ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H402226 · 2016-09-29 00:00:00 — Förlängda öppettider på Systembolaget ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheterna att ha som ett försöksområde för förlängda lördagsöppettider på Systembolaget och tillkännager detta för regeringen. Systembolaget har monopol på detaljhandel av alkoholdrycker . Detta innebär att all alkohol som säljs för privatbruk utanför restauranger och ställen med utskänkningstillstånd i säljs av Systembolaget. Med Systembolagets nuvarande ställning skulle det dock vara intressant att genomföra ett testprojekt med förlängda öppettider av Systembolaget. –infördes lördagsöppet på Systembolaget i hela landet. Öppettiderna varierar i landet, men Systembolagets affärer stänger i hela landet. Det skulle därför vara dags att ta nästa steg och undersöka möjligheterna för att både förlänga öppettiderna på Systembolaget till på Systembolaget och ha som ett försöksområde.
mot · H402227 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av resultatet av satsningen på trygghetsboenden och tillkännager detta för regeringen. gjorde alliansregeringen en satsning för att stödja byggandet av så kallade trygghetsbostäder för äldre. Syftet var att öka kommunernas möjligheter att möta behovet av bostäder till det växande antal äldre men också för att skapa förutsättningar för en mer dynamisk bostadsmarknad. Äldreboendedelegationen föreslog ett sådant upplägg för att stimulera byggandet av trygghetsboenden, som är ett slags mellanting för de pensionärer som ges möjlighet till en gemenskap och/eller känner otrygghet att bo kvar hemma men som inte är i behov av vård och omsorg för att få bistånd i form av plats i särskilt boende. I utredningen att bo kvar i, 2015:85, framgår att på svaga bostadsmarknader försvårar låga fastighetsvärden nyproduktion men även inom tillväxtregioner finns det inte sällan orter eller områden där det är stora svårigheter att få lån till att bygga bostäder. –2012 fick kommuner och privata fastighetsföretag, som ville bygga trygghetsbostäder, söka pengar från ett investeringsstöd. Det vore nu intressant att se vilket resultat satsningen fick. Exempelvis fick fyra projekt beviljade med ett stödbelopp på strax . Behovet är stort av tillgängliga bostäder och många trygghetsboenden har köer.
mot · H402228 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av handläggningstiderna hos och tillkännager detta för regeringen. I slutbetänkandet av 2015:41 framgår att handläggningstiderna hos är mycket långa. Att så är fallet när just innovationer, nya idéer och lösningar är grundläggande för vår tillväxt och utveckling är mycket olyckligt. Det kan dessutom vara förödande för innovatörer och företagare, när vi lever i en globaliserad värld med allt snabbare utveckling, som på grund av denna saktfärdighet riskerar att bli omsprungna. Det är därför fundamentalt att är ett land där forskare och uppfinnare får möjlighet att verka och har de förutsättningar som behövs för att utveckla och satsa på sina idéer. Den statliga myndigheten stödjer innovation och nytänkande ekonomiskt och främjar att företagen satsar på just det. betalade ut fördelade på 2 627 projekt. En viktig aspekt gällande innovationer och nya lösningar är patent. Ansökningar om patent hanteras av . Enligt PRV:s information till patentsökare framgår att besked om ansökan beviljas eller ej ska lämnas . En så lång handläggningstid utgör ett hinder för att många innovationer ska bli verklighet och gör att hamnar på efterkälken i förhållande till andra länder. Utskottet har under föregående /16 behandlat en likalydande motion. Utskottet valde dock att yrka avslag med följande motivation: När det vidare gäller frågan om PRV:s handläggningstider för patent är dessa enligt myndigheten internationellt konkurrenskraftiga. Det finns därför enligt utskottet inget behov av ett uttalande från om en översyn av handläggningstiderna hos myndigheten. Jag anser inte att detta avslagsyrkande från utskottet är väl motiverat. En svensk myndighet som har en handläggningstid borde rimligen kunna bli bättre på sin verksamhet. Skulle denna myndighet bli bättre på handläggning skulle handläggningstiderna dessutom bli ännu mera konkurrenskraftiga. Jag yrkar därför på nytt bifall till en översyn av handläggningstiderna hos .
