mot · H4023320 · 2016-10-05 00:00:00 — Om ett tvätteriföretag fick erbjuda RUT-tjänster för att plocka upp tvätten vid dörren, ta den till ett tvätteri och lämna tillbaka den tvättad, struken och vikt skulle den tjänsten bli möjlig för många fler än . Detta skulle skapa många arbetstillfällen och ge en välkommen avlastning till stressade familjer som får mer tid över att tillbringa med sina barn och unga. Man kan också tänka sig att tjänsten kan köpas till åldrade föräldrar som behöver denna hjälp med att tvätta. föreslår även att RUT-avdraget ska inkludera arbetet med omsorg och tillsyn av en person, såsom ledsagning och avlösning för föräldrar och syskon. Många vuxna har syskon med funktionsnedsättningar, där föräldrarna skulle behöva avlastning på olika sätt. Att möjliggöra RUT-avdrag för denna tjänst skulle utöka möjligheterna för fler anhöriga att kunna arbeta utanför hemmet eller i alla fall få det andrum som behövs för att ge den omsorg man önskar. Att ge både barn och syskon chansen att finansiera en extra insats för sin anhörige, är något som behövs för många . Ytterligare en utveckling av RUT-avdraget som föreslår är att inkludera ”fixartjänster”, dvs lättare servicetjänster i hemmet. Fixartjänsterna handlar till exempel om hjälp med byte av gardiner, batterier eller glödlampor, skruva ihop möbler, montering/nedmontering av belysning, halksäkring av mattor, förflyttning av saker till källare/vind med flera enklare servicetjänster. Många kommuner erbjuder tjänsten till pensionärer och/eller personer med funktionsnedsättningar, men det skiljer sig i kostnad och upplägg mellan kommunerna. vill istället omvandla dessa tjänster att ingå i RUT-avdraget så att fler företag kan erbjuda tjänsterna och därmed anställa fler. avsätter totalt för att återställa och utvidga RUT-avdraget 2017. Därefter satsar vi . välkomnar även att regeringen hörsammat vårt förslag i förra årets budgetmotion om sänkt moms för tjänster som cykelreparationer, skomakeri och skrädderiverksamhet. Genom att sänka kostnaderna för dessa tjänster kan branscherna växa och fler kan få arbete. Att fler får möjlighet att reparera sina cyklar, skor eller kläder är också gynnsamt ur ett hållbarhetsperspektiv. 8.6.2 Skapa förutsättningar för konkurrenskraftiga företag En grundförutsättning för ett gott företagsklimat är att företag har råd och möjlighet att anställa. Tillsammans med övriga allianspartier föreslår vi därför fyra åtgärder för att stärka framväxten av nya jobb i en ny generation företag. Vi vet att en majoritet av de nya jobben växer fram i små och växande företag. Dessa små och växande företag utgör en jobbmotor som riskerar att gå sönder till följd av regeringens politik med höjda skatter på jobb och företagande samt nya regleringar som hotar hela branscher. Vi väljer en annan väg och föreslår istället ett antal förenklingar och kostnadsminskningar för företag. Vi föreslår mer konkurrenskraftiga skatter på delägarskap för nyckelpersoner i växande företag. Många småföretagare jobbar långa timmar med låg lön i början. Därför har de sällan möjlighet att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner. För att underlätta för små företags rekrytering av kompetent arbetskraft vill vi göra det enklare och mer konkurrenskraftigt att erbjuda anställda incitamentsprogram och delägarskap. Vår ingång är att regelverket bör förenklas och göras mer konkurrenskraftigt, som grundläggande skatterättsliga principer beaktas, så att det blir lättare för växande företag att attrahera och behålla centrala medarbetare. Den utredning som gjordes kom med förslag som anser är för smala och ligger på en för låg nivå. Vi vill se mer omfattande möjligheter för företagen att använda incitamentsprogram och avsätter därför 600 miljoner för sänkt skatt på personaloptioner. välkomnar också regeringens satsning på sänkt elskatt för serverhallar, vilket möjliggör för dataindustrin att växa i . Vi vill också införa en garanti för företagen att de bara ska behöva lämna