ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4022656 · 2016-10-05 00:00:00 — Ge generell rätt att röntga all inkommen post till rättspsykiatriska vårdenheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om en lagändring som ger rättspsykiatriska vårdverksamheter generell laglig rätt att röntga all inkommande post och tillkännager detta för regeringen. Det har framkommit att det råder osäkerhet gällande om rättspsykiatriska vårdverksamheter med säkerhetsnivå 1 och 2 har generell laglig rätt att röntga all inkommande post. Den psykiatriska tvångsvårdens möjlighet att förhindra införande av otillåtna föremål eller ämnen har ökat sedan lagändringen 2014. Lagändringen innebar att man fick möjlighet att besluta om allmän inpasseringskontroll vid vissa vårdinrättningar. Detta innebär att alla personer som passerar in i inrättningen ska kroppsvisiteras. Denna visitation innebär även en undersökning av kläder och annat som personen bär på sig eller har med sig. Det råder dock osäkerhet om klinikerna får röntga inkommande post, alltså även de försändelser som inte tas in i samband med fysisk inpassering. På dessa rättspsykiatriska kliniker vårdas patienter som begått grova våldsbrott både innan vårdtiden och i flera fall även under pågående slutenvård. Över tid har det förekommit att patienter smugglat in vapen såsom knivar, skjutvapen, brandfarlig vätska mm. Detta utgör en allvarlig risk för andras säkerhet. SARV, Samverkansforum för rättspsykiatriska vårdverksamheter på regionnivå, har skickat en skrivelse till , Inspektionen för vård och omsorg, och . I skrivelsen ställs frågan om kliniker med säkerhetsnivå 1 och 2, där man har fattat beslut om allmän inpasseringskontroll, har generell laglig rätt att röntga all inkommande post. Detta för att förhindra att farliga föremål kommer in på klinikerna. svarade att gällande rätt inte medger att alla inkommande försändelser röntgas och uppmanar att göra lagstiftaren uppmärksam på detta. svarar att om SARV bedömer att de nuvarande möjligheterna att granska inkommande försändelser för att förhindra att otillåtna föremål tar sig in på vårdinrättningar inte är tillräckliga och ser behov av en lagändring bör SARV vända sig till för att uppmärksamma dem på detta. Jag anser att det är mycket viktigt att säkerställa att inga farliga föremål kommer in till den rättspsykiatriska tvångsvården där grova våldsbrottslingar vårdas och att man därför ska göra en lagändring som ger generell laglig rätt att röntga all inkommande post.
mot · H4022660 · 2016-10-05 00:00:00 — Skärp straffen för fornminnesbrott ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffen för fornminnesbrott ska skärpas och tillkännager detta för regeringen. har vi tyvärr erfarit att gamla fornminnen, ofta över , blivit vandaliserade och förstörda. är tyvärr skadorna delvis av irreversibel art och fornminnena kan aldrig återställas till fullgott skick. Våra fornminnen är det arv vi lämnar över till kommande generationer och vi har bara en skatt av fornminnen, förutom de som återstår att upptäckas. Ett tragiskt exempel är den 1 000-åriga runstenen i Bro som nedklottrades med sprayfärg, ett brott som förmodligen medför bestående skador. De låga straffen för fornminnesbrott stipulerade i kulturmiljölagen (1988:950) är så pass låga att polisen inte ens utreder brotten, vilket är tragiskt i sig. Därför bör minst en dubblering ske av straffskalan för fornminnesbrott. I de fall där fornminnen stjäls och säljs vidare skall påföljden alltid vara fängelse som minimistraff. I de fall där åverkan görs av ren oaktsamhet skall det kunna dömas till dryga böter. Även vid markarbeten och nybyggnation där företag av oaktsamhet eller ren likgiltighet förstör fornminnen eller underlåter att rapportera fynd av fornminnen skall straffen skärpas och böterna höjas rejält. I grova fall skall fängelse och näringsförbud dömas ut. Våra fornminnen är en oersättlig historisk skatt inte bara för oss nu levande människor, utan även för kommande generationer. När ett fornminne förstörs berövar vi inte bara oss själva utan även våra barn tillgång till vår egen historia. Därför yrkar vi att en skärpning av straffskalan skall göras på minst det dubbla mot dagens mycket milda straffvärde.
