ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4023215 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den beslutade utbyggnaden av –bör genomföras enligt plan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den beslutade utbyggnaden av –Börringe bör genomföras enligt plan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den beslutade utbyggnaden av S bör genomföras enligt plan och tillkännager detta för regeringen. Inför höstens infrastrukturproposition har fått i uppdrag att ta fram ett inriktningsunderlag åt regeringen. I regeringens direktiv till inför denna process framkommer det att icke påbörjade projekt i den nationella planen –2025 ska omprövas utifrån nya kriterier om bl.a. klimatpåverkan. De exakta skrivningarna i direktiven lyder: Inriktningsunderlaget ska omfatta tre analyser: ─ hur inriktningen för transportinfrastrukturen bör se ut om trafiken utvecklas enligt ─ prognos utifrån beslutad politik, ─ hur inriktningen för transportinfrastrukturen bör se ut om ─ trafiken utvecklas enligt prognos med beslutade och aviserade åtgärder, ─ hur inriktningen för transportinfrastrukturen bör se ut om trafiken utvecklas enligt prognos med antaganden om ytterligare styrmedel och åtgärder för att kostnadseffektivt minska transportsystemets utsläpp av växthusgaser. På grund av sitt geografiska läge är infrastruktur av stor betydelse för hela landet. är främsta transitregion, och port mot resten av . Därför är det självklart av mycket stor vikt att projekten i den nationella planen 2014–2025 genomförs som planerat. Den nu initierade omprövningen innebär att redan beslutade utbyggnader av synnerligen viktiga vägsträckor i riskerar att inte genomföras, något som är helt oacceptabelt. I den föregående planprocessen, 2014–2025, hade tydliga direktiv att fortsätta med de objekt som var fastställda i planen. Planerade och utlovade projekt skulle med andra ord färdigställas. Detta gäller inte längre. I de nya direktiven ska, förutom samhällsekonomiska effekter, hänsyn tas till ”miljökonsekvenser och sociala konsekvenser etc.”, vilket även ska gälla planerade men ännu inte påbörjade projekt. Konsekvensen för de som bor i kan bli att välbehövliga utbyggnader och upprustningar av vägnätet skjuts . Med sitt strategiska läge hanterar en stor del av svenska företags transporter genom flera viktiga godsstråk. Här passerar mer än en miljon lastbilar, vilket belastar vägnätet mycket hårt. Det bör inte vara nyheter för regeringen, men trots det väljer de att ge efter för vision om ett bilfritt . Att sätta stopp för vägprojekt kommer inte att minska antalet bilar. Däremot kommer det att minska framkomligheten, skapa bilköer och öka antalet olyckor. Som exempel på det sistnämnda kan nämnas att syftet med den planerade breddningen och utbyggnaden av den del av väg E22 i som inte är motorväg just är att öka trafiksäkerheten. Den här motionen ställer sig samtliga skånska riksdagsledamöter bakom. Boriana (M)
mot · H4023218 · 2016-10-05 00:00:00 — Ta fram uppföljning av kvalitet och väntetider inom psykiatrin. Pröva förutsättningarna för mer klinisk forskning inom psykiatrin. Sträva efter att psykiatrin ses mer som en del av den samlade hälso- och sjukvården. Försök att sluta samverkansavtal mellan berörda aktörer. Prioritera tillsynen inom psykiatrin. Ta tillvara på digitaliseringens möjligheter inom psykiatrin avseende såväl personalens som patienternas användning av digital teknik. Mer samarbete mellan psykiatrin och primärvården. Pröva förutsättningarna för förebyggande psykologisk behandling exempelvis inom ramen för företagshälsovård. Försök att öka samarbetet mellan psykiatrin och den ideella sektorn, exempelvis idrottsföreningar och kulturen. Finn (M)
mot · H4023224 · 2016-10-05 00:00:00 — Vid framtagande av en ny samlad cancerstrategi bör denna aspekt av cancervården beaktas och analyseras vidare. Det är även av central betydelse att tillsyn och uppföljning av cancervården prioriteras. De brister som finns inom cancervården bör kunna åtgärdas metodiskt med hjälp av bland annat strukturerad tillsyn och uppföljning. Ta fram en nationell handlingsplan i syfte att skapa en ny och samlad cancerstrategi. Beakta och analysera vikten av ett helhetsansvar för patienter i cancervården. Utveckla och stärk patientlagen i syfte att stärka patienternas inflytande över sin egen vård av cancer och rätten att fritt få välja slutenvård. Utveckla en digital kvalitetslista som ger information om väntetider och kvalitet inom cancervården. Stärk och