mot · H402230 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en handlingsplan för hur vi kan säkra att utbildar fler hantverkare och hur vi får fram fler hantverksutbildningar, och detta tillkännager för regeringen. avläggs 60 000 gesällbrev i och 160 000 i . Men i har vi inte alls den traditionen och omfattningen av utfärda gesällbrev. Vi vet också att hantverksbranscher står inför ett omfattande generationsskifte. Medelåldern bland de yrkesverksamma hantverkarna är hög och pensionsavgångarna kommer att medföra stora behov av nyutbildad arbetskraft. Detta riskerar inte bara att vissa yrken helt dör ut, det riskerar också statusen inom hantverkskunnandet. Genom att vi satsade mycket på lärlingsutbildningar så motverkas detta delvis, men inte fullt tillräckligt. Detta sker parallellt med att många som kommer hit från andra länder har unika kunskaper inom just hantverk, men där vi har mycket kvar att önska när det gäller validering av yrkeskunskaper från andra länder. Det är både angeläget och viktigt att vi som land arbetar för att förbättra förutsättningarna för hantverket och hantverksföretagandet och dess bevarande. Därför bör vi skyndsamt verka för hantverkskunnandets status och bevarande.
mot · H402231 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att aktivt arbeta för att underlätta för båtägare att följa den nya toatömningslagen och tillkännager detta för regeringen. trädde den nya toatömningslagen i kraft. Den innebär att det numera är förbjudet att släppa ut toalettavfall i sjön från sin fritidsbåt. Att minska utsläppen av toalettavfall i våra sjöar och vattendrag är troligen de flesta positivt inställda till. Minskade utsläpp av toalettavfall bidrar bland annat till att minska övergödningen av våra sjöar. För att lagen inte ska bli tandlös och tömningen rent praktiskt ska fungera är det dock viktigt att infrastrukturen med tömningsanläggningar etableras på ett tillräckligt sätt. Det har uttryckts frustration från båtägare och intresseorganisationer över att systemet är långt ifrån tillräckligt utbyggt. Regeringen har ett ansvar för att underlätta för människor att göra rätt när nya lagar och regler införs.
mot · H402232 · 2016-09-29 00:00:00 — Exportstöd till svensk småbåtsindustri ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheten att införa ett exportstöd liknande det i andra länder för att få igång exporten hos svensk småbåtsindustri och tillkännager detta för regeringen. har en lång tradition av båtbyggande. har många små och medelstora företag som bygger mindre fritidsbåtar. Den internationella konkurrensen har ökat och den svenska exporten har minskat. När exporten av småbåtar minskar så försvinner det jobb i mindre städer och glesbygd där de flesta av de här företagen finns. Konkurrentländer som t.ex. hjälper sina småbåtstillverkare ut på mässor med ekonomiskt stöd för att marknadsföra finsk småbåtsindustri. De stora konkurrentländerna har samtliga olika former av ekonomiskt stöd till sina småbåtstillverkare för att kunna marknadsföra sig ute på mässor där kontakter med återförsäljare i andra länder knyts. Ska kunna få igång exporten av småbåtar igen behöver vi stödja vår småbåtsindustri för att kunna ta oss ut och konkurrera på lika villkor.
mot · H402233 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att ska få ett nationellt skogsmuseum i och tillkännager detta för regeringen. är ett land där skogsindustrin historiskt såväl som spelar en viktig roll. Skogen berikar oss med en av våra viktigare basvaror – trä. Skogsindustrin är en viktig ekonomisk motor för stora delar av vårt land, i synnerhet i områden belägna utanför våra större städer. Näringen bidrar med arbetstillfällen och stärker som exportland. Skogsindustrin spelar alltjämt en stor och viktig roll i den svenska ekonomin som helhet. Sammantaget är vårt land världens tredje största exportör av papper, massa och sågade trävaror. Skogsbruket i har genomgått en mäktig utveckling. Från att använda sig av yxa och såg har vi kraftfulla maskiner som kan utföra samma arbete mångdubbelt effektivt. En av konsekvenserna av detta är att arbetsförhållandena för anställda inom till exempel skogsavverkningsindustrin förbättrats avsevärt. Grunden för att kunna ta till sig den utveckling som skogsindustrin gått igenom och dess betydelse för är att den finns dokumenterad och presenterad för allmänheten. är tillsammans med det enda nordiska land som saknar ett nationellt skogsmuseum. Detta trots att har nästan 50 gånger så mycket produktiv skogsmark som till exempel . Gemensamt för de skogsmuseum som etablerats i , och är att de erhåller ett ekonomiskt stöd från staten för att kunna bedriva sin verksamhet. i har goda förutsättningar att kunna fungera som basen för ett framtida nationellt skogsmuseum. i är ett regionalt museum men har i praktiken axlat rollen som ett rikstäckande museum, dock utan att erhålla något statligt ekonomiskt stöd. Museet innehar ett brett nätverk inom skogsnäringen vilket gör de väl anpassade till att ansvara, utforma och driva ett nationellt skogsmuseum. En annan aspekt som bör tas i beaktning är att utbildningar kopplade till skogsbruket blir allt mindre attraktiva. En statlig satsning på ett nationellt skogsmuseum skulle kunna bidra till att vända denna trend och stärka intresset för skogsnäringen. Staten bör ta initiativet, styrka intresset och konkret bidra till ett museum av detta slag. Görs detta är förutsättningarna troligen goda att andra berörda aktörer kan bidra. Ett nationellt skogsmuseum skulle på ett pedagogiskt sätt kunna bidra till ökad kunskap och kännedom om de värden skogen bidrar med. har ett behov av ett nationellt skogsmuseum.