mot · H4022661 · 2016-10-05 00:00:00 — Ökat inflytande för jordens fattigaste länder i WTO, och ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbete för ökade rättigheter för fattiga länder i internationella organ och tillkännager detta för regeringen. WTO slår ihop 80-talet länder som utvecklingsländer, men skillnaderna mellan dem är stora. Det är inte bra för någon. Relativt starka ekonomier som , och försöker bevara villkor som mest lämpar sig för fattigare/mindre länder. så är länder med små möjligheter att påverka internationella institutioner rädda att förlora de starka länderna från ”sin” grupp, då deras kollektiva förhandlingsstyrka minskar. För att de fattigaste länderna ska kunna få en rimlig och rättvis representation krävs reformer så att särskilda regler kan användas av dem som behöver det. Om exporttariffer är ett rött skynke för rikare länder med diversifierade industribaser kan de å andra sidan vara livsnödvändiga för ett fattigt lands skatteintäkter och möjligheter att öka förädlingsvärdet lokalt. För att hela organisationen ska kunna ta sig vidare behöver de fattigare länderna känna trygghet i att de har rimligt inflytande över reformer även om de inte längre alltid har gemensamma intressen med BRIK-länderna. När det gäller så sker många röster huvudsakligen baserade på kapital i banken. T ex när det gäller () så har 20 516 röster medan har 2 105. Trots att de har dubbelt så stor befolkning som oss har de tiondelen av rösterna. I IMF har 45 763 röster medan och tillsammans har 8 762 röster. Det betyder att två länder med dubbla vår befolkning inte ens har femtedelen av våra röster. Det är en dålig grund för mellanfolkliga institutioner att basera röstetal till på aktiekapital (eller liknande modell). De kritiker som säger att dessa organisationer inte tar tillräcklig hänsyn till fattigare länders behov har rätt. Organisationerna har byggt in i sina stadgar att denna ordning bekräftas i voteringssystemet. Med tanke på hur viktiga dessa organisationer är för världshandeln och för möjligheterna att jordens välstånd fördelas någorlunda rättvist är det viktigt att de fungerar och anses ha legitimitet att representera alla världsdelar och folk. har viktiga avtal havererat för att man inte kunnat lita på varandra. Ett stort steg mot ökat förtroende vore en rösträttsreform. bör därför ta initiativ inom EU, IMF, och så att en mer rättvis modell för beslutsfattande införs. Den gamla koloniala synen på ekonomi och handelspolitik är död och det är dags att anpassa även institutionerna till den nya verkligheten. bör därför agera inom nämnda forum för att röstreglerna ändras så att betydelsen av andra parametrar än kapital får ökad vikt. I nämnda arbete är det också viktigt att se till att organisationerna tydligare får inskrivet vikten av ekologisk och social hållbarhet i sina utvecklingsmodeller.
