mot · H4023372 · 2016-10-05 00:00:00 — Plan för ett starkare : Bryt utanförskapet ställer sig bakom det som anförs i motionen om kompetenskartläggning för asylsökande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla för asylsökande att få de dokument som behövs för att kunna ha ett jobb och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om jobbstimulans i asylsökandes dagersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha ett ökat jobbfokus i placeringen av asylsökande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler sfi-lärare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell och digitaliserad sfi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på ansträngningar för att lära sig svenska för permanent uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett informationsmaterial till nyanlända om bl.a. demokrati, jämställdhet och skyldigheter och rättigheter i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk samhällsorientering med ett avslutande prov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om civilsamhällets betydelse för en bättre integration och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förlängd etableringstid från två till för nyanlända i åldern med kort utbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en utbildningsplikt för nyanlända som saknar grundskoleutbildning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stimulanser till kombinationsutbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Universitets- och högskolerådet ska ta över valideringen av utbildning på hälso- och sjukvårdsområdet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om jobbstimulans och skärpt aktivitetskrav i etableringsersättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att full etableringsersättning bör villkoras mot att man blir kvar i den kommun där man påbörjat etableringen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny yrkesutbildning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett förstajobbetavdrag bör införas för att öka drivkrafterna till arbete och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om jobbstimulans, skärpt aktivitetskrav och hembesök i försörjningsstödet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett bidragstak för en stärkt arbetslinje och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstajobbetanställningen som en ny anställningsform och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja taket i RUT-avdraget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förenklat regelverk för subventionerade anställningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlänga provanställningen från och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka rådgivning till företagare med utländsk bakgrund och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska säkerställa att kvinnor och män behandlas lika av myndigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att full föräldrapenning enbart bör utges vid jobb eller permanent bosättning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa föräldrapenningen för personer som saknar sjukpenninggrundande inkomst och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad rätt till förskola för barn vars föräldrar lever på försörjningsstöd, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkta insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera lagstiftningen mot tvångs- och barnäktenskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förberedande utbildning för asylsökande barn i familjer i boenden och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare kunskapskontroller i förberedelseklasserna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om större möjligheter för lärare att låta elever som inte når kunskapsmålen gå om en årskurs och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en skyldighet att erbjuda lovskola för elever som riskerar att inte klara kunskapskraven i årskurs 6–9, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nytt gymnasieprogram som kombinerar språkintroduktion och yrkesintroduktion och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett aktivt skolval och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett gemensamt kösystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barn i familjer med regelbunden socialtjänstkontakt särskilt bör uppmärksammas för sina skolresultat och tillkännager detta för regeringen. plan för ett starkare ska bryta