en och samma uppgift en gång till myndigheterna. Det innebär att en företagare bara lämnar in uppgifter en gång på en plats och att dessa uppgifter därefter slussas vidare till aktuell myndighet. Det skulle påtagligt minska tiden som företag behöver lägga på administration och öka tiden de kan lägga på sin kärnverksamhet, nämligen att skapa värde och jobb. Ett annat viktigt område är att sänka trösklarna till företagande så att fler ges möjlighet att förverkliga sina idéer och skapa arbete åt sig själv och andra. Ett sätt att göra det är att sänka kravet på aktiekapital . Dagens regelverk stänger ute för många potentiella företagare och bör anpassas till nya företags verkliga behov av eget kapital. Det statliga riskkapitalet måste reformeras och effektiviseras så att det i högre grad kompletterar privat riskkapital. Detta vill vi göra genom så kallade fond-i-fond-lösningar, där statligt riskkapital från början samverkar med privata fonder för att nå mindre och växande företag. Särskilt viktigt är det att stötta företag med stor tillväxtpotential i ett tidigt skede. Vi ser positivt på principerna i den utredning som presenterades med ett förslag om hur investeringar i företag i tidiga utvecklingsfaser skulle kunna underlättas. är det viktigt att effekterna på redan existerande fonder måste analyseras noggrant för att fortsatt garantera att det statliga riskkapitalet är tillgängligt i hela landet. En förbättrad migrations- och integrationspolitik Det pågår en humanitär kris i världen. Krig, förtryck, islamistiska terrorgrupper och förföljelse av etniska och religiösa grupper gör att miljontals människor är på flykt. söker sig många andra, av fullt förståeliga skäl, bort från fattigdom och misär mot vad man hoppas ska bli en nystart. Runt en miljon människor sökte sig till EU . Under inledningen av 2016 var antalet flyktingar och migranter till unionen större än . Sedan det omdiskuterade avtalet mellan och trädde i kraft har antalet migranter som tagit sig från till de grekiska öarna minskat väsentligt. Antalet migranter som tagit sig till från ligger däremot på ungefär samma nivåer som . Men det är alltjämt svårt att göra bedömningar om hur detta kommer att utvecklas framöver. har länge varit ett av de länder i och västvärlden som flest sökt sig till och som har tagit ett mycket stort ansvar vad gäller att välkomna asylsökande. sökte nästan en kvarts miljon människor asyl här, vilket i förhållande till befolkningens storlek är mer än något annat land i västvärlden. Om övriga EU-länder tagit emot lika många asylsökande per capita som vårt land gjorde hade unionen gemensamt kunna välkomna hela åtta miljoner asylsökande då nöden var mycket stor. Det är genant att inte fler länder kunde tänka sig att vara med och bidra. Vi känner en stolthet över vårt lands ansvarstagande och människors vilja att hjälpa människor på flykt. Vi är ett öppet och välkomnande land och här finns humanitet. När situationen var som allra mest ansträngd svepte en våg av medmänsklighet över . Socialsekreterare, migrationshandläggare, poliser, pastorer, präster, imamer och väldigt många frivilliga visade ett starkt engagemang för att hjälpa de medmänniskor som befann sig i en mycket svår situation. Utan de frivilligas och det civila samhällets insatser hade inte klarat av den akuta migrationssituation så bra som vi ändå gjorde. Det ger skäl att känna tillförsikt och stärker tro på människans inneboende förmåga att göra gott och bidra till ett gott samhälle. De senaste årens stora antal asylsökande ställer inför stora utmaningar. Det är inte bara det svenska asylsystemet som utsätts för stora påfrestningar. Även andra centrala samhällsfunktioner är under stor belastning. Det som särskilt kan lyftas fram är att handläggningstiderna för asylutredningar blivit mycket långa. var drygt 147 000 personer inskrivna i mottagningssystem. Dessa förväntas enligt juliprognos få vänta innan de får sitt första beslut, och är sysslolösheten och trångboddheten fortfarande