mot · H402865 · 2016-10-03 00:00:00 — Trygghet i hela landet Trygghet är kärnan i många människors livsdröm. Den är för många en grundförutsättning för att finna glädje i jobb, familj, utbildning och fritid. Trygghet är viktig för såväl kvinnor som män, unga som gamla. Den ska värnas i hela landet oavsett om du bor på landsbygden, i storstaden eller i något av våra utanförskapsområden. Att garantera tryggheten för den enskilda människan är en av statens viktigaste uppgifter. Trygghet handlar till stor del om att veta att om man behöver polisen så finns den där. Om man utsätts för ett brott finns rättssystemet som stöd och för att lagföra gärningspersonen. Att det finns tydliga lagar och rättssäkerheten gör att vi inte döms för brott som vi inte har begått. Och, kanske allra mest, att man slipper vara orolig för att utsättas för ett brott. De allra flesta har inte någon kontakt med rättsväsendet fram till det tillfälle då det verkligen behövs, till exempel då man har utsatts för ett våldsbrott, ett inbrott eller förlorat pengar till bedragare på internet. I det läget är det viktigt att man känner att polisen och rättsväsendet står till hands med de medel som finns för att stötta, hjälpa och om möjligt få någon fälld för det brott som har begåtts. Hela rättskedjan är viktig. I en fungerande rättsstat måste förtroendet för rättsväsendet vara starkt. Om människor upplever att de brott de anmäler inte utreds eller om ingen åtalas, trots att det upplevs vara förhållandevis enkelt att bevisa vem som har begått brottet, riskerar detta förtroende att minska. Det riskerar också att få till följd att människor låter bli att anmäla brott. Då polis och åklagare avstår från att utreda brott för att brottet inte påverkar straffet för den misstänkte eller då det gäller brott där samhällsintresset av att bestraffa brottet är ovanligt lågt frigörs utredningsresurser som kan användas till annat. Det är ofta i sin ordning. Men för att inte förtroendet för rättsväsendet ska minska är det ändå viktigt att de inblandade i processen får bättre och snabbare information kring vad som ligger bakom ett eventuellt beslut att inte utreda ett anmält brott. För att öka förtroendet för rättsväsendet är det därtill viktigt att polisen visar ett större intresse även för brott som de ofta anser vara mindre allvarliga, som exempelvis stölder. Det är dessa brott som påverkar oss i vår vardag och som ofta utgör en orsak till att vi har anledning att ta kontakt med polisen. Förebyggande arbete för att förhindra attacker på blåljuspersonal 2 000 nya poliser Lokalt polisarbete och områdespoliser Ökade påslag till utredningsverksamhet Ny brottsrubricering för förhindrande av utryckning Ny brottsrubricering för våld mot blåljuspersonal och sjukvårdspersonal Samtycke och oaktsamhet rörande våldtäkt Trygghetssatsning för att stoppa sexuella ofredanden Unga utsatta för sexualbrott Nämndemäns kunskap kring sexualbrott Tillträdesförbud för människor som begår övergrepp på badhus och andra anläggningar Försvårande omständighet med hedersmotiv Utbildningssatsningar för att motverka brottslighet i hederns namn Förebyggande åtgärder mot hedersvåld Vittna från annan ort Prioritera utredningar av brott mot och av unga och tillkännage detta för regeringen Förebyggande arbete med fokus på unga lagöverträdare Skarpare straff för unga 30 dagars reflektionsperiod för vila och återhämtning för offer för människohandel Effektivisera det internationella polisiära samarbetet vid utredningar som rör människohandel och tillkännage detta för regeringen Effektivare lagstiftning för att bekämpa människohandel Modernisera lagstiftningen mot uppvigling Kriminalisera samröre med terrororganisation Kriminalisera stödjande av terror Förebyggande arbete mot radikalisering och terrorism Kommunernas ansvar för förebyggande arbete mot terrorism Offentliga medel inte ska gå till organisationer som sprider våldsbejakande och antidemokratiska budskap Förändra regelverket för sociala insatsgrupper för att kunna bryta sekretessen när det gäller radikalisering. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förebyggande arbete för att förhindra attacker på blåljuspersonal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell polisreserv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett utökat antal poliser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om lokalt polisarbete och områdespoliser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade påslag till utredningsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om information till brottsoffer om hanteringen av anmälda brott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny brottsrubricering för förhindrande av utryckning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny brottsrubricering för våld mot blåljuspersonal och sjukvårdspersonal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om våld mot tjänsteman och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om brottsförebyggande arbete och trygghet i närområdet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa samtyckeslagstiftning och oaktsamhetsrekvisit för våldtäkt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsningar för att stoppa sexuella ofredanden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hjälp till och vård av barn och unga som utsatts för sexualbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om större kunskaper för nämndemän rörande sexualbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillträdesförbud för människor som begår övergrepp på badhus och andra anläggningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hedersmotiv ska utgöra en försvårande omständighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en hederskommission och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utbildningssatsningar för att motverka brottslighet i hederns namn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förebyggande åtgärder mot hedersvåld och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hedersproblematik med fokus på hbtq-personers situation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nytt barnmisshandelsbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nytt barnfridskränkningsbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skadestånd till brottsoffer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bredda rekryteringen av nämndemän och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett inrättande av en e-domstol för enklare civilrättsliga tvister och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge större möjlighet att vittna från annan ort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att brottsoffer ska ges större möjlighet att byta målsägandebiträde och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera utredningar av brott mot och av unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förebyggande projekt som tar sikte på unga lagöverträdare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ungdomstjänst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skarpare straff för unga brottslingar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till kommuner i kampen mot grov organiserad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om målvaktsproblematiken inom den ekonomiska brottsligheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa bedrägerier och id-kapningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om myndigheters underrättelseskyldighet vid misstanke om felaktig utbetalning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ändring av bidragsbrottslagen för att inkludera bedrägerier som begås av företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska följa krav på 30 dagars reflektionsperiod för vila och återhämtning för offer för människohandel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effektivisera det internationella polisiära samarbetet vid utredningar som rör människohandel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en effektivare lagstiftning för att bekämpa människohandel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka polisens samverkan med andra myndigheter när det gäller miljöbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett register för företagsbot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera lagstiftningen mot uppvigling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera samröre med terrororganisation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera stödjande av terror och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förebyggande arbete mot radikalisering och terrorism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra kommunernas ansvar för förebyggande arbete mot terrorism och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentliga medel inte ska gå till organisationer som sprider våldsbejakande och antidemokratiska budskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra regelverket för sociala insatsgrupper för att kunna bryta sekretessen när det gäller radikalisering och tillkännager detta för regeringen. Förebyggande arbete för att förhindra attacker på blåljuspersonal Stenkastning mot polisen. Hindrande av brandbilar som kämpar för att ta sig fram till brinnande hus och bilar. I finns det utsatta områden där de boende inte längre känner sig trygga och där blåljuspersonal inte har möjlighet att göra sitt jobb. Det innebär inte bara en otrygghet för de boende i området när de går ut om kvällarna. Det innebär även att de inte har samma möjlighet till räddning om de blir akut sjuka, om det börjar brinna eller om de blir utsatta för något brott. Det är viktigt att polisen är ute i de drabbade områdena och bygger kontakt med de boende och i syfte att förebygga attacker mot brandkårs- och ambulanspersonal bör mer göras för att unga människor i området ska få möjlighet att ta del av det arbete som sker inom dessa verksamheter. Med en förändrad omvärld och en polisorganisation som har svårt att klara de extra arbetsuppgifter som ökade flyktingströmmar och terrordåd på nära håll innebär, har det blivit tydligt att en beredskapspolis som kan bistå polisen vid till exempel terrordåd eller naturkatastrofer behövs. Det skulle ge polisen större möjligheter att sköta sina kärnuppgifter, att skydda medborgarna och lösa brott. 2 000 nya poliser Oavsett var man bor i ska alla människor kunna känna trygghet här. Polisen har en central roll i en fungerande rättsstat för att beivra, begränsa och lösa brottslighet. För att människor ska kunna känna trygghet. Politikens roll är i första hand att ange inriktning och säkra resurser till verksamheten. En risk med den nya polisorganisation som har beslutat om är att poliskåren centraliseras, när det som behövs och det som var syftet är motsatsen: en polis med en starkare lokal närvaro. har en poliskår med engagerade människor där många trivs med sitt jobb, men en del poliser går på knäna och pratar om att överge sitt yrke. Polisen behöver mer resurser och fler kollegor för att klara av sitt uppdrag. vill därför satsa på utbildnings- och lönekostnader för att anställa ytterligare 2 000 poliser. Lokalt polisarbete och områdespoliser Det är viktigt för människors känsla av trygghet att polisen känns närvarande i alla delar av landet. Efter polisens stora omorganisation har beslut tagits om att man ska arbeta med områdespoliser och kommunpolis vilka kommer att vara starkt lokalt knutna. Det är bra. Folk ska veta vem ”deras” polis är, vilka poliser som arbetar i det område där man bor. Med kontinuitet och erfarna poliser som stannar på samma tjänst är det lättare att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete utifrån det som behövs lokalt. Men kontinuiteten inom polisens lokala verksamheter har brister. Många poliser byter tjänst och tjänstgöringsområde ofta och hinner inte bygga upp en långvarig relation till de som bor i området. Det vill ändra på. Genom att skapa en arbetssituation genom olika utvecklingsmöjligheter, möjligheter att styra över sin egen tillvaro eller liknande kan poliser känna sig mer benägna att ta på sig ett långsiktigt åtagande. Polisen måste visa ett större intresse även för brott som de anser vara mindre allvarliga. I synnerhet i områden dit det tar för polisen att komma finns en fara att invånarna känner sig förbisedda. För brottsoffret är brottet alltid allvarligt och att bli sedd och hörd av polisen när man blivit utsatt för ett brott är mycket viktigt för medborgarnas förtroende för rättsväsendet. Det är också viktigt att civilsamhället och enskilda medborgare engageras i kontakten med polisen. Ökade påslag till utredningsverksamhet De brott som det är vanligast att människor utsätts för i vardagen är ofta de som riskerar att skapa en känsla av otrygghet. En stor del av dessa brott utreds av olika anledningar inte . Till exempel av inbrotten upp, och händelser där det visar sig att polisen har avskrivit fall där det finns tydlig bevisning till exempel i form av bilder eller filmer från brottstillfället lyfts med jämna mellanrum. vill öka satsningarna på polisen för att den, bland annat, ska prioritera vardagsbrottsligheten, till exempel den växande brottsligheten på internet, inbrott och stölder på landsbygden. Det är viktigt att människor har förtroende för polisen och de rättsvårdande myndigheterna. Det händer ofta att brottsoffer får höra att polis och åklagare avstår från att utreda brott. Då detta sker för att brottet inte påverkar straffet för den misstänkte eller då det gäller brott där samhällsintresset av att bestraffa brottet är ovanligt lågt frigörs utredningsresurser som kan användas till annat vilket är i sin ordning. Men för att inte förtroendet för rättsväsendet ska minska är det väldigt viktigt att de inblandade i processen får veta varför, om det visar sig att deras fall inte utreds eller om det läggs ner och att polisen i större utsträckning informerar de drabbade. Ny brottsrubricering för förhindrande av utryckning Man ska kunna känna trygghet oavsett var i landet man bor, oavsett om det är i , eller . Den otrygga miljö som just nu finns i många förorter runt om i landet måste förändras och situationen med utryckningsfordon som attackeras eller hindras från att komma fram stoppas. Hindrande av utryckning är reglerat i trafikförordningen och innebär att om man till exempel blockerar ett utryckningsfordon med sin bil kan man få böter för det, men när det gäller andra sätt att stoppa en utryckning är rättsläget mer oklart. Ambulans- och brandkårsanställda vittnar om att det ofta är osäkert vilken brottsrubricering, om ens någon, man kan använda. vill därför införa en ny brottsrubricering som tar sikte på förhindrande av utryckning som träffar de situationer där lagen nu är otydlig. Ny brottsrubricering för våld mot blåljuspersonal och sjukvårdspersonal Ambulans-, räddningstjänst- och sjukvårdspersonal går oftast inte in under tjänstemannabegreppet i . Istället bedöms misshandel och hot som dessa utsätts för enligt 3 kapitlets brott mot liv och hälsa och 4 kapitlets brott mot frihet och frid. Blåljus- och sjukvårdspersonal ska kunna jobba utan rädsla för misshandel eller hot. föreslår en ny brottsrubricering när det gäller våld och hot mot blåljuspersonal. Straffen för våld mot tjänsteman återspeglar inte allvaret i brottsligheten. Den som hindrar polis och annan blåljuspersonal från att fullfölja sina viktiga uppgifter skadar hela samhället och bör straffas därefter. behandlas hot mot tjänsteman och våld mot tjänsteman i samma straffstadgande. Straffet för våld mot tjänsteman blir ofta cirka en månads fängelse. ersätts fängelsestraffet av samhällstjänst. Våld mot en polis är ett allvarligare brott än ett muntligt hot. För att fånga upp allvaret i den här brottsligheten bör våld mot tjänsteman vara ett eget brott där straffet ska vara minst sex månaders fängelse. Det brottsförebyggande arbetet är en del av en närodlad rättspolitik som ska skydda människor från att bli offer för brott. Det skyddar också människor från att begå brott och råka in på en brottslig bana som kan vara svår att ta sig ifrån. Det brottsförebyggande arbetet måste prioriteras. Dels brottsprevention med fokus på att få individer att inte begå brott, dels brottsprevention som har med samhällets utformning att göra, till exempel hur vi bygger bostadsområden som inte inbjuder till garagestölder eller hur vi använder parkbelysning för att undvika att människor blir rånade eller våldtagna. Människor ska känna sig trygga i sitt närområde genom att vi förtydligar kommuners och andra offentliga aktörers brottsförebyggande ansvar och arbetar för att affärsidkare, kommuner och polis ska samverka om brottsprevention lokalt. Samtycke och oaktsamhet rörande våldtäkt För är det självklart att alla sexuella handlingar ska ske med samtycke och att de som inte gör det ska vara straffbara. En samtyckesbaserad sexualbrottslagstiftning visar tydligt att ansvaret läggs på gärningsmannen och inte på offret. Genom att endast införa en samtyckeslagstiftning finns det dock en risk att bevisläget fortfarande blir otydligt och att oacceptabla sexuella handlingar även fortsättningsvis skulle gå ostraffade. Därför vill tydliggöra lagstiftningen genom att införa ett oaktsamhetsbrott avseende våldtäkt. Trygghetssatsning för att stoppa sexuella ofredanden Både flickor och pojkar måste kunna känna sig trygga i det offentliga rummet. Kvinnor har länge varit rädda att gå hem ensamma i mörkret, men även stora folksamlingar innebär en risk, det visar de senaste årens rapporter från konserter och festivaler. rapporteringar om att polisen varit ovillig att ta emot anmälningar och att anmälningar lättvindigt har lagts ner har bytts i en vilja att motverka de sexuella övergreppen. Det är bra, men det behövs mer. Flickor och kvinnor har utsatts för sexuellt ofredande. Detta mönster måste brytas. Såväl kvinnor som män ska kunna känna sig trygga i det offentliga rummet. Därför behövs en särskild satsning på att motverka sexuellt ofredande i sammanhang där detta är ett problem, såsom musikfestivaler. Pengarna bör satsas på bland annat fler poliser på plats, på kameraövervakning och utredare som kan ta anmälningarna vidare. Unga utsatta för sexualbrott När det gäller djupt integritetskränkande brottstyper som sexualbrott är barn och ungdomar en väldigt sårbar grupp. Konsekvenserna av sexualbrott för ett barn kan vara ännu mer långtgående och allvarliga än de är för vuxna personer. vill att regeringen agerar för att se till att barn får vård i ett tidigare skede efter brottet. Nämndemäns kunskap kring sexualbrott Kunskap om sexualbrott är viktig för hela rättskedjan. har kunskaperna ökat inom polis och rättsväsende vilket är bra. Hos nämndemännen finns dock fortfarande en viss kunskapsbrist när det gäller bland annat våld i nära relationer och sexualbrott. Detta är något som måste åtgärdas genom att se över den utbildning som nämndemän får och tillse att denna ger nämndemännen en djupare kunskap kring våld i nära relationer och sexualbrott. Tillträdesförbud för människor som begår övergrepp på badhus och andra anläggningar Lagen är oklar när det gäller tillträde för dem som begår brott på till exempel badhus. Enligt en utredning som har gjort står det klart att man kan portförbjuda en person, men att personen ifråga inte gör sig skyldig till något brott om personen ändå tar sig in. Dessvärre har vi sett ett antal exempel på personer som begår olika typer av brott på allmänna simhallar, inte sällan brott av sexuell karaktär. Kommuner och andra huvudmän har agerat på olika sätt vid den här typen av händelser och en anledning till det kan vara att rättsläget är oklart. vill möjliggöra ett tydligt tillträdesförbud för en person som på goda grunder kan misstänkas ha misskött sig. Försvårande omständighet med hedersmotiv I är det en okränkbar rätt att välja hur man vill leva sitt liv och vem man vill leva det med. vill komma tillrätta med den djupt förkastliga hederskultur som hindrar människor från att göra detta, och då krävs handlingskraft på flera områden. En viktig del i detta är att se en förändring i svensk lag som säkerställer att hedersmotiv ses som en straffskärpande omständighet. Genom en sådan förändring skulle samhället skicka en tydlig signal om att hedersbrott behöver tas på största allvar. Om brottsoffren också vet att rättsväsendet dömer hårdare för brott med hedersmotiv skulle en sådan straffskärpning förhoppningsvis också leda till att fler vågar anmäla det de utsätts för av närstående. Hur många som utsätts för någon typ av hedersrelaterat brott är okänt. En undersökning från dåvarande 2009 visar att 70 000 ungdomar upplevde att de inte fick välja vem de skulle gifta sig med. 8 500 av dessa oroade sig för att bli bortgifta. Undersökningen visar också att de som upplever att de inte själva får välja framtida partner i högre grad utsätts för kontroll, kränkande behandling, hot eller våld i familjen än unga som själva kan välja sin egen partner. har haft i uppdrag från regeringen att motverka hedersrelaterat våld och förtryck. ska även motverka att unga gifts bort mot sin vilja och arbeta förebyggande mot könsstympning. jobb är viktigt, men kunskapen kring hedersproblematiken är ändå otillräcklig. Vi har alltför dåliga kunskaper kring vilka som är utsatta, vilka brott som begås mot dem, hur många som förvägras att träffa vänner eller tvingas att gifta sig mot sin vilja, hur många som lever under hot om våld och våldtäkt och utan att ha frihet att utbilda sig till det de vill, arbeta utanför hemmet eller ens gå till affären utan att fråga om lov. Det behövs en ordentlig genomlysning för att avgöra hur utbrett hedersförtrycket är i , vilka bakomliggande orsaker det finns och på vilket sätt unga och vuxna är utsatta. Vi behöver också en tydligare bild av vilka områden som är mest drabbade. vill att det tillsätts en kommission som tar fram fakta, kartlägger situationen, tar fram tillförlitlig statistik och undersöker vilka insatser som fungerar bäst i kampen mot hedersnormer och brottslighet i hederns namn.