt mediefrihetsrepresentant har ett sextiotal tidningsredaktioner, 16 tv-kanaler, 23 radiostationer och tre nyhetsbyråer stängts ner. Arresteringsorder har utfärdats mot 89 journalister, och 370 journalister från den statliga tv-stationen har blivit avstängda. föreslår ökade ansträngningar för att stärka journalisters förutsättningar och säkerhet i . Förhandlingarna mellan och , om ett bilateralt avtal, är avslutade. återstår de nationella processerna bland EU:s medlemsländer och därefter avser rådet besluta om avtalet. Utkastet gör gällande att respekten för de mänskliga rättigheterna ska öka men att detta ska ske inom ramen för den nuvarande kubanska konstitutionen, vilket således är en motsättning. bör påminna om att det inte är kubanska regimen som definierar MR-begreppet utan att det är FN:s deklarationer som ska vara utgångspunkten. bör nu sätta press på europeisk nivå för att säkerställa att avtalet kommer att leda till stärkt respekt för de mänskliga rättigheterna i och till demokratisering av det politiska systemet. Det är viktigt att EU, innan ett slutgiltigt avtal signeras, omfattar det oberoende civila samhället på i dialogen för att den ska ha legitimitet bland befolkningen. Regeringen har beslutat om en samarbetsstrategi mellan och som ska omfatta 90 miljoner fram . Regeringen har aviserat att dessa medel bland annat ska gå till att stödja demokrati, stärkt respekt för mänskliga rättigheter och reformer. Strategin sägs ta sin utgångspunkt i det samförståndsavtal som regeringen och kommit överens om. Där bland annat frågor om ekonomiska reformer, jämställdhet och mänskliga rättigheter sägs pekas ut som samarbetsområden. Regeringen betonar också att den drivit på för att mänskliga rättigheter ska betonas i det bilaterala avtal som EU nu är på väg att teckna med . Från sida vill vi se en uppriktig, rak och tydlig dialog med den kubanska regimen och vi välkomnar steg som tas i rätt riktning. Dessvärre har dessa varit få när det kommer till mänskliga fri- och rättigheter och särskilt när det kommer till de medborgerliga- och politiska rättigheterna. Man måste påminna sig om att är en enpartistat, att inga fria och rättvisa val har hållits i modern tid och att yttrande- och organisationsfriheten är starkt inskränkt. Regimen har undvikit den längre formen av politiska arresteringar som den tidigare ägnade sig åt, men ägnar sig nu återkommande åt korttidsarresteringar och bortforsling av människor som samlas för att bilda opinion i olika frågor. välkomnar steg som tas för stärkta mänskliga rättigheter och initiativ för ett stärkt oberoende civilsamhälle. Men dessa steg får inte tas inom ramen för regimens definition av vare sig mänskliga rättigheter eller civilsamhälle. Enligt regimen är de organisationer som arbetar för ökad frihet, minskat förtryck och respekt för de mänskliga rättigheterna såsom de definieras av FN – inte ens tillåtna. De kommer alltså inte kunna nås av ett öppet bistånd till om inte tydligt agerar för det. Därför måste regeringen vara mycket tydlig med att även stöd till, av regimen icke erkända organisationer ska kunna utgå. Om inte det görs har stödet ingen trovärdighet. Granne med EU, i vårt direkta närområde, finns sista diktatur /. President styr med järnhand och mänskliga rättigheter åsidosätts ständigt. Det har länge varit svårt för oppositionspartierna att verka i landet. Många oppositionella har trakasserats av polisen, kastats i fängelse, drivits i landsflykt eller helt enkelt försvunnit. Det är dock inte bara politiska aktörer som får utstå det ständiga förtrycket. Journalister har inga möjligheter att rapportera om oegentligheter som begås av myndigheter eller politiskt håll. Istället används journalister för att skönmåla det egna landets korrupta regim. I , i likhet med flertalet länder i är det tv-mediet som dominerar nyhetsförmedlingen. I ett land där dessa medier står under total kontroll av en korrupt regim tenderar rapporteringen inte bara vara skev, utan lida av fullständig slagsida. Så även i . För att främja en positiv utveckling i rätt riktning i landet hade en särskild strategi för utvecklingen i /. Senaste strategin för gällde åren 2011–2014. uppgick stödet, ca , till bl.a. demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet.