ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H402124 · 2016-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för färjetrafik mellan och i infrastrukturplaneringen och tillkännager detta för regeringen. Under så har färjetrafik mellan och bedrivits med ekonomiskt stöd från respektive . En årstid då trafiksituationen är extra ansträngd som en följd av att befolkningen ökar från ca 25 000 till över 300 000 tack vare en stark turism och sommargäster. Denna färjetrafik hjälper då till att avlasta , vilken har en mycket pressad trafiksituation, för de som vill resa mellan norra och fastlandet om än i mindre omfattning. En utökad trafikering under andra årstider skulle även innebära helt andra förutsättningar för boende på norra då man skulle kunna pendla till för arbete. så är man utöver den lokala arbetsmarknaden utlämnad till förbindelsen mot som utgör närmsta arbetsmarknadsregion. En situation som inte har bidragit till att man lyckats växa som kommun sedan byggdes, som kommun haft en tillväxt på och som har den direkta närheten till bron. Med bakgrund av ovanstående och att den kommunala finansieringen är högst osäker så tycker jag att förutsättningarna ses över för en framtida färjetrafik mellan och i infrastrukturplaneringen.
mot · H402126 · 2016-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inleda en satsning på en sydostkustbana och tillkännager detta för regeringen. län har under mer och mer framstått som en avfolkningsbygd trots sitt läge i . Befolkningsutvecklingen i län har varit stagnerad och hade län en befolkning på ca 239 000 invånare. , , har befolkningen sjunkit till drygt 234 000 invånare. Som jämförelse kan grannlänen och nämnas, där befolkningen i ökat från ca 165 500 till ca 187 000 invånare och befolkningen i ökat från ca 188 500 till 342 000 invånare. Givetvis finns det många olika anledningar till den stora skillnaden i befolkningsutveckling men en stor och bidragande orsak till denna utveckling kan härledas till den skillnad i infrastruktur som råder i de olika länen. I och finns både E4:an och stambanan som passerar genom länen, vilket utan tvivel har haft stor påverkan på utvecklingen. Den absolut vanligaste negativa kommentar som hörs av befolkningen, företagare, organisationer, turister och inte minst politiker i län är de dåliga förbindelserna från och till samt inom vårt län. Detta gäller också i väldigt stor utsträckning för många gotlänningar och turister som väljer att resa med färjan mellan och . län har behandlats styvmoderligt när det gäller större infrastruktursatsningar. är det sista större infrastrukturprojekt som genomförts i län och den byggdes . När det gäller vägprojekt sker en viss uppgradering av men det saknas en helhetssatsning på nödvändiga uppgraderingar i infrastrukturen. När det gäller satsningar på järnvägen så saknas det i princip helt och hållet järnvägsprojekt i län, vilket är mycket förvånande med tanke på de fördelar järnvägen erbjuder, inte minst när det gäller miljön. På infrastrukturkartan över järnvägar är sydöstra en vit fläck och så tycks det också förbli sett till de projekt som planeras. Det behövs satsningar för att knyta samman och förstärka de arbetsmarknadsregioner som finns i sydöstra , där rimliga pendlingstider är en väldigt avgörande variabel. i län har även tidigare utrett frågan om förbättrade kommunikationer med tåg och pekat på att en sådan satsning kan ge mycket goda konsekvenser för den regionala och interregionala arbetsmarknaden på lång sikt. Sydostkustbanan skulle utan tvivel bli ett startskott för en sådan mycket positiv utveckling av denna region i sydöstra . Det är dags att våga tänka nytt och tänka lite större. Med bakgrund av det så anser jag att det är dags att börja utreda och planera för en ny kustjärnväg genom sydöstra .
mot · H402127 · 2016-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en övergång till öppen källkod och öppna standarder inom den offentliga sektorn och tillkännager detta för regeringen. Användandet av öppen källkod och öppna standarder inom det offentliga börjar nu ta allt mer fart och riktningen är tydligt utpekad genom exempelvis E-delegationen, som i sitt arbete skall ”sträva efter att offentlig förvaltning, i så stor utsträckning som möjligt, ska bygga sina lösningar på öppna standarder, använda sig av programvara som bygger på öppen källkod samt sträva efter lösningar som stegvis frigör förvaltningen från beroendet av enskilda plattformar och lösningar”. En sådan utveckling skulle inte bara medge möjliga kostnadsbesparingar, även om just möjligheten till kostnadsbesparingar är en av de största drivkrafterna för att välja öppen källkod, utan jämväl bättre möjlighet till tjänsteutveckling, förbättring av programvarans tillförlitlighet och ökar användarnas inflytande. Genom att använda öppna standarder, och inte slutna filformat/protokoll, blir man även mindre beroende av specifika leverantörer, samt slipper kräva att medborgare ska tvingas införskaffa licenser från vissa företag för att kunna kommunicera med den offentliga sektorn. Största hindret till en övergång är i regel den bekvämlighet som finns, då man sitter fast i ett stort beroende till enskilda leverantörer och licenskontrakt där en övergång är förenad med mycket arbete. En sådan förändring sker inte i en handvändning, men det är viktigt att bestämma i vilken riktning man vill gå och att ett principiellt ställningstagande görs som är vägledande kring användandet av öppen källkod samt öppna standarder.
mot · H402128 · 2016-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att varje kommun ska ha rätt till en lagstadgad minimibemanning av poliser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en parlamentarisk utredning bör tillsättas för att utreda om samlade byråkrati kan minskas och organisationen göras effektivare och tillkännager detta för regeringen. Det råder en stor och förmodligen tilltagande otrygghet på landsbygden när det gäller brottslighet som drabbar ensligt boende, ofta äldre människor och näringsidkare, på små orter. Polisen har kartlagt ett 15-tal utländska kriminella nätverk som begår brott i och totalt tror polisen att det handlar om runt 1 500 personer som är aktiva och som begår brott. Cirka 500 av dessa är hemmahörande i och 300 från . Utöver dessa finns andra mindre grupper från , och och . Alla dessa specialiserar sig självfallet inte på stölder och andra brott på landsbygden, men just glesbygdsbor är särskilt utsatta då polisen kan ha 1–i resväg vid ett larm, om det överhuvudtaget finns en ledig bil att skicka. Detta är ligorna självfallet medvetna om, varför de blir orädda och sällan bryr sig om huruvida de boende är hemma eller inte. I ett uppmärksammat fall blev ett äldre par brutalt ihjälslagna på sin egen gård och i ett annat uppmärksammat fall fick en äldre dam med en rullstolsbunden make freda sig och sina ägor med ett bollträ. Att stävja dessa ligor måste få hög prioritet. För ett par årtionden sedan var den lokala polisstationen oftast en självklar del i kommunen. har dock polisens verksamhet allt mer kommit att koncentrera sig kring landets storstadsområden, och på många platser har polisen kontor som endast håller öppet , om det överhuvudtaget finns ett kontor kvar. I mer glesbebyggda kommuner är bemanningen även procentuellt betydligt tunnare än vad fallet är i storstadsregionerna och de större städerna. I hela riket finns kring 20 000 poliser varav ungefär 17 000 är i tjänst. Resterande är av olika anledningar borta från tjänst t.ex. på grund av föräldraledighet eller sjukskrivning. Detta innebär att det i genomsnitt finns en polis per 550 invånare, men storstadsregionerna har en högre koncentration av poliser än glesbygdsorter även i förhållande till befolkningsunderlaget. Vi menar att alla medborgare har rätt till en viss nivå av polisbemanning i sin kommun då alla skattebetalare är med och betalar för polisen. Alla skattebetalare har rätt till en grundläggande service gällande poliser så att man har en rimlig möjlighet att få hjälp när man utsätts för brott, oavsett var man bor. Därför bör det införas en lägstanivå av poliser i varje kommun. I väldigt små kommuner löser man då bemanningen genom samarbete med grannkommunen för att få en fungerande enhet. En övervägande del av poliskåren behövs i yttre tjänst och därför behöver polisens uppgifter renodlas och byråkratin måste minimeras. En utredning bör ta sikte på behovet av chefspersonal, administration och dialogpoliser. En parlamentarisk utredning är att föredra.
