ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4022172 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten för regeringen att uppmana svenska företag och offentlig sektor att inte ha verksamhet i det ockuperade och tillkännager detta för regeringen. är sista koloni och är enligt FN ett icke självstyrande område. Den västsahariska befolkningen har väntat på en lösning sedan området togs upp på FN:s lista 1966, som ett område som skulle avkoloniseras av genom en folkomröstning som fram till inte genomförts. ockuperar stora delar av i strid med internationell rätt. Inget land i världen erkänner rätt till landet. Trots detta säljer västsahariska naturresurser genom bland annat avtal med EU. Även svenska företag är inblandade i verksamhet i det ockuperade . Det förekommer alltså att företag från är med och upprätthåller militära ockupation av utan påföljd. Därför bör möjligheten utredas för att, precis som och regeringar redan har gjort, uppmana svenska företag och offentlig sektor att inte verka i det ockuperade innan en politisk lösning som tillgodoser västsahariernas rätt till självbestämmande har hittats.
mot · H4022173 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att utöka vinterdäckskravet på tunga fordon till fler axlar än bara drivhjulen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över och eventuellt skärpa kraven på antalet millimeter spårdjup på vinterdäcken för tunga fordon och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta möjligheten att ställa hårdare och tydligare krav på gummiblandningarna i vinterdäcken och tillkännager detta för regeringen. Alliansregeringen införde vinterdäckskrav på drivaxlarna på tunga fordon. Det är nu dags att utvärdera detta och också se över möjligheten att utöka kraven på vinterdäck till fler axlar. Många anser att kravet spårdjup på vinterdäck är för lite och det är rimligt att i utvärderingen och översynen också se om kraven på antalet millimeter behöver höjas. En annat stort problem är att även om däcken är klassade som vinterdäck och håller rätt spårdjup så är däcken ändå inte anpassade för våra förhållanden här i . Däcken har ofta fel gummiblandningar som exempelvis kan bli hårda i vinterkylan och därmed försämrar vägegenskaperna avsevärt. Därför är det viktigt att vi även ser över vilka gummiblandningar som krävs för att ha bra väggrepp på de svenska vägarna.
mot · H4022174 · 2016-10-05 00:00:00 — Alternativa finansieringslösningar för infrastrukturen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka tänkbara alternativa finansieringslösningar för investeringar i framtidens infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. Alla infrastruktursatsningar är ofta både omfattande och resurskrävande, och det krävs ständiga prioriteringar mellan olika projekt som behöver utföras. bör som många andra länder i världen se över hur man kan hitta andra alternativa finansieringslösningar för att få till stånd de investeringar som krävs. Detta kan vara en viktig pusselbit för att möjliggöra att projekt kan bli verklighet inom kortare tidsram än om staten själv ska finansiera hela projektet.
mot · H4022175 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket så att innan räkningen för en trängselavgift eller broavgift skickas ut måste beloppet uppgå till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att underlätta för åkerier, bussbolag och andra företag med många fordon i rörelse att få så få fakturor på trängsel- och broavgifter som möjligt, vilket sparar arbete och bokföringskostnader för företaget, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över straffavgiften på vid försening med betalning av trängsel- och broavgift och ersätta den med en mer rimlig avgift och tillkännager detta för regeringen. skickar Transportstyrelsen ut räkningar för trängselavgifter och broavgifter i . Beloppen kan vara mycket låga, exempelvis eller . Det kan inte vara kostnadseffektivt att administrera så låga summor och det väcker onödig irritation med så små summor på en räkning. Därför bör vi se över möjligheterna att samla ihop beloppen så att de minst uppgår till innan räkning på beloppet skickas ut. Vi behöver också se över hur vi kan underlätta ytterligare för företag med många fordon för att begränsa antalet fakturatillfällen så mycket som möjligt för att spara arbete och bokföringskostnader för företaget. Den höga straffavgiften på vid för sen betalning behöver också ses över för att vara på en mer rimlig nivå.
mot · H4022176 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ta CSN-lån till körkortsutbildningen och tillkännager detta för regeringen. För att lättare kunna bo och arbeta i hela landet är det viktigt att våra ungdomar tar körkort. Körkortsutbildningen är en av våra viktigaste utbildningar men man har ingen möjlighet att få CSN-lån för att finansiera utbildningen. Det innebär att grupper med svag ekonomi riskerar att hamna i utanförskap på grund av att körkortsutbildningen upplevs som för dyr. Detta är en stor brist och behöver åtgärdas så att även körkortsutbildningen kan finansieras med CSN-lån.