utanförskapet. Fler ska ges möjlighet till jobb, egen försörjning och att göra rätt för sig. Att förbättra integrationen i är centralt. har bara hälften av dem som har kommit till som asylsökande ett jobb efter det att uppehållstillstånd beviljats. Enbart en av fyra har en helårsanställning. Det finns 130 utanförskapsområden där färre än hälften i arbetsför ålder arbetar, bidragsberoendet är utbrett och tre av fyra är födda i ett annat land. Klarar vi inte integrationen bättre riskerar vi stora ekonomiska och sociala problem. Vi måste bryta utvecklingen i ett läge då det är mycket svårt. Det finns 60 000 vuxna som har fått uppehållstillstånd. Hälften har max utbildning som motsvarar grundskola. Det är fortfarande omkring 140 000 vuxna och barn som väntar på beslut, på att ha en kommun att flytta till eller på att återvända till hemlandet. På bara beräknas nu ta emot hundratusentals ansökningar om anhöriginvandring. Arbetet för en bättre fungerande integration kommer kräva långsiktighet och tålamod. Nya vägar in på arbetsmarknaden är avgörande. Vi behöver ha en tydlig fokusering på jobb man kommer till , stärka nyanländas möjligheter till arbete, satsa på anställningar som kombinerar jobb och utbildning samt skapa förutsättningar för fler enkla jobb. Hinder och onödig byråkrati måste tas bort. Alla som är i ska göra vad de kan för jobb och egen försörjning. handlar integration inte enbart om arbete. Att följa gällande lagstiftning är grundläggande. Detsamma gäller förståelse för och att respektera värderingar som finns i som jämställdhet och individens frihet. Det handlar också om betydelsen av svenska språket för att snabbt komma in i samhället. Åtgärder för fler som jobbar, utbildning av hög kvalitet, fler bostäder och jämställdhet är alla viktiga delar i en fungerande integrationspolitik. Det är även en långsiktigt hållbar migrationspolitik. Migrationspolitiken ska vara utformad med hänsyn till bland annat det stora mottagande av asylsökande vi har haft och hur integrationen i fungerar. I det följande presenteras utgångpunkter och förslag i integrationspolitik. I våra andra motioner, däribland motionerna om jobb, utbildning, bostäder, civilsamhället, trygghet och migration, finns mer utvecklade förslag som rör dessa områden. Det behövs en tydlig fokusering på jobb man kommer till . är handläggningstiden i asylärenden lång. Det rör sig om många månader och i vissa fall år. Det gör att tidiga insatser är helt nödvändigt. vill att det ska ske en kompetenskartläggning direkt då man kommer till . På så sätt kan den asylsökande få en snabb uppfattning om hur den utbildningsbakgrund och de erfarenheter man har står sig på arbetsmarknaden. Han eller hon kan också få råd till exempel om hur man gör för att få en utbildning eller yrkeskunskap från hemlandet värderad. dröjer det i regel till att uppehållstillstånd har beviljats innan en sådan kompetenskartläggning blir aktuell. Asylsökande som har möjlighet ska jobba och försörja sig själva. Vi vill förenkla för den som söker asyl i att få de dokument som krävs för att ta ett jobb. Asylsökande ska direkt vid ankomst få hjälp att få ett bevis om att de är undantagna från krav på arbetstillstånd och hjälp med ett samordningsnummer från . Vi vill också hitta lösningar så att man som asylsökande kan få sin lön utbetald på ett bankkonto. Om den som söker asyl i tar ett arbete avräknas hela ens dagersättning från den lön man får. Konsekvenserna kan vara stora vid korta uppdrag och deltidsjobb som ofta är den första vägen in på arbetsmarknaden. Vi vill att det ska löna sig mer att gå från bidrag till jobb. Därför vill vi att det införs en jobbstimulans i dagersättningen. Asylsökande som arbetar ska kunna tjäna innan dagersättningen börjar trappas ner. Språket är vägen in i samhället Språket är vägen in i samhället. Svenskundervisning ska ske . Detta är i enlighet med vad , övriga allianspartier och regeringen enades om . Det är viktigt att de insatser som görs kommer igång snabbt, omfattar alla och håller god kvalitet. I syfte att tillgodose olika yrkesgruppers behov i svenskundervisningen vill vi att ökar jobbfokus i placeringen av asylsökande. Detta för att de som har en viss utbildningsbakgrund eller yrkeserfarenheter från tidigare ska kunna lära sig svenska inom sitt kompetensområde. Svenskundervisning för invandrare, sfi, är en kvalificerad språkutbildning för den som har fått uppehållstillstånd i . Sfi är viktig både för den enskilda individen och för