mot · H4022664 · 2016-10-05 00:00:00 — Integrering av Agenda 2030 i grund- och gymnasieskolans utbildning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Agenda 2030 ska integreras i undervisningen samt att utbildningsmaterial och läromedel om Agenda 2030 avsett för samtliga nivåer ska utarbetas, och detta tillkännager för regeringen. antog en ny, 15-årig global utvecklingsagenda, Agenda 2030 för hållbar utveckling. Agenda 2030 består av 17 mål (och 169 delmål) som syftar till att utrota fattigdom och hunger, förverkliga mänskliga rättigheter för alla, uppnå jämställdhet och egenmakt för alla kvinnor och flickor, bygga fredliga, rättvisa och inkluderande samhällen, främja hälsosamma liv och välbefinnande, delat välstånd och anständiga arbetsvillkor, samt säkerställa ett varaktigt skydd för planeten och dess naturresurser. Dessa globala mål är nära sammanflätade och balanserar de tre dimensionerna av hållbar utveckling: den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. Agenda 2030 är en unik färdplan för världens länder att slå in på en genuint hållbar bana. har deklarerat ambitionen vara ledande i genomförandet av Agenda 2030. Alla statsråd i regeringen är ansvariga för genomförandet inom sina respektive ansvarsområden. Därutöver har regeringen tillsatt en delegation som ska stödja och stimulera genomförande av utvecklingsagendan. Delegationen ska bland annat ”ta fram en övergripande handlingsplan […] samt uppmärksamma goda exempel på området för social, ekonomisk och miljömässigt hållbar utveckling”. Ett stort antal myndigheter har även fått i uppdrag att analysera och kartlägga hur deras verksamheter bidrar till möjligheterna att uppnå de globala målen för hållbar utveckling. För att nå framgång med arbetet att genomföra Agenda 2030 är det avgörande med ett brett deltagande och ett aktivt engagemang i samhället, på lokal, regional och nationell nivå. Det gäller kommuner och landsting, myndigheter och frivilligorganisationer, näringsliv och fackliga organisationer, och det gäller utbildningsväsendet. Utbildare och lärare har en central roll i detta arbete för att undervisa unga om de nya globala målen. saknas dock undervisningsmaterial och läromedel samt en strategi för skolans arbete med lärande om Agenda 2030. Därför bör en uppsättning olika läromedel/material skyndsamt tas fram för olika nivåer. Ett sådant material ska informera om målens innehåll och deras betydelse för en globalt hållbar utveckling samt om hur målen relaterar till förhållanden och utvecklingstendenser i . Särskilt ska situationen och behoven hos fattiga och marginaliserade människor, olika sårbara grupper samt kvinnor, flickor och barn lyftas fram. Emfasen bör ligga brett på hur mänskliga rättigheter, jämställdhet samt ett värdigt liv i välbefinnande kan förverkligas.
mot · H4022665 · 2016-10-05 00:00:00 — Reklam på nätet riktad till barn ställer sig bakom det som anförs i motionen om åldersgräns för riktad reklam på internet mot barn och tillkännager detta för regeringen. Enligt gällande konsumentlagar får man inte rikta direkta köpuppmaningar till barn . Reklamen får heller inte uppmana barn att övertala sina föräldrar eller andra vuxna att köpa något åt barnen. Detta gäller alla medier. Barn kan ha svårt att skilja på vad som är reklaminslag och vad som är ett tv-program. På internet förekommer reklam i annonser, banners, eller delar i spel som barn ofta använder när de är på internet. Det finns tydliga riktlinjer kring att reklam inte får utformas som spel, lekar eller liknanden, ej heller får de bakas in i spel, så att barn inte kan skilja på vad som är spel eller reklam. gäller förbudet mot reklam riktat mot barn, så kallad direktreklam mot barn och tv-reklam riktat mot barn . Reklam på nätet får inte direkt uppmana barn att köpa något, dock finns inget förbud mot att rikta reklam mot barn som surfar på internet. Det är min mening att det även ska införas en åldersgräns för reklam riktat mot barn på nätet. Regeringen bör överväga en åldersgräns för reklam på nätet, liknande den som finns mot tv-reklam mot barn .