mot · H4022177 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om hedersbrott och tillkännager detta för regeringen. Hedersbrott är ett allvarligt brott och det ska behandlas därefter. Exempel på hedersbrott är olika former av våld, hot och andra begränsningar av en persons frihet med syfte att upprätthålla familjens heder. Om en ung kvinna utsätts för upprepat våld från sin far eller bror skulle det antagligen rubriceras som grov fridskränkning. Det är inte tillräckligt. Frågan måste uppmärksammas och vi bör därför se över möjligheten att kategorisera hedersbrott genom en egen brottsrubricering med en straffskala som står i proportion till brottet. Vid hedersbrott finns oftast en hotbild med ett flertal människor bakom. Det är därför även viktigt att brottet inte begränsas att gälla för en viss personkrets eftersom misstänkta gärningsmän ofta finns i släktens utkant, eller är bekanta till familjen. Finns det ett hedersmotiv bakom ett brott ska det leda till strängare straff. Vi kan här dra en parallell till hatbrott som bedöms som extra grovt om brottet är riktat mot någon på grund av dennes hudfärg, politiska åsikt eller sexuella läggning. Hedersbrott är något som vi aldrig kan acceptera i vårt öppna svenska samhälle. Boriana (M)
mot · H4022178 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utöka tjänstemannaansvaret för att möjliggöra ansvarsutkrävande av tjänstemän i offentlig förvaltning som har arbetat mot eller fattat beslut som stridit mot regelverket och tillkännager detta för regeringen. Privatpersoner och företag som är i kontakt med myndigheter och offentliga förvaltningar upplever ibland att de blir behandlade på ett sätt som inte är förenligt med lagar och regler i offentlig verksamhet. Alla personer som utför ett arbete har ett ansvar att sköta jobbet på ett professionellt och korrekt sätt. Tyvärr finns det tillfällen där det har gått fel på grund av att en tjänsteman tolkat lagar, regler och förordningar på ett felaktigt sätt. I sådana fall bör vi se över möjligheten att avkräva tjänstemannen ansvar för de fel som eventuellt har begåtts. Den möjligheten är begränsad eftersom tjänstemannaansvaret inom offentlig förvaltning reformerades 1975. Enligt 20 kap. 1 § (BrB) ska den som uppsåtligen eller av oaktsamhet vid myndighetsutövning genom handling eller underlåtenhet åsidosätter vad som gäller för uppgiften dömas för tjänstefel till böter eller fängelse i högst . Om gärningen med hänsyn till gärningsmannens befogenheter eller uppgiftens samband med myndighetsutövningen i övrigt eller till andra omständigheter är att anse som ringa, ska inte dömas till ansvar. Om den offentliga förvaltningen ska kunna bli ännu bättre bör vi se över möjligheten att utöka tjänstemannaansvaret för att på så sätt skydda privatpersoner och företag i de fall fel har begåtts.
mot · H4022179 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om förslag om storregioner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om folkomröstningar om förslagen till regioner och tillkännager detta för regeringen. Samhällskontraktet mellan medborgare och det offentliga samhället i form av stat, län och kommun är ett av fundamenten i det svenska välfärdssamhället. Den av regeringen tillsatta delbetänkande är en i vårt tycke ofärdig produkt med synnerligen märkliga förslag. En av riskerna med att bryta unika regionala strukturer och försöka foga samman dem till en enhetlig sådan är att man förlorar medborgarinflytandet och minskar möjligheterna att påverka politiken. delbetänkande innehåller förslag till regional indelning och bildandet av tre nya län: , och med ikraftträdande . Det är en synnerligen snabb process som riskerar att leda till felaktiga beslut och förlorat politiskt inflytande i processen. Vi ställer oss skeptiska till bildandet av storregioner och ser riskerna med ett system som centraliserar makt och minskar kommunikationen med och förankringen hos medborgarna. Att lokala och regionala identiteter med en djup historisk förankring bevaras även är av stor betydelse för . Bland annat av denna anledning anser vi att försiktighet bör iakttas vid planer på att just bryta upp kommun- och landstingsgränser som i många fall vilar på naturliga geografiska avgränsningar och en historiskt förankrad identitet. Ska sådana beslut ändå fattas är det nödvändigt att ansvariga politiker först försäkrar sig om att de har ett djupt förankrat folkligt stöd. Vidare kan man belysa att de fyra utgångspunkterna som kommittén anger som grund för sitt förslag till ny indelning är irrelevanta. Utifrån dessa utgångspunkter för en ny indelning finns egentligen inget skäl att ändra många landstings geografiska indelning. Det är för övrigt tveksamt om storregioner är svaret på hur till exempel en jämlik vård ska uppstå. har funnits och där finns fortfarande inomregionala skillnader i vårdtillgänglighet. antog i sitt betänkande ”Övergångsstyre och utjämning vid ändrad kommun- och landstingsindelning” (2015/16:KU25) att ”Befolkningens önskemål och synpunkter bör beaktas vid ändringar i landstingsindelningen”. Men överlag kan eller bör inte dessa förslag beslutas någonstans i utan vägledande folkomröstningar. Att förbättra ansvaret genom ett större kommunalt samverkansorgan ser inte vi sverigedemokrater som något problem. Detta ska emellertid inte blandas ihop med en icke folkligt förankrad storregion. Vi är av princip emot storregioner, därför att vi värnar om samhällskontraktet. Men först och främst vill vi låta folket självt bestämma i folkomröstningar.
