ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H40240 · 2016-09-21 00:00:00 — med anledning av prop. 2015/16:193 Företagens rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy Propositionen, som är en direkt följd av ett EU-direktiv, kräver att företag av en viss storlek ska redovisa hållbarhet och mångfaldspolicy. Det är viktigt att inte får sämre förutsättningar än andra länders företag, genom onödiga och alltför långtgående administrativa pålagor. Man kräver att företag ska redovisa ett arbete med mångfald och mål med sitt mångfaldsarbete, utan att klart redovisa vad man menar med mångfald. Lite flummigt nämns i sammanfattningen att det exempelvis kan handla om ålder, kön, utbildning och yrkesbakgrund, dock utan att klart tala om vad som skulle vara ideal eller eftersträvansvärt. ser inga problem med att kön eller ålder redovisas öppet och att statistik samlas in. När man däremot börjar registrera människors bakgrund och dessutom värdera denna bakgrund utifrån att skiftande bakgrunder skulle vara mer värdefullt än vad homogena bakgrunder är, går man över en gräns för vad som är acceptabelt ur en etisk synvinkel. Det är helt orimligt att ett företag ska behöva kartlägga människors bakgrunder och deras yrkesverksamma liv för att redovisa dessa inför myndigheter. Det är också av stor vikt att företag som är verksamma i inte drabbas av fördyrande pålagor som konkurrerande företag i andra länder är befriade ifrån, om det riskerar leda till att företagen i konkurreras ut. Då denna proposition är onödigt långtgående och dessutom oklar i vad den kräver av företagen är det vår uppfattning att ska avslå propositionen.
mot · H402400 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rimligheten och utformningen av fackens lagstadgade möjligheter till stridsåtgärder bör ses över och tillkännager detta för regeringen. Under en stor del av moderna historia har den fackliga rörelsen alltmer kommit att dominera svensk arbetsmarknad. I vissa fall har det medfört positiva saker så som rätten till semester, medbestämmande och större fokus på arbetstagarnas välmående och hälsa. Mycket viktiga saker som vi alla bör värna om. Dessvärre har denna särställning och närmast monopolliknande sits medfört en mycket skadlig inställning till hur man ska företräda sina medlemmar och verka för ett bättre samhälle, som grundtanken ändå en gång varit. Den fackliga rörelsen har med tvivelaktiga svågerutnämningar, slöseri med medlemmarnas pengar och ibland rent ut sagt omoraliska påverkansmetoder gentemot politiken kommit allt mer att arbeta för egen makt och monopol snarare än sina medlemmar och arbetstagarnas trygghet. De lagstadgade verktyg facken har att tillgå för att driva igenom sin agenda gentemot arbetsgivare och företagare är i många fall sådana som ingen annan har i samhället. När facken nu lättvindigt och nära på rutinmässigt utnyttjar denna lagstadgade rätt till stridsåtgärder, ofta mot de arbetstagare man menar sig företrädas vilja och knappt aldrig som den sista utväg det är tänkt att vara, då bör man se över rimligheten i lagstödets utformning. Det kan exempelvis inte anses rimligt att en facklig organisation ska kunna dyka upp på en liten familjeägd arbetsplats, där de anställda inte bara är nöjda med sina villkor utan faktiskt har bättre än de vanliga kollektivavtalen, för att sedan försätta företaget i blockad och mot arbetstagarnas vilja kämpa för en tvångsanslutning. Någonting som utan tvivel skulle ha ansetts vara ett brott mot avtalsfriheten för vilken annan aktör eller individ som helst. Inte heller kan det anses rimligt att övriga fackliga rörelser ska kunna ansluta sig till en enskild arbetsplats eller enskilt fackförbunds pågående strejk i så kallade ”sympatistrejker”. Arbetsvägran är ett avtalsbrott som endast i särskilda fall kan motiveras, och enligt fackrörelsen felaktiga avtal på annan persons arbetsplats är inte ett sådant fall. Kort sagt finns det god anledning att i vart fall se över utformningen av lagstödet för fackliga stridsåtgärder, i syfte att säkerställa även småföretagares rättigheter och möjlighet att verka i landet samt att avtalsfriheten ska upprätthållas som grundregel.