mot · H4022667 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för en fastighetsavgift på vindkraftsanläggningar och tillkännager detta för regeringen. står inför en kraftfull utbyggnad av vindkraften. producerade vindkraften i drygt el med en installerad effekt på 3 800 MW. Det utgör av elanvändningen. Totalt finns cirka 2 800 vindkraftverk i . har beslutat att det ska skapas förutsättningar för en vindkraftsutbyggnad motsvarande . Vindkraften är miljövänlig och ger inte några utsläpp. Satsningen på vindkraft är också ett led i att ska uppfylla sin andel av EU:s miljömål om att av unionens totala energiproduktion ska vara förnybar . Att bygderna där vindkraften byggs får del av det värde som vindkraften genererar är en förutsättning för att vindkraften ska bidra till denna utveckling. Starka krafter från berörda bygder och kommuner efterfrågar detta. Som exempel har kommunerna i som antagit en vindkraftspolicy där man verkar efter tre huvudprinciper, som antagits av i länet i syfte att berörda bygder får del av de värden som vindkraften genererar: att berörda bygder får del av en bygdepeng eller återföringsmedel som utbetalas och utgör minst 1 (en) procent av bruttovärdet av producerad el att dessa medel främst nyttjas till insatser för uthållig utveckling i de bygder som berörs att lokala aktörer erbjuds möjlighet att köpa in sig i vindkraftsanläggningarna till . Flera andra länder, bland annat och , har infört en lagstiftning för att garantera att en del av vindkraftens värde tillfaller de berörda bygderna. Vi vill att möjligheten till ett nationellt system, som garanterar att en rimlig del av vindkraftens värde stannar i bygden, ses över. Det finns flera sätt att åstadkomma detta, bland annat återföringsmedel, främja lokalt ägande och att fastighetsskatten från vindkraftsanläggningar tillfaller kommunerna. Därmed skapas ett uthålligt system för lokal utveckling, vilket även underlättar lokal acceptans för vindkraft. Vindkraft och vattenkraft är naturresurser som inte skapar så många permanenta arbetstillfällen till skillnad från kärnkraft, gruv- och skogsnäring. Ett första steg, som kan genomföras snabbt, är att frågan huruvida fastighetsskatten från vindkraftsanläggningar ska tillfalla kommunerna där anläggningarna är lokaliserade istället för att utgå till staten ses över. På så sätt garanteras att kommunerna får del av vindkraftens värde, utan att det påverkar kostnaderna för vindkraftsetablering. Vår uppfattning är att möjligheten att fastighetsskatten på vindkraftsanläggningar ska tillfalla kommunerna bör ses över. Denna princip är en viktig del i en modell med bygdepengar till berörda bygder och främjande av lokalt ägande. Regeringen bör därför se över möjligheten att låta fastighetsskatten på vindkraftsanläggningar tillfalla kommunerna.
mot · H4022668 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens närvaro på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. Alliansregeringen genomförde stora satsningar på polis och rättsväsendet. Målet om 20 000 poliser uppnåddes under Alliansens tid i regeringen, påbörjades arbetet med att omorganisera polismyndigheterna till en enda nationell polismyndighet för hela . Oavsett var i landet man bor är tillgången till social service och trygghet viktig. Det är viktigt för de boende ute i landsbygden, med lite längre avstånd än på andra håll, att tillgången till polisiära insatser är hög. Synliga poliser är för många en trygghetsfaktor, något som är viktigt i hela . Detta för att man i högre grad ska kunna förebygga brott och inte bara utreda begångna brott. Det är därför oroande att regeringen i budgetpropositionen avskaffar kravet på minst 20 000 poliser. Detta sker i ett läge där allt pekar på att vi behöver ännu fler poliser, inte färre. Det är viktigt att insatserna särskilt inriktas på områden där brottsligheten är särskilt besvärande och i glesbygd. Detta i där vi har stora utmaningar i samhället. Möjligheten att förflytta polisiära resurser över regioner är viktig för att tillfälliga brottsvågor, ordningsstörande m.m. kan bemötas på ett effektivt sätt. Långa avstånd gör det ibland tidskrävande att komma på plats. Därför är det viktigt att tillgången till polisen samt räddningstjänst och övriga samhällsfunktioner som är viktiga för civilsamhället, finns att tillgå inom rimliga tidsramar. Möjligheten att stävja både grövre och mindre grövre brott är viktigt. Att polisen hindrar exempelvis rattfyllerister att köra vidare är än mer kritiskt ute i landsbygden där det tar för polisen att komma på plats. Det är viktigt att alla tillgängliga samhällsfunktioner finns på plats i hela . Detta för att öka attraktiviteten att flytta till orten, som att känna samma trygghet som människor på annat håll, där tillgången till samhällsviktiga funktioner är lättare att tillgå och avstånden är kortare. Detta bör regeringen ges tillkänna om.