mot · H402234 · 2016-09-29 00:00:00 — Villkor för turism i ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att främja turismen i och tillkännager detta för regeringen. har den svenska besöksnäringen varit en av de branscher på den svenska arbetsmarknaden som har vuxit snabbast. Turismen i är på stark framväxt inte bara från våra grannländer utan från övriga och från nya marknader som och . Inte minst i landets glesare delar spelar turismen en allt större roll för den lokala ekonomin och utvecklingen. Detta illustreras av att den totala turismkonsumtionen har ökat med och uppgick den till hela . För att fortsatt skall vara ett framgångsrikt turistland krävs att man från statens sida också väljer att marknadsföra just som ett sådant. När regeringen pratar om exportfrämjande åtgärder glöms turismen lätt bort trots att den inbringar stora intäkter för såväl staten som de många privatpersoner som är företagare eller anställda inom branschen. Lika viktigt som en aktiv marknadsföring är det generella företagsklimatet i landet. Företagare inom turism är inte sällan unga när de startar sitt företag. Därför är det särskilt viktigt för dessa att arbetet med att fortsätta förenkla regelverket kring att starta och driva småföretag inte avtar utan intensifieras. är det många svenskar som utbildar sig inom turism och lockas av tanken att prova på att starta företag. Det är en utveckling som bör uppmuntras från statens sida.
mot · H402235 · 2016-09-29 00:00:00 — Dövtolk vid högre studier ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjlighet till dövtolk vid högre studier och tillkännager detta för regeringen. I finns ungefär 10 000 teckenspråkiga döva personer. Utöver dessa tillkommer ytterligare 30 000 personer med så allvarlig hörselnedsättning att de behöver ha tolkhjälp. Många av dessa studerar eller vill studera vid landets universitet och högskolor. Trots detta råder det en stor brist på tillgängliga dövtolkar som kan vara dem behjälpliga vid föreläsningar och seminarier. Det ställs krav på likabehandling och ickediskriminering i nästan samtliga övriga områden men det verkar fungera särskilt dåligt just inom högskolevärlden som borde ligga i framkant på detta område. Därför bör regeringen se över vad som skulle kunna göras för att öka mängden tillgängliga dövtolkar och också arbeta för att deras assistans till de döva och de med hörselnedsättning fungerar i praktiken, också vid landets universitet och högskolor.
mot · H402236 · 2016-09-29 00:00:00 — Fribelopp vid högre studier ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att se över fribeloppet för att kunna beviljas studiemedel och tillkännager detta för regeringen. höjdes fribeloppet för studenter med . Alliansregeringens förslag innebar att fribeloppet höjdes till per kalenderår för en heltidsstudent. Detta är en mycket bra reform, men ändå bara ett steg på vägen mot ett totalt avskaffande av fribeloppet som avser lånedelen i studiemedlet. Det finns flera anledningar till att det är angeläget att arbeta för att helt avskaffa fribeloppet. Det skulle vara en del av arbetslinjen, när man gör det tydligt för landets studenter att det verkligen lönar sig att arbeta. En ordning där många studenter väljer bort att arbeta en extra timme är direkt skadlig för viljan att arbeta och tjäna pengar. Framförallt när det gäller lånedelen i studiemedlet finns det egentligen inte någon anledning alls att denna skall minskas för att den enskilde studenten tjänar pengar. Med dagens reformerade studiemedelssystem skall dessa lån betalas tillbaka under låntagarens yrkesverksamma liv och därför bör det vara upp till var och en att välja om man vill låna dessa pengar eller inte. Möjligheten att få arbeta under sin studietid är för de flesta studenter både nyttigt och meriterande när man senare skall börja sin reguljära yrkesbana. Därför bör sådana extraarbeten uppmuntras och inte förhindras av onödiga regler och begränsningar. Regeringen bör därför se över fribeloppet.