mot · H402402 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att fler ska kunna börja arbeta med bibehållen sjukersättning och tillkännager detta för regeringen. Utgångspunkten för oss moderater när det gäller sjukförsäkringen är att den som är sjuk eller skadad och inte kan arbeta ska ha rätt till ersättning, vård och rehabilitering. Den som har arbetsförmåga ska få stöd och hjälp att komma tillbaka i arbete. Det är viktigt att arbeta med åtgärder som både leder till att fler människor kommer tillbaka till arbetslivet och att socialförsäkringssystemens utgifter minskas. Särskilt viktigt är detta när vi har en vänsterregering som inte kommer med förslag för att få människor tillbaka i arbete. Den som har sjukersättning enligt de regler som gällde har möjlighet att arbeta och ändå ha kvar sin rätt till ersättning. De nya reglerna om sjukersättning och arbete gör det möjligt att arbeta utan att det påverkar rätten till sjukersättning – oavsett sjukersättning. Inkomster upp till ett så kallat fribelopp påverkar inte hur mycket sjukersättning som betalas ut till personen som arbetar. Det är först när inkomsten når över fribeloppet som sjukersättningen minskar. Fribeloppets storlek beror på vilken grad av sjukersättning en person har. Alliansregeringen införde 2008 en möjlighet för personer med sjukersättning att börja arbeta med bibehållen sjukersättning – det är och var en rätt och viktig reform. Men denna reform och möjlighet gäller inte de som fått beslut om sjukpension 2003 eller tidigare. Detta bör ses över för att fler ska kunna få möjlighet att arbeta med bibehållen sjukersättning. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H402403 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga satsningar på entreprenörskap i skolan och tillkännager detta för regeringen. Med den nya vänsterregeringen riskerar företagandet i att stanna av. Få planer finns på att underlätta för företagen, och vi kan se höjda skatter på jobb och företagande som ger ökad belastning på näringslivet. Den hävstång som till exempel alliansregeringens minskade arbetsgivaravgifter utgjorde för företagen har bytts ut mot ett högre skattetryck, och ser man till vänsterregeringens budgetproposition är det så det kommer fortsätta. Vänsterregeringen behöver tänka om gällande företagandet och dessutom satsa på att främja företagsamheten . Undersökningar visar att ett tidigt inträde i företagandet ger värdefull erfarenhet som kan användas för framtida företagssatsningar. Det måste bli en självklar möjlighet för unga att starta sitt eget företag, oavsett om man precis har slutat skolan, är arbetslös eller har en anställning. Men hindren för att bli företagare kan uppfattas som höga – inte minst då den nya regeringens budgetprioriteringar bidrar till ett kallare företagsklimat. ser flertalet på entreprenörskap som startande och utvecklande av nya företag, likaväl som en central faktor för ekonomisk utveckling och skapare av nya arbetstillfällen. Det ska vara lika naturligt att vara företagare som att vara anställd, men den inställningen behöver cementeras redan i skolan. Därför bör regeringen överväga möjligheten att se över hur ett större inslag av entreprenörskap i skolan kan åstadkommas. I yrkespraktik ska man inte bara lära sig yrket utan även få en inblick i företagandets villkor. Dessutom är entreprenörsövningar för unga vuxna ett sätt att egga igång deras professionella självförtroende, och börja tänka i banor som de kanske inte har gjort. Ung Företagsamhet har spelat en viktig roll på landets gymnasieskolor för att få fler unga att testa på att driva företag. Ung Företagsamhet är en politiskt obunden, ideell utbildningsorganisation. har de utbildat gymnasieelever i entreprenörskap genom processutbildningen UF-företagande. arbetar de även på . Sedan starten har ca 330 000 personer drivit UF-företag. Ung Företagsamhet kan visa eleverna vägen till framtidens jobb och företagande. Entreprenörskapet är på frammarsch i och alla gymnasieelever oavsett program bör få möjlighet att driva eget företag på gymnasiet. Det är viktigt att uppmana den nu sittande vänsterregeringen att se kopplingen mellan att främja spänningen med att driva företag för våra unga vuxna, och ett levande och välmående näringsliv. Det är således betydelsefullt att fortsätta stärka verksamheter som engagerar sig i detta, så att alla gymnasieelever som vill ska få möjligheten att driva UF-företag.