mot · H402129 · 2016-09-27 00:00:00 — Ökad rättssäkerhet vid beslut om djurförbud ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad rättssäkerhet vid beslut om djurförbud och tillkännager detta för regeringen. har media uppmärksammat ett antal exempel på ganska extrem tillämpning av djurskyddslagen, problem med övernitiska djurskyddsinspektörer och oklar svensk rättssäkerhet inom djurskyddsområdet. Förtvivlade djurägare vittnar även om obegripliga beslut om exempelvis djurförbud. Djurförbud är djupt ingripande i människors liv, ofta både känslomässigt och ekonomiskt. Möjligheten att överklaga är begränsad, och betyder i praktiken inget eftersom djurförbudet ofta verkställs oavsett överklagande och därmed inte går att rätta till om domstol upphäver beslutet. Djuren är då redan sålda eller avlivade. Lagen bör ändras så att djurförbud inte annat än i undantagsfall får verkställas innan det fastställts av domstol. Ett så ingripande beslut bör rimligen inte få tas av en enskild tjänsteman och verkställas innan man fått en chans till överprövning.
mot · H40213 · 2016-09-13 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att uppgradera till riksmuseum och tillkännager detta för regeringen. I dök tankar upp om att samla in gammal undervisningsmateriel. Ett inventeringsprotokoll finns. Dessutom klargjordes att ingen materiel fick slängas utan medgivande av skolförvaltning. 1980 beslutade skolstyrelsen i att tillsätta en arbetsgrupp för att arbeta med frågan att inrätta ett skolmuseum. 1982 beslutade sedan kommunfullmäktige om inrättandet av en stödförening för ett eventuellt skolmuseum. Dess uppgift var att samla materiel till ett blivande skolmuseum. 1993 invigdes av f.d. statsrådet i samband med utställningen ”Klass efter klass. Folkskolan i ”. har böcker, planscher och annan undervisningsmateriel samlats in. Museet har en samling som speglar skolhistoria och framåt. Allt har dokumenterats och registrerats. Det mesta finns utställt i kommunens lokaler. Dessa består av fyra stora klassrum samt två korridorer i Oskarsskolan, byggd i . Här kan besökare se och uppleva den gamla skolan i en genuin miljö. Museet har förutom guidade visningar också gammaldags lektioner för skolungdomar samt erbjuder forskning för lärarstudenter och övriga intresserade. Eftersom flera skolmuseer i vårt land lagts ner ser vi det synnerligen angeläget att med sina unika utställningsmöjligheter bevaras för framtiden i form av ett riksmuseum. bör ha ett museum som kan visa skolhistoria för kommande generationer. Utskottet skriver i sitt svar på denna motion under –2016 att museisektorn, enligt , är organisatoriskt splittrad och att det finns problem i relationen mellan staten och den lokala nivån. Museer runt om i landet upplever att det inte längre finns någon tydlig motpart på nationell nivå. I denna motion föreslår vi att det ska utredas om ska uppgraderas till riksmuseum. Att organisationen är splittrad och det saknas tydlig motpart på nationell nivå är snarare ett argument för att bifalla motionen än att avslå den. Situationen för behöver hanteras omgående.
mot · H402130 · 2016-09-27 00:00:00 — Nationella sekretariatet för genusforskning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa Nationella sekretariatet för genusforskning och tillkännager detta för regeringen. ”Genusforskning” har fått en märklig stämpel av vetenskap. Men det finns ingen vetenskap i detta, det handlar mer om åsikter och politiskt tyckande. Staten bör därför avveckla stödet till genusforskning och de professurer som finns i genusvetenskap vid svenska universitet bör upphöra. Relevanta genusfrågor bör hanteras inom ramen för övrig forskning. bör Nationella sekretariatet för genusforskning upphöra.