mot · H402237 · 2016-09-29 00:00:00 — Ekonomiska frizoner i glesbygden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ekonomiska frizoner i glesbygdsområden och tillkännager detta för regeringen. har förslag om att införa särskilda ekonomiska frizoner i områden som präglas av olika former av utanförskap diskuterats. Stora delar av landets glesbygdsområden, i synnerhet de som är belägna i inland, skulle gynnas av ett sådant system. I dessa typer av områden finns det ofta flera problem som samverkar. Minskad lönsamhet för jordbruket, avfolkning, minskad samhällsservice och bristande kommunikationer är några anledningar till att dessa områden ekonomiskt har hamnat på efterkälken. finns det även positiva möjligheter som förtjänar att uppmuntras. Inte sällan är det småföretagande inom turism och annan besöksnäring som kan vända den ekonomiska utvecklingen till något positivt. För att främja detta skulle regeringen kunna se över möjligheten till att inrätta ekonomiska frizoner i dessa områden för att underlätta anställningar genom exempelvis reducerade arbetsgivaravgifter för nystartade företag. I andra europeiska länder har man inrättat just sådana frizoner i områden som ekonomiskt har halkat efter landet i stort. Det viktigaste måste vara att minska bidragsberoendet och öka självförsörjningen även i dessa delar av landet.
mot · H402238 · 2016-09-29 00:00:00 — Nationell strategi mot nätmobbning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell strategi för att motverka nätmobbning av unga och tillkännager detta för regeringen. Mobbning sker bl.a. i skolan och också på internet. Det är nog svårt att upptäcka mobbning i skolan trots att det finns många vuxna i barnens närhet. De flesta unga är uppkopplade både på skolan och hemma med sina telefoner och datorer. Det gör att många som utsätts för mobbning aldrig slipper undan sina plågoandar. Dessutom har formen för mobbningen ändrat karaktär och mycket av det som publiceras på internet finns också kvar . Självklart är det i första hand föräldrars ansvar att lära sina barn vad som är rätt eller fel. I det ingår också att lära sina barn hur man tänker och agerar på internet. Men det finns ändock skäl att ta fram en nationell strategi för att motverka nätmobbning av unga.
mot · H402239 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta vinsterna av uranbrytning till stor del komma staten till godo i form av en statlig uranfond och tillkännager detta för regeringen. är det land i som bedöms ha de största tillgångarna på uran. Det här gör uranprospektering och uranbrytning i intressant för både nationella och internationella företag. Uran förekommer både i urberg och i sedimentära bergarter, främst i alunskiffer. Uranhaltiga mineraliseringar har påträffats på många ställen i , bland annat i , , , och . bryts inte uran i men i takt med att världens efterfrågan på uran växer har många utländska företag fattat ett intresse för den svenska berggrunden, och prospektering och provborrningar sker nu på många håll i landet. För att få bryta uran krävs tillstånd enligt minerallagen, och lagen om kärnteknisk verksamhet. Det krävs tre separata tillstånd enligt tre separata lagar för att få bryta uran. Uranbrytning föregås av en sträng miljöprövning och kommunen där brytning planeras har också, enligt , vetorätt i frågan. Det är regeringen som noggrant kommer att pröva en eventuell ansökan om att få bryta uran, under förutsättning att kommunfullmäktige i den kommun där brytning ska ske har tillstyrkt detta. Det finns ingen anledning att ändra i denna lagstiftning. Uranbrytning är ett riksintresse då det finns enorma ekonomiska intressen för staten. Detta tillsammans med att staten står för de långvariga miljökonsekvenserna som en uranbrytning ger gör att staten bör ges vinsterna av uranbrytningen. Detta hindrar inte att privata bolag kan stå för själva driften. Regeringen bör undersöka möjligheten för att de huvudsakliga vinsterna av uranbrytning kommer staten till del i form av en statlig uranfond.
mot · H40224 · 2016-09-16 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att införa bullerservitut vid nybyggnation och tillkännager detta för regeringen. finns det ett flertal markägare som inte tillåts bygga fler hus på sina fastigheter eftersom de ligger i närheten av flygplatser, järnväg, skjutfält m.m. Dessa markägare har levt med ”bullret” och för dem är det en del av deras vardag som inte stör dem. Trots att markägarna själva säger att det förekommande bullret inte stör dem så får de inget bygglov. Detta blir ett stort hinder då t.ex. generationsskifte blir aktuellt inom jordbruket. Ofta så vill den äldre generationen bo kvar på gården som den yngre generationen flyttar in men detta är omöjligt då det inte ges bygglov i dessa områden. I förlängningen så urholkar detta vårt behov av en levande landsbygd och möjligheter att bedriva jordbruk. En översyn av lagstiftningen bör göras så att det finns möjlighet att införa bullerservitut i förekommande fall.