samhället. Vi har en stor brist på sfi-lärare. beräknas det behövas ytterligare 4 800 sfi-lärare. är det endast ett fåtal lärosäten som erbjuder lärare och lärarstudenter att läsa kurser för sfi-behörighet. Vi vill att de lärosäten, där lärarutbildningen finns, även ska erbjuda kurser i svenska som andraspråk över sommaren. Vi vill också utreda möjligheten att införa distanskurser i svenska som andraspråk som ska kombineras med praktik ute i sfi-verksamhet. är skillnaderna runt om i landet mellan kvalitet och tillgänglighet i sfi alltför stora. vill ha en nationell och digital plattform för sfi. Det skulle höja kvalitet och likvärdighet på utbildningen. Men en digital plattform går det också enklare att kombinera sfi med exempelvis arbete eller praktik och att delta i sfi med en särskild inriktning. Dessutom skulle man tidigt, och , kunna komma igång med sfi. Vi vill att kartlägger existerande plattformar i sfi i syfte att utforma en nationell digital plattform. Vi vill även att att ta fram nya sfi-program. är det bara en av tre kommuner som erbjuder sfi för akademiskt utbildade och en av fem kommuner som erbjuder sfi med yrkesinriktning efter yrkesbakgrund. Detta enligt en enkät som länsstyrelserna har gjort. För fler nyanlända ska få bättre möjligheter att gå från studier till jobb vill vi att ska utreda hur dagens sfi-utbildningar kan breddas så att fler får möjlighet att studera sfi med särskild inriktning. Utan svenskkunskaper är det svårt, och i många fall omöjligt, att få ett jobb. Det försvårar också att bli en del av samhället i övrigt. Det kan till exempel handla om att följa med i barnens skolgång. Därför bör det ställas tydliga krav på ansträngningar för att lära sig svenska. Det ska vare en central del av prövningen av uppehållstillstånd för den som inte har jobb och egen försörjning. För att kunna få permanent uppehållstillstånd, om man saknar jobb och egen försörjning, ska det krävas att man deltar aktivt efter bästa förmåga i etableringsinsatser, däribland sfi. Vi vill också att ersättningen vid ogiltig frånvaro från sfi ska sättas ned i större utsträckning än vad som är fallet . Det är viktigt att nyanlända, inte minst flickor och pojkar, får information och kunskap om sina rättigheter, möjligheter och skyldigheter. Vi vill därför, utöver samhällsinformation, att det ska tas fram ett lättillgängligt och användarvänligt informationsmaterial till nyanlända om mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, jämställdhet mellan könen, , hedersrelaterat våld och förtryck samt skyldigheter och rättigheter i . Obligatorisk samhällsorientering med ett avslutande prov Samhällsorientering ska ske i enlighet med vad , övriga allianspartier och regeringen har kommit överens om . Vi vill även att det ska tas fram ett lättillgängligt och användarvänligt informationsmaterial till nyanlända om mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, jämställdhet mellan könen, , hedersrelaterat våld och förtryck samt skyldigheter och rättigheter i . sker samhällsorientering för nyanlända, det vill säga personer som har beviljats uppehållstillstånd, i kommunernas regi. vill att denna samhällsorientering kommer igång tidigt och är av god kvalitet. Att jobba och försörja sig själv och jämställdhet ska vara viktiga delar av samhällsorienteringen. Vi vill också betona vikten av att samhällsorienteringen är obligatorisk på riktigt. I det ingår att den som inte deltar i samhällsorientering utan giltigt skäl får nedsättning av den etableringsersättning som utbetalas av Arbetsförmedlingen. brister statistiken rörande deltagande i samhällsorientering. Det finns skillnader mellan de siffror som kommunerna och Arbetsförmedlingen redovisar. En av fyra kommuner anger att samverkan med Arbetsförmedlingen gällande uppföljning av deltagarnas frånvaro fungerar dåligt. Detta enligt den senaste årliga rapport som länsstyrelserna gör gemensamt. För att säkerställa att samhällsorientering är obligatorisk på riktigt krävs en bättre uppföljning av frånvaro än vad som är fallet . All ogiltig frånvaro ska leda till nedsättning av ersättningen. Vi vill också att ersättningen vid ogiltig frånvaro ska sättas ned i större utsträckning än vad som sker . Vi vill även att samhällsorienteringen ska avslutas med ett prov. Om man inte klarar provet ska man helt eller delvis genomgå samhällsorientering på nytt samt genomgå ett nytt prov. Det är även av värde att nyanlända i uppmuntras delta i samhällsdebatten. Integration