mot · H4022180 · 2016-10-05 00:00:00 — Djurförsök inom medicinsk forskning ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn kring den etiska bedömningen för djurförsök inom medicinsk forskning och tillkännager detta för regeringen. I har vi en lång tradition av att värna djurs välbefinnande och djurplågeri är något som de allra flesta ser allvarligt på. Detta är i grunden mycket bra och det är i denna anda politiken kommit att utformas kring djurförsök. Man vill djuren väl och strävan är att djurförsöken ska bli färre och att man ska gå över till andra metoder när detta är möjligt. Försöksdjur är dock i många fall helt nödvändiga för medicinsk forskning, men svenska regler ställer ibland högre krav på forskning med försöksdjur än forskning på människor. I får man exempelvis inte ge möss injektioner i huden på samma sätt som man gör på människor vid tuberkulintestet, vilket görs för att testa om en individ har ett antikroppssvar mot tuberkelbakterien. Det är också svårt att få tillstånd för studier av många kroniska sjukdomar då dessa sjukdomar anses innebära för stort lidande. Djurförsök måste dock föregå experiment på människa och det finns en oroande tendens att man inte gör dessa försök på försöksdjur vilket ju kan leda till att försöken istället görs på människor. Förutom att forskningen ur ett mänskligt perspektiv blir sämre utan möjlighet till djurförsök riskerar vi också att tvinga ut forskningen från till andra delar av världen. Teknikutvecklingen såväl som den medicinska utvecklingen går i en rasande takt och lägger vi betydligt mer långtgående krav på forskningen i kommer den att flytta någon annanstans. Det finns uppenbara skäl att göra ett omtag i den etiska diskussionen kring djurförsök. En bättre balans behöver hittas mellan medicinsk nytta och försöksdjurens lidande.
mot · H4022181 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till åtgärder för att säkra sydsamiskans fortlevnad och förvaltning samt höja språkets status och tillkännager detta för regeringen. I (för utbildning, vetenskap och kultur) språkatlas över vilka språk som är hotade i världen framgår att samtliga samiska språk klassas som hotade. Med detta menas att de som talar något av de samiska språken försvinner eller övergår till att tala ett annat större språk. Minoritetsgruppers språk har genom historien förtryckts, försummats och övergivits över hela världen. Dock kan språk återupptas och återfå kraft i nya generationer där det finns intresse för kulturarv och rötter. Genom att bland annat undervisa, synliggöra och forska om språket kan trenderna stimuleras ytterligare. En viktig del kan också vara att författa skrifter och böcker inom och på språket för kommande generationers skull. Det sydsamiska kulturcentret bedriver en mångfacetterad verksamhet som syftar till att främja det sydsamiska språket, dess kultur och historia, men också samiskt näringsliv i regionen. Gaaltije fyller en viktig funktion i bevarandet av såväl det sydsamiska språket som dess kulturarv. Dock har man varit beroende av projektstöd, vilket ger en lång osäkerhet. Här är det viktigt med ökade resurser för att säkra Gaaltijes framtida fortlevnad. Den socialdemokratiska regeringen lagstiftade om bland annat ett förbud att tala det egna modersmålet, vilket i praktiken innebar till exempel att barnen inte fick prata samiska i skolan. Detta bidrog starkt till att talandet av de samiska språken minskade och att den nya generationen inte fick möjligheten att lära sig språket ordentligt då det uteblev genom hela undervisningen. Särskilt utsatt har sydsamiskan varit då språkbytesprocessen pågått i det sydsamiska området jämfört med det nordsamiska. Sydsamiskans utarmning har dock pågått än så. I området togs många nybyggen upp och långt in . Det dominerande språket blev svenska även på grund av att man undanträngde renskötseln mer och mer. Generellt sett finns det en stark vilja hos samerna att tala samiska. Kultur och språk har starka band till varandra och följer ofta trender sida vid sida. Därför är bevarandet av den samiska kulturen extra viktig även när det gäller detta. Det är framförallt en fråga om identitet, rötter, ursprung och kulturellt arv. Med anledning av detta är det av stort värde att arbeta för bevarandet av de samiska språken då dessa utgör en del av såväl det samiska kulturarvet som det svenska, då samerna är en av ursprungsbefolkningar.