mot · H402240 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker och tillkännager detta för regeringen. Produktion av öl, vin och cider ökar i och ofta är producenterna lokala turistattraktioner som skapar mervärde för andra närliggande näringar. Branschen hämmas dock av restriktiva alkoholpolitik då producenterna inte tillåts sälja sina produkter direkt till kunderna utan är hänvisade till Systembolaget. Dessutom missgynnas småskaliga producenter av Systembolagets inköpspolicy. Motståndarna till gårdsförsäljning menar att denna skulle äventyra Systembolagets monopol på grund av EU:s lagstiftning. Dock visar exempelvis att det går att kombinera ett alkoholmonopol med gårdsförsäljning och det som är möjligt i är självfallet möjligt även i . Ska den svenska landsbygden fortsätta att leva måste nya näringar tillåtas att växa. Produktion av öl, vin och cider är en av dessa nya näringar som skapar sysselsättning utanför storstäderna. Det bör uppmuntras genom att gårdsförsäljning av alkohol tillåts i .
mot · H402241 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa informationsplikten för hivpositiva och tillkännager detta för regeringen. Informationsplikten tillkom 1995 som ett verktyg för att bromsa spridningen av HIV. är relativt intuitiv, den hiv-positiva har en skyldighet att informera sina sexuella partners om sin sjukdom. På så sätt skulle risken för spridning minskas. vet vi att lagen inte fyller den funktionen utan istället bidrar till stigmatisering av hiv-positiva. Lagen är därmed redundant och i värsta fall också kontraproduktiv och bör avskaffas. Sedan lagen infördes har mycket förändrats, inte minst på det medicinska området. En hiv-positiv person som tar bromsmediciner regelbundet utgör en väldigt låg smittorisk även vid oskyddat sex. Detta är något som domstolarna redan tagit fasta på, då de friade en hiv-positiv man från framkallande av fara för annan efter att ha haft oskyddat sex med fyra kvinnor. Vid sex med kondom är smittorisken närmast obefintlig. Trots detta har alla hiv-positiva fortfarande ett ansvar att informera sina sexpartner om sin sjukdom, något som upplevs som stigmatiserande, inte minst då kunskapen kring hiv och dess smittsamhet är låg bland befolkningen i allmänhet. Risken att bli smittad av hiv kommer istället från personer som inte själva vet om att de har sjukdomen och som därmed inte tar bromsmediciner. Dessa omfattas av naturliga skäl inte av informationsplikten. Därmed skapas ett incitament att inte testa sig för hiv för att komma undan informationsplikt. Detta är självklart kontraproduktivt mot lagens syfte. Genom att ta bort informationsplikten för hiv-positiva förbättrar vi för en utsatt grupp i samhället och kan fokusera på metoder för hiv-prevention som har en mätbar effekt snarare än att förlita oss på ineffektiva och stigmatiserande verktyg som hör hemma i det förgångna.
mot · H402242 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag till förbud mot mikroplast i vissa produkter och tillkännager detta för regeringen. Mikroplast i haven ackumulerande problem Mikroplast är små plastpartiklar, mindre än i diameter. Mikroplast utgör den största andelen av allt plastskräp i världshaven. Plast bryts ned väldigt långsamt, som tillförseln ökar kraftigt. Det leder till att mängden plast i våra hav ökar. Forskningen visar att mikroplast orsakar stor skada på den miljön. Enda lösningen på problemet är att minska tillförseln av mikroplaster, och ett sätt att göra det är att förbjuda användningen i produkter där mikroplasterna enkelt kan ersättas, i enlighet med substitutionsprincipen. Uppemot mikroplast beräknas hamna i från produkter som duschgel, kroppsskrubb och ansiktsrengöring, produkter där mikroplaster enkelt kan ersättas. Det finns exempel på företag som tar ansvar och ersätter mikroplasten med exempelvis kiseldioxid. Men industrins utfasning är allt för långsam. Ett svenskt förbud mot mikroplaster skulle tvinga företag som vill sälja produkterna i landet att ställa om produktionen. Men det skulle också skynda på omställningen i andra länder och öppna upp förutsättningarna för ett heltäckande förbud i hela EU, en fråga som redan finns på bord. Mot bakgrund av detta föreslås besluta att ge regeringen till känna att återkomma med förslag till förbud mot användning av mikroplaster i vissa produkter.