påtaglig. Det är inte acceptabelt att handläggningstiderna är så långa. Det är inhumant och försvårar integrationen. Tillskottet till som regeringen föreslår och vi stödjer kan bidra till att korta handläggningstiderna. Boendesituationen för asylsökande är alltjämt pressad, även om den är lindrigare än för . Härutöver finns påfrestningar på exempelvis hälso- och sjukvården, skolan och den sociala välfärden, som helt enkelt inte varit dimensionerade för att så många nya människor kommer till på så . Framåt finns också stora utmaningar kopplade till bland annat arbets- och bostadsmarknaderna. Det går exempelvis inte att bortse ifrån att har mycket svaga resultat vad gäller att integrera personer med lägre kvalifikationer och utbildning på arbetsmarknaden och ännu så länge har regeringen inte genomfört eller föreslagit några reformer som på allvar kan förväntas ändra på detta. De utmaningar vi har kräver åtgärder så människor får ett humant mottagande och känner sig välkomnade till sitt nya hemland. migrationspolitiska utgångspunkt är att värna asylrätten och att har ett moraliskt ansvar att hjälpa medmänniskor i nöd. Partiet ska vara en garant för en ordnad, human och långsiktigt ansvarsfull integrations- och migrationspolitik som erbjuder en för människor på flykt. Utgångspunkten är att försvara öppenheten och den fria rörligheten inom EU. Vi vill se fler lagliga vägar in i unionen. Tabell 8: förslag för bättre migration och integration. Omställningsfond, av ersättningarna till kommunerna för boende till ensamkommande Bonus för de 30 kommuner som tar emot flest Vård av asylsökanden med svåra trauman Ökat anslag för uppföljningen av nya boenden För att förbättra mottagande, korta tiden i asylprocessen och minska kostnaderna vill vi införa asylansökningsområden. Dessa bör huvudsakligen finnas i närheten av våra stora gränsövergångar. Syftet är att få till stånd en snabbare registrering och en beslutsprocess som både är rättssäker och effektiv. Genom ett samlat mottagande och beslutsprocess ökar möjligheten att förhindra att människor avviker och hamnar i en utsatt situation. I asylansökningsområdena ordnas boende för de asylsökande under den första fasen i asylutredningen. Personer som uppenbart inte medverkar till att styrka sin identitet, som kommer från så kallade säkra länder eller som i enlighet med reglerna i Dublinförordningen bör få sin asylansökan prövad i annat land ska få ett snabbt avvisningsbeslut. Detsamma gäller personer som bedöms vara en säkerhetsrisk. Asylmottagningsområdena ska bemannas med sjukvårdskompetens för att möta vårdbehov och behov av psykosocialt stöd. Många av de som kommer till som asylsökande lider exempelvis av posttraumatiskt stressyndrom. Genom att dessa kompetenser finns tillgängliga direkt vid mottagandet kan ett hälsofrämjande arbete påbörjas tidigare. Många av de som kommer till som asylsökande lider exempelvis av posttraumatiskt stressyndrom. Vi avsätter utöver regeringen på vård av asylsökanden med svåra trauman. 9.2 Asylprogram, obligatorisk SFI och samhällsorientering Asylsökande försätts i en lång väntan på handläggning av sin asylansökan med en lika av ovisshet och passivitet som följd. Människors inneboende drivkraft och hopp om att bygga en bättre framtid riskerar att avta ju går. vill möta denna situation genom att tidigarelägga den utbildning (SFI och samhällsorientering) som nyanlända erbjuds till asyltiden. Därför vill vi införa krav på att asylsökande erhåller och ska delta i språkutbildning och samhällsinformation . En kraftigt kortad etableringstid är något som är bra för både den enskilde och samhället i stort. anslår totalt för detta ändamål och under vartdera året 2018-2020. överväger vinsterna i snabbare integration de extra kostnader som detta medför. Det samlade ansvaret för asylsökandes sysselsättning ska även fortsättningsvis finnas hos . Organiseringen av sysselsättningen kan däremot ske både i ideella organisationer och inom kommunerna. Utöver utbildningstiden