mot · H4022669 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur medel från vattenkraftsproduktionen kan komma de kommuner och regioner där produktionen sker till del, och detta tillkännager för regeringen. Vattenkraften utgör en viktig del av energisystem. Den årliga produktionen uppgår till omkring , nästan hälften av den svenska elproduktionen. När det svenska energisystemet ställer om till en större andel förnybara energikällor får vattenkraften en allt större betydelse. Vattenkraft är en miljövänlig energikälla som inte ger upphov till några utsläpp. De sju skogslänen bidrar med av den totala vattenkraftsproduktionen i . I är det en självklarhet att de kommuner där vattenkraften produceras ska få en rimlig ersättning. Det handlar om kompensation för de ingrepp i naturen som vattenkraftsutbyggnaden har medfört, men också om att kommunerna ska få del av det värde som vattenkraftsproduktionen genererar. Återföringen av vattenkraftsmedel, ger fjäll- och glesbygdskommunerna i , vilket ger en möjlighet att konkurrera med mer tätbefolkade kommuner och städer. Detta är en del av ett framgångsrikt system för att ge alla delar av landet förutsättningar för utveckling och tillväxt. I är situationen annorlunda. får kommuner och bygder där vattenkraften byggts ut enbart i så kallade bygdemedel. Statskassan inkasserar däremot nästan enbart i fastighetsbeskattning på vattenkraften. Under den stora utbyggnadsepoken fick de svenska kommunerna behålla skatten på anläggningarna, vilket de inte har längre. De flesta kraftverken ligger i glesbygdskommuner med stor utflyttning och därmed sjunkande skattekraft och statsbidrag. Återbäring till dessa kommuner är ett bevis på det värdeskapande som vattenkraftsproduktionen har där. går värdeströmmarna till för att sedan till viss del återföras i form av s.k. regionalpolitiskt stöd. Det är ett system som endast bidrar till synen att vattenkraftskommunerna är bidragsmottagare. Det är viktigt att påpeka att vattenkraftskommunerna i hög grad bidrar till välfärden i vårt land.
mot · H4022671 · 2016-10-05 00:00:00 — Ungdomsförbundens plats i en demokratisk skola ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ungdomsförbundens möjligheter att komma in på skolor bör öka och tillkännager detta för regeringen. Att ungdomar lär sig om och engagerar sig i politik är en vital del i ett demokratiskt samhälle. Att unga engagerar sig är viktigt från såväl ett påverkansperspektiv som utifrån ett lärandeperspektiv. Det är därför minst sagt oroväckande att allt färre unga väljer att engagera sig i ett politiskt parti. Att antalet unga med praktisk kunskap om den representativa demokratins beslutsprocesser minskar är oerhört skadligt för det demokratiska samhället. som allt färre unga engagerar sig politiskt minskar även de naturliga mötesplatserna mellan unga och de politiska partierna. Skolan har länge varit en mötesplats för elever och politiska partier genom ungdomsförbundens möjlighet att göra skolbesök. Genom detta har elever fått möjlighet att ställa frågor och informera sig om de politiska partiernas och ungdomsförbundens politik samt möjlighet att påverka. För ungdomsförbundens del har det varit en möjlighet att finna ungdomar som är intresserade av att engagera sig politiskt. är situationen sådan att många politiska ungdomsförbund ofta får avslag på en förfrågan om att besöka en skola. Det är rektorn på skolan som avgör om ungdomsförbundet ska tillåtas komma in. Orsaken till rektorns avslag är inte sällan en oro för att ungdomsförbund med odemokratiska eller kränkande budskap ska komma. Demokratin värnas emellertid inte heller vid en uteslutning. Ungdomsförbunden tappar i medlemmar som är potentiella framtida politiker. För att öka unga människors engagemang i politiska partiorganisationer måste ungdomsförbunden få chansen att göra sig tillgängliga för frågor där unga människor finns, det vill säga i skolan. Situationen som råder leder varken till mer kunskap kring politik eller till ökat intresse för att engagera sig i demokratins tjänst. Varje ungdom är en potentiell framtida politiker, och denna förnyelse är livsviktig för demokratins överlevnad. Därför bör skolorna öppnas mer för ungdomsförbunden. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H4022672 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över åtgärder för att fler barn ska få ta del av förskolans verksamhet, och detta tillkännager för regeringen. Det är viktigt att tidigt investera i barns utveckling. Alla barn bör få en likvärdig start på sitt livslånga lärande. Forskning visar att barn som tidigt vistas i stimulerande lärmiljöer får bättre möjligheter att utvecklas och lära än andra barn. Detta gäller särskilt barn som kommer från hem utan studietradition. Om barn inte stimuleras i deras liv då inlärningsprocessen är som bäst riskerar de att hamna efter, vilket kan få konsekvenser för deras framtida skolgång och liv. Att ge alla barn lika möjligheter till en god skolstart är en jämlikhetsfråga; dina förutsättningar att lyckas i skolan ska inte bero på om du kommer från ett hem med studietradition eller inte. Barn börjar förskolan vid olika åldrar om de alls tar del av förskoleverksamheten, och därmed blir förutsättningarna att klara skolgången också olika senare i livet då vissa är vana vid pedagogisk verksamhet och har fått med sig viktiga verktyg som andra barn saknar. Orsakerna till att vissa barn knappt tar del av förskolan och att andra gör det är många, men då konsekvenserna för de barn som missar förskoleverksamheten kan bli stora så bör det övervägas om åtgärder behöver ses över som möjliggör att fler barn tar del av denna viktiga pedagogik. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · H4022673 · 2016-10-05 00:00:00 — Kombidirektivet om kombinerade varutransporter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn för att finna en lösning på de problem som beskrivs i motionen och tillkännager detta för regeringen. På många kombiterminaler runt om i har vi aktörer från andra EU-länder som bedriver stadigvarande verksamhet utan någon som helst kontroll eller uppföljning. Enligt kombidirektivet får åkerier från andra EU-länder fritt konkurrera på den svenska marknaden i de fall då godset lastas från eller till tåg under förutsättning att det sker från och till den närmaste lämpliga omlastningspunkten. Problemet är att denna definition verkar tillämpas helt utifrån de oseriösa åkeriernas vinstintresse och inte med miljömässiga, trafiksäkerhetsmässiga och arbetsrättsliga hänsyn. Detta innebär till exempel att gods kan fraktas från till via tåg, för att sedan köras på lastbil till . På så sätt används direktivet för att dumpa lönerna. I det fackliga arbetet har stött på chaufförer som utnyttjas till den grad att de tvingas leva i månader i sin lastbil på den ort där kombiterminalen finns. Detta är olaglig inrikestrafik. Problemet är dels att kombidirektivet är väldigt otydligt i fråga om vad som är tillåtet, dels att polisen inte har möjlighet att kontrollera om en lastbil kör en tillåten kombitransport eller en så kallad cabotagetransport. Detta leder till att konkurrensen snedvrids av aktörer som utnyttjar och bryter mot , att seriösa företag konkurreras ut och att chaufförers villkor pressas till botten. är kontrollerande myndighet när det gäller utstationerad arbetskraft. Endast en handfull utländska arbetsgivare inom transportsektorn har anmält att man har utstationerad arbetskraft i , vilket bevisar att mörkertalet är stort och mycket omfattande. Fler myndigheter än måste ta krafttag mot detta fenomen som hotar hela den svenska åkerinäringen. För detta krävs bland annat förbättrade möjligheter för samarbete och informationsutbyte mellan myndigheter. finns legala hinder mot att utbyta tillräcklig information mellan myndigheter på grund av nuvarande lagstiftnings begränsningar. borde till exempel kunna lämna över relevant information till och borde också få rätt att göra oannonserade besök hos företag där det finns misstanke om fusk.