mot · H402404 · 2016-09-30 00:00:00 — Fler obligatoriska schemalagda idrottstimmar i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler obligatoriska schemalagda idrottstimmar i skolan och tillkännager detta för regeringen. Ohälsa är en angelägen samhällsutmaning som måste tas på största allvar. Ohälsan och ohälsotalen är inte bara ett växande hot för den enskilde individen, utan även för samhället i stort. Med ökade ohälsotal får vi mindre resurser till vår gemensamma välfärd. Därför är det viktigt att förebygga ohälsan i den mån det är möjligt. Forskningen visar att fysisk aktivitet har stor betydelse för folkhälsan och välbefinnandet. Vuxnas motionsvanor visar tydligt på behovet av att skapa intresse för fysisk aktivitet. Dessutom visar forskningen att återkommande träning ger positiva effekter både rent fysiskt för kroppen, och psykiskt för själen. Några av de positiva effekterna är bättre bentäthet, bättre blodsockerkontroll, bättre hjärthälsa, bättre sömn, starkare motståndskraft mot stress och högre koncentrationsförmåga. Barn har en helt annan livsstil än tidigare, något som på många sätt kan ses som positivt. Men med det följer också olika typer av utmaningar. Allt fler barn åker kollektivt till och från skolan istället för att gå eller cykla. Fritiden ägnas i stor utsträckning åt att sitta framför tv-apparater, datorer eller smartphone, istället för utövandet av någon fysisk aktivitet. Detta innebär mer stillasittande aktiviteter, för en människokropp som i själva verket är konstruerad för kroppsarbete. Ohälsan och ohälsotalen är en stor samhällsfråga och ämnet idrott och hälsa är bara en av många viktiga delar för att lösa den. Mer tid till idrott i skolan avhjälper inte alla hälsoproblem, men det kan förebygga några. gjordes ett tillkännagivande i , att regeringen bör återkomma till med ett förslag om att utöka undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa i . Med ovanstående som bakgrund yrkar jag på att regeringen återkommer om fler obligatoriska schemalagda idrottstimmar i .
mot · H402405 · 2016-09-30 00:00:00 — Höjd status för årsrika personer ställer sig bakom det som anförs i motionen om åldersdiskriminering och tillkännager detta för regeringen. Åldersdiskriminering fortsätter att vara ett problem för det svenska samhället. Detta trots att den numer samlade diskrimineringslagstiftningen redan vid införandet tydliggjorde att ålder utgör en diskrimineringsgrund. Efter lagens tillkomst mottog () många anmälningar som dock alltför ofta lagts ned då de saknade lagskydd i den då gällande diskrimineringslagstiftningen. Huvudorsaken var att i lag reglerad åldersdiskriminering inledningsvis begränsade sig till arbetsliv och utbildning, det vill säga de som är äldre än pensionsålder eller över en ålder för möjligheten att påbörja en utbildning fortsatt kunde diskrimineras hur som helst utan att DO kunde något göra. Alliansregeringen vidtog därför ett förbättrat lagskydd mot åldersdiskriminering i sin proposition 211/2012:159 som antogs . Här utvidgades antalet samhällssektorer som berör åldersdiskriminering till betydligt flera, vilket i grunden har varit väldigt bra. Men verkligheten visar att kontraproduktiv åldersfixering fortfarande 2016 föreligger i vårt samhälle. Det är därför av stort värde att regeringen skyndsamt följer upp diskrimineringslagens tillämpning vad gäller åldersdiskriminering. Skulle det visa sig att så är fallet bör regeringen lika skyndsamt återkomma till med förslag på hur detta förhållande kan åtgärdas. är nämligen ett land med en snabbt åldrande befolkning. Den naturliga konsekvensen av en fortsatt åldersdiskriminering som inte kraftfullt kan beivras medför att vi kan förutse att fler äldre än tidigare inte kommer att kunna vara engagerade i samhällsproduktionen så att välfärden och annan viktig samhällsservice kan tryggas på . I detta perspektiv blir en fortsatt negativ åldersfixering till direkt skada för landets välmående. När denna frågeställning väcktes i en motion under föregående avstyrkte emellertid utskottet densamma. Motivationen för ett avstyrkande var att skärpningen i diskrimineringslagen för att omfatta fler områden mot åldersdiskriminering var både välkommen och behövlig, men att det då var för tidigt att utvärdera effekten av lagskärpningen. Nåväl, nu har det gått lagskärpningen varit i bruk och enligt mig finns inga tydliga tecken på att de många årsrika i vårt land fått en förhöjd status såsom den förmodade effekten av lagen om den vore framgångsrik skulle ha inneburit. Jag anser därför att det är hög tid att regeringen nu i en riktad process väljer att utvärdera om lagändringen till stöd för att bättre motverka åldersdiskriminering i det svenska samhället verkligen har haft avsedd effekt. Utan en sådan riktad analys vet vi inte om även andra åtgärder bör insättas till stöd för en åldrad befolknings rätt att inte bli åsidosatt på otillbörliga grunder. Jag vill att med bifall till denna motion ger regeringen detta tillkänna. Finn (M)