utveckla patientsäkerhetslagen i syfte att försöka minska antalet undvikbara vårdskador. Möjligheter bör finnas för patienter i cancervården att ha en fast vårdkontakt, exempelvis fast läkarkontakt eller kontaktsjuksköterska. Detta för att exempelvis hjälpa patienter med kronisk cancer att få mer kontinuitet i sin vård. Pröva möjligheterna att skapa nationella riktlinjer avseende koordinerad behandlingsprocess i syfte att minska väntetiden innan patienten kan påbörja sin cancerbehandling. Digitalisera vårdkedjan för patienter med cancer. Förbättra den kliniska forskningen genom en mer samlad avancerad högspecialiserad cancervård och förstärkning av de nationella kvalitetsregistren. Prioritera tillsyn och uppföljning av cancervården. Finn (M)
mot · H4023226 · 2016-10-05 00:00:00 — Prioritera tillsyn, uppföljning och utvärdering gällande genomförandet av digitaliserad vård, omsorg och apotek. Prioritera it-utbildning för personal inom vård och omsorg i syfte att öka kunskap och motivation att använda digitala innovationer fullt ut. Pröva möjligheterna att införa mer teknikmoment inom nuvarande vård- och omsorgsutbildningar. Stat, kommun och landsting ska samarbeta kring nya investeringar gällande digitalisering av vård och omsorg. Prioritera forskningsprojekt i syfte att stimulera ökade möjligheter till digitalt beslutsstöd i vård och omsorg. Ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys och i uppdrag att kartlägga och analysera goda exempel inom digital vård i syfte att sprida och kunna genomföra dem i hela landet. Finn (M)
mot · H4023227 · 2016-10-05 00:00:00 — Demokratiers rätt att få försvara sig ställer sig bakom det som anförs i motionen om den demokratiska staten rätt att försvara sitt folk och territorium mot angripare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om demokratiska länders möjlighet att få tillgång till försvarsmateriel för att försvara sitt folk och territorium mot angripare och tillkännager detta för regeringen. ockuperade maskerade män ett antal viktiga byggnader på , inklusive parlamentsbyggnaden och de flygplatser som användes för civil luftfart. De förstörde nästan all telekommunikationsutrustning och internetförbindelserna mellan och övriga . Medan parlamentsbyggnaden var under belägring avskedade parlamentet den lokala regeringen och ersatte ordföranden för det lokala ministerrådet (den regionala regeringen) Anatolyi Mohyljov med . Aksionovs parti hade i det regionala valet innan den militära kuppen inte nått mer än ca fyra procents väljarstöd. Den med våld tillsatta regimen deklarerade Krims självständighet från . Därefter genomförde man en välregisserad s.k. folkomröstning om Krims framtid , där av deltagarna påstods ha röstat för en anslutning till . Omröstningen har inte erkänts i omvärlden. Besvärande i sammanhanget är att exempelvis av de röstdeltagande i Sevastopol ska ha deltagit. Dagen efter erkände som första stat självständighet. Annekteringen var därefter ett faktum. Efter att ha förnekat att det var ryska soldater som genomförde kuppen så erkände senare att de var just ryska. Efter annekteringen av så påbörjades attackerna mot östra . De självutnämnda s.k. folkrepublikerna och Luhansk har förvandlats till en frusen konflikt där befolkningen lever under svåra umbäranden. Fantasirepublikerna och Luhansk har tillgång till långt fler stridsvagnar än exempelvis eller . Det är ingen tvekan om varifrån de tunga vapnen kommer – de kommer från . Även om man från rysk officiell sida förnekar att man deltar aktivt i striderna så är vittnesmålen om rysk närvaro överväldigande. Det ryska angreppet på strider mot den internationella folkrätten. Den olagliga annekteringen av likväl som kränkandet av territoriella integritet i östra får inte glömmas och senare accepteras. En demokrati måste kunna försvara sig mot en angripare. valde att attackera när man visste att landet var som svagast. Större delen av det ukrainska försvaret var inte användbart, manskap var inte tränat och utrustningen var gammal och inte underhållen. har det ukrainska försvaret stärkts, framförallt organisatoriskt. Även om en fortsatt modernisering är nödvändig. har strikta regler för export av försvarsmateriel, det är bra. Våra regler får däremot inte förhindra att kan exportera försvarsmateriel till demokratier som är under angrepp. Det är därför viktigt att uttalar att demokratiska länder ska ha möjlighet att kunna få tillgång till försvarsmateriel för att kunna försvara sitt folk och territorium mot en angripare.
mot · H4023240 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av villkoren för friskvårdsförmånen och tillkännager detta för regeringen. Både hemmet och arbetet har utvecklats till att bli en alltmer datoriserad och stillasittande miljö. Därför är det av största vikt att avsätta tid för fysiska aktiviteter. Genom motion och friskvård kan skador förhindras och riskerna för allvarliga sjukdomar som hjärt-kärlsjukdomar, diabetes och fetma begränsas. Såväl som många arbetsgivare har uppmärksammat fördelarna med motion och friskvård, varför stora delar av dessa aktiviteter klassas som skattefria friskvårdsförmåner. Bidraget som arbetsgivarna ger till sina anställda för att motivera till fysisk aktivitet kan subventioneras skattefritt i enlighet med regler. Urvalet av aktiviteter för att vara berättigad till förmånen är dock begränsat. Skattefri motion eller friskvårdsaktiviteter är exempelvis gymnastik, bowling, tennis, squash, fotboll samt olika typer av dans och även massage av olika slag. Sporter som kräver dyrare utrustning omfattas inte av skattesubventionen, även om det alltid är just aktiviteten och aldrig utrustningen som subventioneras. Samtliga sporter som innehåller fysisk aktivitet och främjar både fysisk och psykisk hälsa bör enligt vår mening omfattas av samma skattesubvention. Utövaren står själv för utrustningen, men möjligheten att skattesubventionera aktiviteter som exempelvis golf, som blivit en folksport, eller ridning, segling och skidåkning bör finnas för den arbetsgivare som har utövare av dessa sporter bland sina anställda. Arbetsgivaren har möjlighet att investera en viss summa som den anställda får använda till valfri fysisk aktivitet, och denna fysiska aktivitet bör enligt oss således vara helt och hållet valfri.
mot · H4023241 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga kameraövervakning på offentlig plats och tillkännager detta för regeringen. Trygga platser är platser där människor tycker om att leva och där man kan röra sig fritt under så många som möjligt av dygnets timmar utan att riskera att utsättas för brott och kränkningar. På många sätt är trygghet en frihetsfråga. Tyvärr är inte alla platser trygga. Även om ingen någonstans kan leva helt i övertygelsen om att de människor man möter lever upp till det sociala kontrakt där det inte ingår att inkräkta på andras integritet finns det platser som är värre utsatta än andra. Det finns många sätt att göra otrygga platser tryggare – och här kan ett helt batteri av åtgärder från de sociala till dem som rör den fysiska miljön komma ifråga – men ibland kan uppsättandet av en övervakningskamera vara nödvändigt för att höja säkerheten. Vetskapen om att man riskerar att fastna på bild har en avskräckande effekt och kan därför förhindra allt från skadegörelse till grova våldsbrott. Införandet av kameraövervakning minskade bland annat brottsligheten med på tunnelbanestationerna i . Det visar forskning från . Att sätta upp en övervakningskamera på en offentlig plats är med rätta ett kontroversiellt initiativ och den personliga integriteten måste alltid respekteras så långt det är möjligt. När exempelvis en kommun gör bedömningen att en övervakningskamera kan vara nödvändig på särskilt utsatta platser är det också högst sannolikt att andra, mindre invasiva, åtgärder först prövats eller övervägts. Trots detta är det i praktiken svårt att få tillståndet om att sätta upp kameror beviljat när man väl når den bedömningen. Regelverket upplevs dessutom som krångligt. Integritetsfrågorna är viktiga och ska inte behandlas lättvindigt, men även trygghet handlar om integritet. För särskilt brottsutsatta områden väger sannolikt obehaget att bli övervakad lätt mot den mycket större kränkning det innebär att utsättas för brott för de allra flesta människor. Trots de nya och utökade möjligheterna som den nya lagstiftningen medger, finns det fortfarande många som upplever regelverket som krångligt. Det bör övervägas om tillståndsprövningen som den ser ut behöver ytterligare förenklas och vi vill därför se en översyn av regelverket.
mot · H4023242 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även trygghetsprövning avseende larm- och brandskydd bör ingå i hemtjänsternas biståndsprövningar och tillkännager detta för regeringen. genomförs åtskilliga biståndsprövningar för hemtjänst i kommuner. Möjligheten till hjälp i hemmet har varit mycket uppskattat och medför att många kan bo kvar i sina egna hem längre på ålderns höst. Det kan även innebära att personer som genomgått operationer kan vårdas i sitt hem istället för på sjukhus. Funktionsnedsättningar är heller inte längre något hinder för att fortsatt bo kvar i sitt hem om man får hjälp med vissa nödvändiga saker. Biståndsprövningarna missar dock en vital del; nämligen larm- och brandskyddet för sina vårdtagare. Med en förminskad eller förlorad förmåga att till exempel uppfatta larmsignaler eller fysiskt kunna ta sig ut ur till exempel en lägenhet som står i brand, riskerar vi att flera bränder får dödliga utgångar. En nyopererad och sängbunden person kan omöjligen ta sig ut på egen hand, men detta förutsätter vi ändå. En äldre person som förlorat hörseln kan svårligen upptäcka om ett brandlarm börjar låta i lägenheten. Vid biståndsprövningen för hemtjänst skulle med fördel larm- och brandskyddsfrågor kunna vägas in. Räddningstjänsterna arbetar med att förebygga bränder och öka brandsäkerheten hemma hos invånarna. Genom att låta räddningstjänsten genomföra larm- och brandskyddsbedömningar vid biståndsprövningen så skulle tryggheten öka för många personer.
mot · H4023243 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att ge skyldighet att underrätta försäkringsbolag om förändringar av utbetalningar till myndighetens kunder och tillkännager detta för regeringen. genomför ett mycket krävande och viktigt arbete. Bland annat betalar myndigheten ut ersättningar till personer som av olika anledningar har fått en tillfällig eller permanent nedsättning av sin arbetsförmåga. Det blir dock allt vanligare att arbetstagare även har kompletterande försäkringar från olika andra försäkringsbolag. Denna ersättning betalas ut efter att försäkringstagaren har kunnat påvisa att nedsatt arbetsförmåga föreligger samt att även gjort samma bedömning och betalar ut ersättning. Skulle dock göra bedömningen att ingen nedsättning av arbetsförmåga föreligger, så slutar myndigheten självfallet att betala ut ersättning. Gentemot de andra försäkringsbolag som också betalar ut ersättning görs dock ingen rapportering om förändrade villkor. Därmed riskerar dessa försäkringsbolag att fortsätta betala ut ersättning i ovetskapen att gjort ny bedömning och slutat betala ut ersättning. Problematiken kan enkelt avhjälpas om ges skyldighet att meddela andra försäkringsbolag om och när en förändrad bedömning görs avseende utbetalningar till en person. Detta tillvägagångssätt finns i till exempel . Slutligen så bör nämnas att en försäkringstagare har skyldighet att rapportera nya omständigheter till både och sina egna försäkringsbolag. Underlåtenhet att göra detta kan leda till rättslig påföljd. Många har dock dålig kunskap om detta och kontrollerna som genomförs för att upptäcka detta är alltför få. Genom en enkel åtgärd hos , så kan dock problematiken lösas.
mot · H4023244 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av utlandssvenskars situation under deras vistelse i och tillkännager detta för regeringen. uppskattades att cirka 660 000 svenskar är bosatta i utlandet. Personer som innehar svenskt medborgarskap, men är bosatta i ett annat land. En person kan inte förlora sitt medborgarskap genom att flytta utomlands. Däremot sker förändringar i folkbokföringslagen beroende på hur länge du ämnar vara utomlands. Enligt lagen ska en person folkbokföras i det land där personen ”regelmässigt tillbringar sin nattvila eller motsvarande vila (dygnsvilan) under ”. Åtskilliga så kallade utlandssvenskar blir då helt korrekt avförda ur den svenska folkbokföringen vid en längre utlandsvistelse. Ett problem uppstår när utlandssvensken återkommer till sitt hemland utan att för den delen ha en önskan att åter bosätta sig i landet. Då personen inte är folkbokförd i återfinns inga upplysningar om personen varken i folkbokföring eller i register, då de har sin inkomst i det land de nu är bosatta i. En följd av det sistnämnda är att personen ej heller återfinns i varken Upplysningscentralens (UC) eller kreditupplysningens register. Hemma i kan absurda situationer uppstå då personer till exempel äger fastigheter i . Möjligheten att ingå avtal gällande installation av fiber/bredband, tillbyggnader, renoveringar etc. är villkorade av att personerna finns angivna i UC eller kreditupplysningens register. Även vid kontakt med banker i kan inget konto öppnas av samma anledning som ovan. Sitt svenska medborgarskap till trots, så inskränks utlandssvenskarnas möjlighet att vara och leva i sitt hemland orimligt mycket. innehar en nyckelroll i arbetet med att underlätta vardagen för många utlandssvenskar som återkommer till för kortare vistelse. noterar endast att ett stort problem föreligger. En översyn av reglerna bör göras i syfte att komma tillrätta med problematiken kring utlandssvenskarnas situation.