mot · H4022182 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utse till ett svenskt kulturarvsår och tillkännager detta för regeringen. utlystes av den socialdemokratiska regeringen med det primära syftet att uppmärksamma och hylla förekomsten av utländska kulturer och identiteter i . Ett stort antal myndigheter, institutioner, stiftelser och bolag inom kulturområdet samt vissa universitet och högskolor och svenska ambassader utomlands fick i uppdrag att medverka. Man bjöd även in samtliga kommuner, landsting, regioner, länsstyrelser, vissa myndigheter, övriga universitet och högskolor, scenkonstinstitutioner, regionala museer, bibliotek, arkivinstitutioner, festivaler och övriga aktörer att medverka. Vi anser att det kunde vara på sin plats att på ett liknande sätt rikta fokus mot kulturområdet och vitalisera den kulturpolitiska debatten genom att återigen samla det offentliga kring ett temaår med kulturpolitisk prägel och föreslår därför att tillkännager för regeringen som sin mening att 2020 skall utses till svenskt kulturarvsår med det primära syftet att stärka den gemensamma nationella identiteten och att uppmärksamma och hylla olika aspekter av den traditionella, folkliga svenska kulturen.
mot · H4022183 · 2016-10-05 00:00:00 — Obligatoriskt utbildningsmoment för att upptäcka våld mot barn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett obligatoriskt utbildningsmoment för att upptäcka våld mot barn och tillkännager detta för regeringen. anmäldes sammantaget 20 800 misshandelsbrott mot barn. Det motsvarar av alla anmälda misshandelsbrott. har antalet anmälda misshandelsbrott mot barn 0–ökat med 3 650 anmälningar, vilket motsvarar en ökning på . Misshandelsbrotten mot barn i åldern 7–anmäls i hög grad av skolan och i Brås skolundersökning uppges ungdomar i årskurs nio som blivit utsatta för våld eller hot ha angett att av detta inträffat i skolan eller på skolgården. Av de misstänkta för misshandel av små barn (0–) är det vanligast med en förälder eller styvförälder som anmälts som misstänkt. 2015 utredde hur frågor om mänskliga rättigheter, mäns våld mot kvinnor samt våld mot barn beaktas i högskoleutbildningar som leder fram till följande examina: barnmorskeexamen, förskollärarexamen, grundlärarexamen, juristexamen, läkarexamen, psykologexamen, psykoterapeutexamen, sjuksköterskeexamen, socionomexamen, specialistsjuksköterskeexamen med inriktning mot hälso- och sjukvård för barn och ungdomar, tandläkarexamen, yrkeslärarexamen och ämneslärarexamen. Utredningen fastslog att området ”våld mot barn” endast är inskrivet i av utbildningsplanerna eller kursplanerna för berörda utbildningar samt att lärandemål för området fanns på av utbildningarna. För en snabb och rättssäker process är det nödvändigt att kännedom finns om tillvägagångssätt för anmälan av misstänkta brott samt vilka personer inom myndigheter som ska kontaktas. Detta är även av vikt för att förhindra att barnet utsätts för ytterligare brott. Därför bör behovet av ett obligatoriskt moment i berörda utbildningar ses över. Detta för att tidigare upptäcka symptom såväl som praktiskt handlande vid upptäckt.