mot · H402406 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det enklare för personer med funktionsnedsättning att få jaga och tillkännager detta för regeringen. Vill man som person med funktionsnedsättning jaga behöver man oftast använda sig av ett motordrivet fordon för att komma ut i terräng. För att få tillåtelse till detta måsta man ansöka om undantag, dispens, från terrängkörningslagen, jaktförordningen och jaktlagen. Är man rullstolsburen behöver man emellertid inte söka undantag från jaktlagen. Ansökan om dispens lämnas till i berört län. Till ansökan ska det medfölja ett läkarintyg. Dispensen man får omfattar olika stora markområden. I en del län gäller dispensen hela länet, medan i andra län gäller dispensen enbart på den egna jaktmarken. Dispensens giltighetstid är oftast maximalt . Det ska även finnas ett markägarmedgivande till att man får åka på marken. Detta kan vara i form av ett muntligt medgivande. För en jaktintresserad person med funktionsnedsättning krävs med andra ord ett omfattande pappersarbete och planering innan eventuell jakt ens kan påbörjas. Dispensen som gäller för ett visst markområde , , innebär för personen med funktionsnedsättning att man enbart kan jaga på det område man sökt för. Får man dispens på sin jaktmark och blir inbjuden till jaktgrannen på jakt måste man därmed söka ny dispens. I praktiken innebär det att jägaren fråntas möjligheten att jaga med sina jaktkamrater utan att genomgå en omfattande och i grunden onödig ansökningsprocess hos . En aktiv jägare med funktionsnedsättning kan ha ett stort antal dispenser som måste medföras. I och med att varje område har en egen dispens innebär det för jägaren en omfattande kontroll om dispenserna snart går ut och om ny ansökan måste göras. Systemet innebär att mycket tid går åt till att göra vad andra redan har gjort tidigare, det vill säga kontrollera behovet av dispensen för en person. Kostnaderna för myndigheterna blir onödigt dyra. Tiden som det tar, 2–, skulle kunna användas till mer prioriterade ärenden. Därmed vore det önskvärt om det går att överväga så att sökt och beviljad dispens gäller för jakt med motordrivet fordon i hela . Vi föreslog detta i en motion under föregående , men den avslogs av utskottet. avslog motionen med en detaljerad redogörelse för gällande regelverk med motivationen att Enligt utskottets mening förefaller de nuvarande reglerna som har redovisats ovan väl avvägda, och utskottet föreslår därför inte någon åtgärd. Vi blev mycket förvånade över detta ställningstagande från utskottet, inte minst sedan vi kunde i en artikel i tidskriften läsa den ansvariga ministern själv uttrycka att situationen är problematisk för jägare med funktionsnedsättning. Mot bakgrund att detta agerande och uttalande av tongivande socialdemokrater i både länsstyrelse och regering, förefaller det oss därför som om ett förslag likt det vi väckt men som då avslogs borde kunna bifallas av utskottet ? Vi yrkar därför på att möjligheten att göra det enklare för personer med funktionsnedsättning att få jaga åtgärdas med en ändrad lagstiftning, och att med bifall av denna motion ger regeringen det tillkänna. Finn (M)
mot · H40241 · 2016-09-21 00:00:00 — med anledning av prop. 2015/16:181 Kollektiv förvaltning av upphovsrätt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheten att begränsa hur många medlemmar ett ombud kan företräda i kollektiva förvaltningsorganisationer och tillkännager detta för regeringen. Ombud i kollektiva förvaltningsorganisationer I propositionen (2015/16:181) föreslås bestämmelser som innebär att medlemmarna fritt ska få välja ombud till sina stämmor. regleras detta genom stadgar. Förslaget innebär en skillnad mot vad som gäller i många organisationer. måste ett ombud själv vara medlem och får högst företräda en (1) annan medlem. Lagförslaget har skapat oro för att det ska påverka den demokratiska processen negativt. Medlemsstaterna har möjlighet att införa begränsningar i rätten att anlita valfritt ombud. Sådana begränsningar får dock enligt direktivet inte hindra medlemmarnas möjlighet att på ett effektivt och lämpligt sätt delta i beslutsfattandet (direktiv /26/EU artikel 8 punkt 10). Propositionen innehåller inga sådana begränsningar. I en nyligen antagen lag, Modernisering av lagen om ekonomiska föreningar, proposition 2015/16:4, ändrades lagen till att ett ombud får företräda högst tre medlemmar, om inte annat har bestämts i stadgarna. I utredningen rättighetsförvaltning, SOU 2015:47, föreslås en motsvarande begränsning. Om det är en osäkerhet i stabiliteten i förvaltningsorganisationen kan medlemmarna välja någon annan organisation i något annat land. I t.ex. öppnar lagstiftningen upp för att kunna göra begränsningar i stadgarna. I har man infört en begränsning om max tio medlemmar per ombud. Denna osäkerhet kan göra att musikskapare och artister väljer att vara medlem i en kollektiv förvaltningsorganisation i något annat land, som har en mer fördelaktig lagstiftning. Mot bakgrund av ovanstående anser vi därför att regeringen bör se över möjligheten att begränsa hur många medlemmar ett ombud kan företräda i kollektiva förvaltningsorganisationer.