mot · H4023245 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationella vägtransporter och tillkännager detta för regeringen. Efterlevnaden av gemensamma regler är en förutsättning för ett välfungerande näringsliv. Om ett företag inte följer gemensamma lagar och förordningar uppstår osund konkurrens gentemot övriga aktörer på marknaden. Exempelvis om ett företag tar in varor i utan att betala tull för dessa kan svårligen företag som faktiskt följer reglerna konkurrera på samma villkor. Oskäliga lönevillkor, dålig arbetsmiljö och obefintliga kollektivavtal kan också leda till en negativ konkurrens. För att komma tillrätta med vissa av dessa problem avseende internationella vägtransporter inom det europeiska ekonomiska samarbetet (EES) återfinns bland annat och rådets förordning (EG) nr 1072/2009 av om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg. För svensk del återfinns reglerna i förordning (1998:786) om internationella vägtransporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Av förordningen framgår att ett transportföretag skall inneha ett gemenskapstillstånd för att bedriva verksamhet inom EU. Om föraren i ett transportföretag är medborgare i tredjeland, det vill säga utanför EU, så skall denna person inneha ett förartillstånd. Syftet med förartillståndet är att säkerställa att personen arbetar under förhållanden som är gemensamt accepterade av samtliga medlemsländer inom EU. Kontinuerlig kontroll skall ske från utfärdande medlemsland att villkoren för tillståndets utfärdande alltjämt är tillfredsställande. Befogenhet att kontrollera förares gemenskaps- samt förartillstånd åligger polisman eller bilinspektör. Polisman eller tulltjänsteman kan om ett fordon framförs i strid mot bestämmelserna i förordningen angående internationella vägtransporter föra fordonet till en uppställningsplats eller om fordonet är registrerat i utlandet medge att det förs ut ur landet. Våra hamnar och andra gränsövergångar trafikeras av internationella vägtransporter. genomför ofta kontroller av lastsäkring, utandningskontroller, transport av farligt gods med mera, men de har ingen möjlighet att gripa in om reglerna kring gemenskaps- och förartillstånd överträds. Vi bör därför se över möjligheten att ge denna befogenhet.
mot · H4023246 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omgående se över möjligheten att säkerställa hemvärnets/nationella skyddsstyrkornas förmåga att strida i mörker och tillkännager detta för regeringen. försvarsmakt är åter på sakta uppgång efter åratal av nedskärningar, inställda övningar och strategiska uppehåll i vår krigsplanering. Värnplikten har blivit vilande och ersatts med en inryckning baserad på frivillighet. Krigsplaneringen är återupptagen och samverkan mellan det civila och det militära har ökat genom inrättandet av regionala staber runt om i landet. Från då endast 5 000 värnpliktiga på en årskull fick möjlighet att genomföra sin värnplikt återfinns ett tämligen stort intresse av att frivilligt genomföra grundläggande militära utbildningar. I den nya försvarsorganisationen kommer Försvarsmakten att bestå av cirka 50 000 personer. Uppdelningen är följande: 28 000 personer ingår i armén, marinen alternativt flygvapnet. 22 000 personer ingår i hemvärnet/nationella skyddsstyrkorna. Inköp av ny modern materiel pågår. Övningar genomförs med jämna intervaller. Kvaliteten på de stående styrkorna inom armé, marin och flygvapen ökar. Hemvärnet/nationella skyddsstyrkorna erhåller stegvis ny mer ändamålsenlig och modern materiel. De har till uppgift att verka över hela konfliktskalan – från stöd till samhället vid svåra påfrestningar i fred till väpnad strid i krig. Hemvärnsförbanden är ett krigsförband med huvuduppgifterna skydda, bevaka och ytövervaka och skall även stödja samhället vid kris. På detta sätt bildar hemvärnsförbanden en nationell, territoriell basplatta för försvaret och skyddet av . En stor brist är dock att flertalet hemvärnsförband saknar förmåga att strida fullt ut i mörker. Att nästan halva den nuvarande försvarsorganisationen saknar mörkerkapacitet är katastrofalt. Därför bör det ses över hur detta kan åtgärdas .