ska asylsökande ha ett arbetskrav på sig om – det kan handla om reguljärt arbete eller att bistå vid det egna asylboendet, till exempel med lokalvård, matservering, trädgårdsarbete och vaktmästartjänster, alltså uppgifter som åligger asylboendenas personal att sköta. Kommuner eller ideella föreningar kan också tillhandahålla möjligheter för asylsökande att arbeta. Den som inte deltar i utbildningen eller uppfyller arbetskravet kan få sin dagersättning nedsatt. föreslår också att asylsökande som får ett reguljärt arbete ges ett fribelopp om som den enskilde kan tjäna utan att dagersättningen minskas. Detta utgör ett viktigt positivt incitament för arbete. 9.3 Permanent lag om tillfälliga uppehållstillstånd Den som beviljas asyl i bör som huvudregel tilldelas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som gäller . Även ska det vara möjligt med familjeåterförening. Om skyddsbehovet kvarstår permanentas uppehållstillståndet. Den som har etablerat sig på arbetsmarknaden ges ett permanent uppehållstillstånd även om skyddsbehovet inte skulle kvarstå. menar att dessa bestämmelser ska permanentas inom ramen för Utlänningslagen och inte vara en del av den tidsbegränsade lag som regeringen infört. förslag stärker incitamenten till etablering eftersom eget arbete säkrar rätten att stanna i . Vår politik öppnar också fler möjligheter på arbetsmarknaden . Förslaget kan också påverka hur många som söker asyl just i vårt land. Att fram till , till skillnad från andra EU-länder, haft permanenta uppehållstillstånd som huvudregel har sannolikt bidragit till att fler sökt asyl här i stället för i andra EU-länder. En jämnare fördelning minskar kostnader, stärker integrationen och underlättar etableringen för dem som kommer hit. Familjens betydelse för upplevelsen av gemenskap, trygghet och stabilitet i en ständigt föränderlig omvärld kan inte nog betonas. Ur ett integrationsperspektiv är familjen med andra ord helt central. Det är utgångspunkt att familjer ska kunna återförenas. Vi menar att tillfälliga uppehållstillstånd ska vara huvudregel för den som har asylskäl och att rätten till familjeåterförening ska gälla. Vi anslår för att rätten till familjeåterförening ska gälla även dem som har tillfälliga uppehållstillstånd och som inte har denna möjlighet med dagens regelverk. Ensamkommande barn och unga ska återförenas med sina föräldrar. Om det är så att barnet kan återförenas med sin familj i hemlandet ska det ske skyndsamt. Därför ska vi skapa drivkrafter att berätta om anhöriga redan vid ankomsten. Om den asylsökande får avslag på sin ansökan så ska personen lämna landet. Andelen som frivilligt väljer att lämna efter ett utvisnings- eller överlämningsbeslut har minskat . valde 9 718 personer att frivilligt återvända till sina hemländer medan 10 956 blev polisärenden. En del utvisades med tvång, men de allra flesta avvek och gick ”under jorden”. För att möjliggöra fungerande avvisningar är det viktigt att ingår fler bilaterala överenskommelser (så kallade återtagandeavtal) med de viktigaste mottagarländerna för att dessa ska ta emot sina medborgare. Förvarstagande är ett frihetsberövande och vår utgångspunkt är att det endast ska ske i undantagsfall. är det viktigt att säkerställa att den som inte längre har laglig rätt att vistas i också kan utvisas så fort som möjligt, eftersom legitimiteten för asylrätten i annat fall riskerar att undergrävas. När ett mycket stort antal personer har fått avslag på sin asylansökan har det varit stor brist på förvarsplatser. anslår 2017-2020 för att skapa ytterligare 50 förvarsplatser. 