mot · H4022185 · 2016-10-05 00:00:00 — Bättre vårdkedjor för kvinnor med bröstcancer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga landsting och regioner verkar för att det finns vårdprogram för kvinnor med bröstcancer som även inkluderar vård och tillkännager detta för regeringen. All sjukvård måste vara jämlik. Det innebär att hälsofrågor även ska inkludera ett genusperspektiv. Utan aktiva kvinnoorganisationer hade det varit svårare att införa mammografi för alla kvinnor. Vidare hade kraven på att all relevant medicinsk statistik skall vara könsuppdelad, tagit att genomföra utan kvinnors engagemang. Det är viktigt att nu ta ytterligare steg när det gäller denna vanliga sjukdom. Den medicinska utvecklingen har lett till att bröstcancer ofta är kronisk istället för dödlig, vilket är oerhört positivt. Spridd bröstcancer är vanligare än man tror och kvinnor lever med sin cancersjukdom tack vare dessa medicinska framgångar. Men för att de drabbade ska få ett gott liv krävs långa och välfungerande vårdkedjor. finns det stora brister vilket bland annat beror på att vårdkedjorna inte fullt ut tagit hänsyn till de utveckling. Omhändertagandet i det akuta skedet fungerar oftast bra, likaså efterbehandlingen, men det fungerar sämre på lite . efterlyser därför bättre vårdkedjor och tex samtalsgrupper eller lägervistelser för dem som har en spridd bröstcancer och behöver stöd. Det är därför viktigt att verka för att vårdkedjorna för dessa drabbade förbättras: att samtliga landsting och regioner verkar för att det finns vårdprogram för kvinnor med bröstcancer som även inkluderar vård . Shadiye Heydari (S)
mot · H4022187 · 2016-10-05 00:00:00 — Statlig grundservice garanti för alla kommuner ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för statlig verksamhet i alla kommuner och tillkännager detta för regeringen. har våra statliga verk och myndigheter centraliserats i en rasande takt. Inte enbart till utan även till andra större städer på bekostnad av de mindre ofta perifert belägna orterna. Visserligen har vissa myndigheter utlokaliserats. Men har flera myndigheter, som haft en spridd verksamhet gjort omlokaliseringar och försvunnit just från dessa orter. Glädjande har regeringen tagit sig an frågan och har en tydlig målsättning med att utlokalisera statlig verksamhet. Flera beslut om utlokalisering har tagits. Men sannolikt kommer residensstäderna att prioriteras. Min ambition med motionen är att säkra statlig verksamhet i de mindre geografisk avlägsna kommunerna. Enligt EU:s har snabbaste urbaniseringsprocess, snabbare än genomsnittet. Det finns många förklaringar till flyttströmmar såsom tillgång till högre utbildning, kultur och nöjen men även känslan av trygghet. Men även tillgången på jobb och service i kommunerna spelar stor roll. har förlorat drygt 1 200 statliga jobb enligt granskning som SVT gjort. är ett av de län som har förlorat mest statliga jobb och service i landet. Jobb som är livsviktiga för mindre kommuner. När jobben och servicen minskar blir det ännu svårare att attrahera ny arbetskraft till befintlig basindustri. Om man tar min hemkommun, som exempel där flera statliga verksamheter har försvunnit. En ort med flera stora industrier som är världsledande inom sina områden. Tillgången till kompetent arbetskraft är avgörande men företagen får allt svårare att rekrytera. Genom att statliga jobb har försvunnit gör en mindre differentierad arbetsmarknad svårare för medföljande att få jobb. Minskad service blir kommunen mindre attraktiv och då blir det ännu sämre möjligheter att locka nya kommuninvånare. Sedan känner sig folk svikna av staten och framtidstron minskar. En del väljer då att flytta. Befolkningsminskningen försvårar kommunernas åtagande. Följden blir också att arbetskraftsförsörjningen hotas till basindustrin som ofta är placerad i glesbygdskommuner och kan äventyra företaget existens på orten. Den internationella konkurrensen är hård och många av företagen ägs av stora utländska koncerner. Där jämförs produktionsenheterna internt och tillverkningen kan flyttas snabbt till ”syskonfabriker” i andra länder. Denna verklighet finns i många mindre kommuner i och i övriga . Vår basindustri bidrar väsentligt till landets välstånd. Sammanfattningsvis så behöver glesbygdskommuner och landsbygden vissa grundläggande förutsättningar för att bo och verka på orten. Det är statens uppgift att se till att det finns tillgång till en grundläggande service runt om i . Där spelar statens verksamheter en viktig roll för jobbskapande, service och kompetensutveckling för kommunen. Dessutom är jag övertygad om att det finns nationalekonomiska vinster att hämta genom lägre lokalkostnader och ett generellt lägre löneläge hos medarbetarna.