handlar till stor del om att känna en gemenskap med sitt nya samhälle. Det görs viktiga insatser av enskilda och ideella organisationer när det kommer till bland annat idrottsaktiviteter, praktikplatser, språkcaféer och läxhjälp för asylsökande och nyanlända. Insatserna är inte begränsade till vardagar och , vilket gäller delar av den verksamhet som bedrivs av kommuner och myndigheter, utan sker också och . Civilsamhällets insatser spelar en mycket viktig roll för integrationen. Det är av stor vikt att på ett mer systematiskt sätt fördjupa och förbättra samarbetet mellan civilsamhället och den offentligt finansierade välfärden. Det in sin tur kräver tydliga politiska signaler på såväl nationell som lokal nivå om att detta är ett prioriterat och viktigt arbete. Arbetsförmedlingen har huvudansvaret för nyanländas etablering i . som etableringen pågår ska nyanlända delta i svenskundervisning, samhällsorientering och insatser för att komma i jobb. En särskild ersättning, etableringsersättning, utgår som den nyanlände deltar i aktiviteter. fungerar Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag inte som avsett. Samverkan med framför allt kommunerna är bristfällig och behöver förbättras. De insatser som erbjuds inom ramen för etableringen är av skiftande kvalitet. Det brister dessutom i flexibilitet. Det kan till exempel vara svårt att kombinera svenskundervisning med praktik och med föräldraledighet. Att kvinnor och män ges lika god möjlighet till etablering är en självklarhet. Ingen ska till exempel behöva avbryta etableringen helt på grund av föräldraledighet. För nyanlända som har kort utbildning från hemlandet är den tid som etableringen pågår ofta för kort. Hälften av nyanlända vuxna har max en utbildning som motsvarar grundskola i nio eller . En tredjedel har inte ens en färdig grundskoleutbildning från hemlandet. Enbart en av tre är i studier eller har ett jobb efter att den långa etableringen har avslutats och enbart en av tjugo har ett jobb utan stöd. vill att kvalitet och flexibilitet i etableringen förstärks. Vi vill också att etableringstiden förlängs från dagens till för nyanlända i åldern med kort utbildningsbakgrund, det vill säga max grundskola i nio eller . En förlängning innebär att staten tar ett större ansvar för både arbetsförberedande insatser och försörjning för nyanlända. Detta underlättar för kommunerna. Vi har i skolplikt till och med nionde klass. Det är rimligt att detta krav även ställs på människor som kommer hit senare i livet. Utbildningsplikt bör införas för nyanlända som inte har färdig grundskola och inte klarar sin egen försörjning. Trots att så många nyanlända har kort utbildning är det enbart som läser grundläggande vuxenutbildning vid sidan av sfi. Vad den typiske deltagaren i etableringen gör är att delta i sfi, samhällsorientering och i utbildning inom Arbetsförmedlingens regi. vill se mer av kombinerade utbildningar inom etableringsuppdraget där grundläggande vuxenutbildning varvas med sfi och yrkesutbildning. Vi vill stimulera till sådana utbildningar genom särskilda medel. Den som har en utbildning från hemlandet ska snabbt kunna få sin utbildning validerad. Detsamma gäller den som har erfarenheter i ett yrke . Att validering av yrken inom hälso- och sjukvårdsyrken går snabbt är särskilt viktigt med tanke på det stora rekryteringsbehov som finns på detta område. Höga kvalitetskrav ska upprätthållas. vill att valideringsuppdrag övergår till Universitets- och högskolerådet, som har visat sig vara effektivt gällande kartläggning av insatser för att snabbt komma ut på arbetsmarknaden. Det ska alltid finnas starka drivkrafter att gå från bidrag till jobb. Vi vill därför återinföra jobbstimulans i etableringsersättningen. Jobbstimulansen innebär att den som har arbete som en aktivitet i sin etableringsplan får behålla etableringsersättningen utöver sin lön. En sådan jobbstimulans fanns tidigare, men har tagits bort av den nuvarande regeringen. Vi vill också att aktivitetskraven skärps. Att man deltar i insatser ska följas upp. Etableringsersättningen då man utan giltigt skäl inte deltar i etableringsinsatser ska sänkas i större omfattning än vad som är fallet . Det är inte ovanligt att människor under etableringen flyttar mellan olika kommuner. Detta gör det svårt att få kvalitet och kontinuitet i insatserna. Full etableringsersättning bör därför villkoras mot att man etableringen pågår blir kvar i den kommun man sedan uppehållstillstånd beviljats anvisats