mot · H402131 · 2016-09-27 00:00:00 — Ökad helhetssyn i djurskyddslagstiftningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en ökad helhetssyn i djurskyddslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. har media uppmärksammat ett antal exempel på ganska extrem tillämpning av djurskyddslagen, problem med övernitiska djurskyddsinspektörer och oklar svensk rättssäkerhet inom djurskyddsområdet. Även enskilda djurägare vittnar om obegripliga beslut om exempelvis djurförbud. För att stärka rättssäkerheten borde djurskyddslagen förändras så att helheten i djurets situation går före detaljer som centimetrar i takhöjd eller boxstorlek eller andra mindre väsentliga brott mot detaljregler i djurskyddslagen. Om djuret totalt sett har en bra livsmiljö och mår bra borde det väga tyngre än brott mot obetydliga detaljer i ofta komplicerad lagstiftning och förordningar.
mot · H402132 · 2016-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om studielån för körkort och tillkännager detta för regeringen. Alltför många unga avstår från att ta körkort, som allt fler yrken kräver körkort. Det är dessutom brist på allt från truckförare till lastbilschaufförer och busschaufförer. Många vittnar om att kostnaderna för körkortstagning är en avgörande orsak till att en del avstår. Förutom en allmän översyn av kostnaderna för att ta körkort borde en möjlighet till studielån för körkortskostnader införas. Möjligheten till studielån skulle gälla alla typer av körkort, och för alla körkortstagare, oavsett ålder och utbildningsbakgrund. Rimligen införs en maximal beloppsgräns per körkortstyp. Studielån för körkort bör däremot inte begränsa möjligheten att ta studiemedel för andra utbildningar. Fler arbetssökande med körkort skulle göra det möjligt för fler att få jobb och tillgodose arbetsgivarnas behov av personal med lämpligt körkort. Kostnaderna för staten bör bli begränsade, eftersom vi endast talar om studielån (inte studiebidrag) som ska betalas tillbaka, och där man dessutom betalar ränta .
mot · H402133 · 2016-09-27 00:00:00 — Bevarandet av det rörliga kulturarvet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta bevarandet av det rörliga kulturarvet och tillkännager detta för regeringen. har – med rätta – sträng lagstiftning kring fordon och andra fortskaffningsmedel vad gäller miljö- och säkerhetskrav. finns ett stort antal äldre bilar, båtar, flygplan m.m. som renoveras och bevaras av entusiaster. Detta blir en del av vårt ”rörliga kulturarv”. Tyvärr medför regler, avgifter och föreskrifter att arbetet med renovering och bevarande av det rullande kulturarvet försvåras. tvingas ägarna även vidta åtgärder som skadar eller förvanskar det aktuella fortskaffningsmedlet. Det behövs tydlig reglering som genom rimliga undantag i gällande lagstiftning underlättar bevarandet av det rörliga kulturarvet.
mot · H402134 · 2016-09-27 00:00:00 — Gårdsförsäljning av livsmedel och alkohol ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra gårdsförsäljning av livsmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra gårdsförsäljning av alkohol och tillkännager detta för regeringen. På landsbygden finns ett stort antal små livsmedelsföretag. Dessa är viktiga för det lokala näringslivet och den lokala försörjningen och arbetsmarknaden. Tyvärr är det dyrt, krångligt eller rent av förbjudet att sälja en del av de produkter som tillverkas på lokala gårdar i en gårdsbutik. Detta hotar i sin tur både miljön, turismnäringen, företagsklimatet och arbetsmarknaden på landsbygden. Regelverket bör därför förenklas, både när det gäller livsmedelshantering och regler kring försäljning av lokalt producerad alkohol så att gårdsförsäljning möjliggörs. Att EU-reglerna försvårar detta bör inte leda till att regeringen helt släpper frågan.