9.6 Nationell krissocialjour för ensamkommande Det statliga ansvaret för ensamkommande flyktingbarn behöver stärkas. Vi vill göra det genom att tillsätta en nationell krissocialjour. Denna ska finnas som en resurs för de kommuner som behöver avlastning i arbetet med ensamkommande flyktingbarn. Krissocialjouren ska även samla kunskap om dessa barns och ungdomars behov och se till att den kunskapen kommer dem alla till del oavsett var i landet de hamnar. Nya riktlinjer för vilka krav som bör ställas på familjehem och gode män för dessa barn och ungdomar, samt riktlinjer för stödgruppsverksamhet för samma målgrupp, bör också tas fram nationellt. Med en nationell organisation kan resurserna optimeras som riskerna för att barnens trygghet och rättssäkerhet åsidosätts minimeras. Vi avsätter för att inrätta en krissocialjour. anser att fler ensamkommande barn och ungdomar i första hand ska placeras i familjehem. Eftersom antalet familjehem är begränsat har föreslagit att fler familjehem med beredskap att ta hand om dessa barn och unga ska rekryteras och utbildas. Vi avsätter 2017-2020 för att rekrytera familjehem och gode män. För de barn och unga som ändå inte kan beredas plats i ett familjehem är det viktigt att kommunen kan erbjuda annat lämpligt boende. Den nya typen av boende, stödboende för unga mellan , som har införts är mycket välkommen. var det endast möjligt att placera barn och unga i HVB-hem, vilket inte alltid varit lämpligt. Det är dock fortsatt viktigt att barnen placeras i den typ av boendeform som motsvarar dennes behov. Regeringens aviseringar om att ett stort antal även av barnen som är 16 och ska placeras i stödboende väcker oro. För att säkerställa uppföljningen av de nya boendena utökas anslaget för Inspektionen för vård och omsorg (). De stora behoven som finns på integrationspolitikens område gör att vi ser ett stort behov av en kriskommission som får i uppdrag att vända på alla stenar för att förbättra integrationen. Det kan exempelvis handla om vilka strukturella förändringar som behövs på svensk arbetsmarknad, hur etableringsprocessen kan förändras och utvärdera hur dagens integrationsåtgärder står sig i förhållande till utgifterna. Kommissionen bör ledas av personer som det finns en bred uppslutning kring. behöver en politik för fler jobb, fler bostäder och bättre skola. Regeringens politik riskerar att få motsatt effekt. De som drabbas hårdast är de nyanlända som riskerar att fastna i ett långvarigt socialt och ekonomiskt utanförskap. En integrationspolitik som inte fungerar kan också undergräva migrationspolitikens legitimitet. När politiken tappar legitimitet riskerar kraven på åtstramningar att förverkligas. En sådan utveckling måste alla som vill värna ett generöst mottagande motverka. Av dessa skäl krävs nu politisk handling som gör det möjligt för fler nyanlända att få arbete, som förbättrar situationen på bostadsmarknaden, som gör mottagandet bättre och som långsiktigt gör integrationspolitiken effektivare. vill förbättra kommunernas möjligheter att ta emot nyanlända, inte minst de som tar emot många flyktingar. Vi vill återinföra en prestationsbaserad ersättning till de trettio kommuner som har det högsta mottagandet. Det gör att kommuner som tar emot särskilt många personer får bättre förutsättningar för detta. För att finansiera detta genomför vi en begränsad sänkning av den generella schablonersättningen som höjdes mycket kraftigt i förra året. Regeringens förändringar av ersättningarna till kommunerna för boende till ensamkommande flyktingbarn är i allt väsentligt riktiga, men infasningen av dem riskerar att på ett orimligt sätt drabba kommuner som tagit stort ansvar. Vi anslår därför 300 miljoner 2017 och 2018 för att mildra sådana effekter. Det är 260 miljoner mer än regeringen . Nyanlända som har fått uppehållstillstånd ges etableringsinsatser . Målet är att så många som möjligt ska komma i arbete så fort som möjligt. Etableringsuppdraget är viktigt, men uppdraget måste följas upp och förbättras kontinuerligt. Kritiken mot Arbetsförmedlingen som har etableringsuppdraget visar att det finns ett stort behov av alternativa aktörer som med ökad flexibilitet och förmåga kan anpassa uppdraget efter den enskilde individen. tenderar insatserna att utgå från att alla människor ska in i en och samma mall. vill att fler insatser utförs tidigare än under etableringsuppdraget och att Arbetsförmedlingens insatser ses över. Den utredning som påbörjades av alliansregeringen i syfte att se över alternativa former för arbetsförmedlingsuppdraget bör återupptas. 