mot · H402414 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att tillåta högersväng vid rödljus och tillkännager detta för regeringen. Rondeller har blivit allt vanligare trafiklösningar i . Rondeller får trafiken att flyta jämnare och med mindre både allvarliga olycksrisker och miljöstörningar till följd. Tyvärr går det inte att lösa alla korsningsproblem med rondeller. Framför allt gäller det i korsningar med både gång/cykel- och fordonstrafik. För att få trafiken att flyta bättre är det på vissa håll i världen, exempelvis i flera delstater i , tillåtet att svänga höger mot rött ljus sedan man förvissat sig om att det inte finns några fordon eller gång/cykeltrafikanter i vägen. Ordningen förefaller fungera väl när trafikanterna är vana vid systemet, och en trafik som på detta sätt tillåts flyta bättre med bibehållen säkerhet tillför då ett mervärde för trafikanterna. Ljusreglerade korsningar med gång/cykeltrafik som har samma signal som fordon som ska svänga till höger är nämligen inte heller ideala vid högersväng ur trafiksäkerhetssynpunkt. I de allra flesta fyrvägskorsningar sammanfaller grönt ljus för gång/cykeltrafikanter som ska korsa rakt över korsningen med högersvängande fordon som kommit från samma riktning. Allvarliga situationer kan därför uppstå om inte fordonsföraren som har grön signal är uppmärksam på att även gång/cykeltrafikanten har grönt ljus . Av anledningarna nämnda ovan ansåg jag i ett förslag till under förra att det vore rimligt att vägtrafikkungörelsen ändras så att det blir tillåtet att svänga höger även vid rödljus. Men när utskottet behandlade detta förslag så avslogs det. Även avslogs en likalydande motion bland annat med motiveringen att det i är vanligt förekommande med ett extra trafikljus för högersväng som kunde visa grönt när det är tillåtet att svänga höger vid rödljus i korsningar och att utskottet därför bedömer att den nuvarande ordningen är ändamålsenlig. Jag finner emellertid att vid sidan av alla de goda anledningar för att tillåta högersväng vid rödljus som jag redan framfört, kan man då tillägga dels den stora kostnadsmässiga besparing det skulle innebära att slippa montera alla onödiga extra trafikljus som är så vanligt förekommande utan att påverka trafiksäkerheten, dels den besparing på utsläpp av bilavgaser som det innebär när fordon inte onödigtvis behöver stanna vid en vägkorsning om de ska svänga till höger men det är rött ljus för framfart tvärs över korsningen. Jag vill därför att tillkännager för regeringen som sin mening att överväga möjligheten att få svänga till höger vid rödljus i . Finn (M)
mot · H402416 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att främja egenproducerad energi och tillkännager detta för regeringen. Det ska vara lätt att göra rätt – egenproducerad energi Närmare hälften av all energi som används i kommer från förnybara energikällor. Det handlar framför allt om bioenergi och vattenkraft, men även vindkraften ökar snabbt. användning av förnybar energi är i särklass högst i jämförelse med övriga länder inom EU. Det finns både för- och nackdelar med att använda sig av egenproducerad energi. Fördelarna ligger såklart i att man tar vara på naturens resurser som sol och vind istället för att belasta naturen och därmed påverka miljön negativt. Nackdelen är att man ibland får vara beredd att lägga ut en del pengar för att investera i egenproducerad energi. har kommit långt men mer finns att göra särskilt när det gäller egenproducerad energi.