till eller själv har valt. Fler vägar till jobb Ett stort hinder för många i det nya utanförskapet är att deras kunskaper inte räcker till på den svenska arbetsmarknaden. Enligt kommer tillväxten av nya jobb framför allt att ske inom yrken som kräver en gymnasial eller eftergymnasial utbildning. var arbetslösheten bland förgymnasialt utbildade 25–. Detta kan jämföras hos dem med gymnasial utbildning och för dem med eftergymnasial utbildning . vill att alla ska ha möjlighet till en utbildning som motsvarar arbetsmarknadens efterfrågan. Därför föreslog vi budgeten stora förstärkningar av komvux och yrkesvux, vilket också regeringen genomförde. Det är nu av största vikt att satsningarna byggs ut i planerad takt. Därtill måste säkerställas att innehållet i utbildningarna anpassas till de behov som finns. Dagens ineffektiva arbetsmarknadsutbildningar är dyra och leder inte till jobb. vill därför fasa ut arbetsmarknadsutbildningen och istället införa en ny yrkesutbildning med starkare koppling till arbetsmarknaden. Den främsta ekonomiska reformen för fler jobb som alliansregeringen genomförde var jobbskatteavdragen. står nu inför en ny situation. De grupper som drabbas av det nya utanförskapet möts av höga tröskeleffekter för att ta sitt första jobb. vill därför införa ”förstajobbetavdraget”, som ger en tydlig skattelättnad riktad till dem som har låga arbetsinkomster. Internationell forskning visar att en kombination av ekonomiska incitament och aktivitetskrav har störst betydelse för att minska bidragstagandet och öka sysselsättningen. Länge var försörjningsstödet sådant att för varje krona man tjänades genom eget arbete så trappades stödet ned med en krona. finns en jobbstimulans för att göra det mer lönsamt att gå från bidrag till arbete. Men är trösklarna höga. Att gå från försörjningsstöd till ett deltidsjobb lönar sig till exempel ofta dåligt. Därför föreslår att den jobbstimulans som finns i försörjningsstödet förstärks från . bör aktivitetskraven skärpas. Socialtjänstlagen bör tydligt slå fast att den som är arbetsför är skyldig att vara aktivt arbetssökande, anmäld på Arbetsförmedlingen och även i övrigt stå till arbetsmarknadens förfogande. Vi vill också att fler ska omfattas av aktivitetskravet. Ett rimligt krav är till exempel att den som är föräldraledig och får försörjningsstöd ska delta i svenskundervisning. Hembesök av är ett viktigt verktyg för att kunna ge rätt stöd till dem som är i behov av försörjningsstöd samt även identifiera felaktiga utbetalningar. Socialtjänstlagen bör ses över med syfte att alla kommuner ska göra regelbundna, och vid behov oanmälda, hembesök. De svenska bidragssystemen är komplexa. När bidrag staplas på varandra kan den samlade bidragsinkomsten bli så hög att steget in på arbetsmarknaden försenas eller helt uteblir. vill införa ett bidragstak i försörjningsstöd och etableringsersättning. Inom försörjningsstödet ska det inte omfatta den som är sjuk eller av andra sociala skäl inte kan arbeta. Den närmare utformningen av bidragstaket måste utredas men utgångspunkten ska vara att ett hushåll utan skattepliktig inkomst maximalt ska kunna erhålla av lägstalön och bostadsbidrag i samlade bidrag, exklusive barnbidrag och underhållsstöd. vill också införa en ny anställningsform i lagen om anställningsskydd: en förstajobbetanställning. Anställningen ska vara tidsbegränsad och innehålla vissa utbildningsinslag. Krav på kollektivavtal ställs inte. Denna nya anställningsform kompletterar de så kallade YA-jobben genom att utbildningsinnehållet kan anpassas till arbetsplatsen och den enskildes behov. ges arbetsgivaren en förlängd period för att pröva om den anställde klarar de uppgifter som han eller hon utbildas för. Subventionerade anställningar är en viktig väg in på arbetsmarknaden för nyanlända eftersom de sänker arbetsgivarnas kostnader för att anställa. Dagens subventioner fungerar för dåligt och är för krångliga och administrativt tungrodda. För att fler ska kunna få jobb vill vi att dagens nya nio subventioner ska ersättas med en. Vårt förslag bygger på nystartsjobben som alliansregeringen införde och som är den subvention som fungerar bäst. Den nya subventionen förutsätter endast att personen har varit arbetslös eller är nyanländ. Stödet ska uppgå till en dubbel arbetsgivaravgift och utgår som den anställde varit arbetslös. För nyanlända kan stödet beviljas upp till . Tjänstenäringen är särskilt viktigt för utrikes föddas sysselsättning och företagande.