9.10 Bekämpa bostadsbristen för asylsökande och nyanlända När antalet asylsökande och nyanlända ökar kraftigt uppstår en akut bostadsbrist. Bostadsbristen drabbar enskilda, både de som väljer eget boende (Ebo) och de som bor i anvisat boende med låg standard. Förutsättningarna för att själva äga och driva boenden för asylsökande bör utredas. Om kunde driva asylboenden i egen regi skulle underlaget för dialog och förberedelser mellan kommun och migrationsverk förbättras mot dagens process då upphandlingsförfarande vid avslut ställer kommuner vid fullbordat faktum. När långdragna upphandlingar undviks kan reformförslaget även innebära större kostnadseffektivitet. gäller en ny lag som innebär att alla kommuner är skyldiga att efter anvisning ta emot nyanlända för bosättning. Syftet är att kommuner som har en jämförelsevis god arbetsmarknad, stor befolkning, lågt mottagande och förhållandevis få asylsökande kommer att få ta emot fler nyanlända än kommuner med sämre förutsättningar. stödde detta förslag men hade gärna sett att lagen blev tillfällig. Vi vill också vidareutveckla ett system som vi kallar för ”Hem-bo”, där enskilda som låter asylsökande bo hemma hos dem får ersättning för detta. På så sätt skulle nya typer av boendeformer kunna uppstå. Villkoren och kraven för Hem-bo måste naturligtvis ses över så att det inte systemet kan missbrukas. En skola där ingen lämnas efter Skolans huvuduppgift är att förmedla kunskap, att stimulera elevernas intellektuella utveckling och att förbereda barn och unga för vuxenlivet. Skolan har också ett bildningsuppdrag. Skolan ska bygga på, och förmedla vidare, de värden och dygder som är centrala för ett gott liv och ett gott samhälle. Inte bara utbilda personer som ska kunna få ett jobb, utan också medborgare som kan vara med och ta ansvar för samhällets gemensamma angelägenheter och förvalta centrala värden. En gemensam etisk grund är nödvändig för att skapa en lugn, trygg, stimulerande och positiv miljö i skolan. Skolans värdegrund är grunden på vilken hela undervisningen vilar och ska vara integrerad i hela skolans verksamhet. Varje barn ska få möjlighet att utvecklas så långt som möjligt utifrån sin egen potential. Vi ska ha en skola där ingen hålls tillbaka och ingen lämnas efter. Även om många nödvändiga reformer genomförts, visar flera nationella och internationella undersökningar att den svenska skolan alltjämt står inför stora utmaningar. Elevernas resultat sjunker på de områden som mäts. Det är angeläget att de förändringar som föreslås för skolan är långsiktigt riktiga – att eftersträva stabilitet, kontinuitet och arbetsro för skolan. För att vända trenden med fallande kunskapsresultat föreslår bland annat satsningar på stärkt stöd till elever med särskilda behov, lärarlöner och stärkt elevhälsa. Läraryrkets attraktivitet måste stärkas bland annat genom en förbättrad arbetssituation och en hög lön till bra lärare. anser att fristående skolor är en självklar och viktig del av det svenska skolväsendet. De fristående skolorna medverkar till att stärka den pedagogiska förnyelsen och utvecklingen inom svenskt skolväsen. Fristående skolor ökar möjligheten för varje elev att hitta en skola som passar just honom eller henne. tar tydligt ställning för kvalitet och excellens i högskola och forskning. Universiteten ska ha ett brett utbildningsutbud och bedriva statsfinansierad forskning, särskilt där man är nationellt eller till och med internationellt ledande. Högskolorna ska ha ett bra utbud av grundutbildning och ha en bra forskningsanknytning i samarbete med universiteten. Den högre utbildningens viktigaste uppgift är att förmedla kunskap. För att möjliggöra detta krävs kompetenta högskolelärare och forskare, en stimulerande arbetsmiljö samt studiesocial trygghet. 10.1 Speciallärarlyft för stärkt kunskapsutveckling