mot · H402137 · 2016-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om försäkringsskyddet för ambulanspersonal och tillkännager detta för regeringen. Den svenska ambulanspersonalen omfattas av samma försäkringsskydd som övrig vårdpersonal. Detta innebär att de som yrkesgrupp ingår i försäkringen ”Trygghetsförsäkring vid arbetsskada för kommun- och landstingsanställda” (TFA-KL). TFA-KL är en avtalsförsäkring som omfattar de människor som arbetar inom bland annat kommuner, landsting och regioner. I och med att ambulanspersonalens arbete är så pass annorlunda jämfört med annan vårdpersonal, bör möjligheterna för ett särskilt, nationellt ekonomiskt försäkringsskydd ses över i syfte att täcka in den extra risk som är ambulanspersonalens vardag. Arbetet som ambulanspersonalen utför kan inte underskattas. Vid en utryckning ansvarar personalen för att rädda människoliv, ibland under mycket svåra och riskfyllda omständigheter. När ambulanser exempelvis är inblandade i trafikolyckor under utryckning är det särskilt viktigt att det finns ett fullgott försäkringsskydd för ambulanspersonalen som ger en extra ekonomisk trygghet under arbetstid om olyckan är framme. Den försäkring som finns täcker inte fullt ut. Personal i utryckningsfordon behöver inte vara bältade om arbetet kräver det men vid en olycka eller tillbud och där utryckningsfordonets personal blir skadad, täcks inte skadan fullt ut av försäkring. En sjuksköterska i fick en bestående knäskada vid en utryckning då ambulansen gjorde en häftig inbromsning. Försäkringsbolaget hävdar att sjuksköterskan skulle ha varit bältad. ”Man är inte skyddad om försäkringsbolaget blandar sig i” – citat från en ambulanssjuksköterska i . i uppmanar ambulanspersonalen att teckna privat försäkring. Så ska det naturligtvis inte vara. Ytterst handlar det om att alla har rätt till en trygg och säker arbetsmiljö. Med ett utökat nationellt försäkringsskydd kan vi skapa en tryggare och säkrare arbetsmiljö för vår ambulanspersonal. Det skapar också en tryggare och säkrare akutsjukvård för hela landet. Därför föreslår vi att regeringen överväger att se över möjligheterna till ett utökat nationellt försäkringsskydd för ambulanspersonal.
mot · H402138 · 2016-09-27 00:00:00 — Hbt-certifiering inom vård och omsorg ställer sig bakom det som anförs i motionen om hbt-certifieringar av offentligt finansierad vård och omsorg och tillkännager detta för regeringen. Alla verksamheter som erbjuder vård och omsorg till medborgarna bör bemöta sina kunder, patienter och brukare med kunskap och respektfullt bemötande utifrån ett hbt-perspektiv. har kommit långt när det gäller att motverka diskriminering av homo-, bi- och transpersoner, men är det långt kvar innan vår lagstiftning och vårt antidiskrimineringsskydd efterlevs till i alla offentligt drivna verksamheter. En viktig del i det fortsatta arbetet med att motverka okunskap och främja respekt och tolerans handlar om att på alla nivåer öka personalens kunskaper om hbt-personers särskilda förutsättningar och villkor. Det kan handla om i skolan, i ett äldreboende eller i landstingens ungdomsmottagningar. På alla nivåer behöver personalen ständigt utbildas i ökad hbt-kunskap. Certifieringsarbetet innebär ett åtagande där en överenskommen genomförandeplan, innefattande utbildningsinsatser och annat internt utvecklingsarbete, ska följas. Målsättningen måste vara att samtliga anställda ska ha en kunskapsnivå motsvarande grundutbildning i hbt-frågor. Kommuner och landsting måste säkerställa att man aktivt och kontinuerligt arbetar för att skapa en öppen och inkluderande arbetsmiljö utifrån ett hbt-perspektiv och skapa ett välkomnande och respektfullt bemötande av brukare, patienter och klienter utifrån ett hbt-perspektiv. Alla verksamheter bör ha en plan för att motverka diskriminering och klagomål utifrån sexuell läggning eller könsidentitet. Regeringen bör därför se närmre på möjligheterna att mer aktivt stödja och uppmuntra kommuner och landsting så att dessa i större omfattning kan erbjuda sina klientnära verksamheter en hbt-certifiering enligt ovanstående.
mot · H402139 · 2016-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samordna den nordiska ambulanshelikopterverksamheten och tillkännager detta för regeringen. Den luftburna ambulanssjukvården är till sin natur gränsöverskridande och lämpar sig väl för samverkan och erfarenhetsutbyte. Därför skulle samverkan med motsvarande verksamheter i , och även kunna fördjupa de nordiska relationerna som det förbättrar den nationella verksamheten. Även kan vara en intressant samverkanspart. Det finns sju baser för ambulanshelikoptrar i , vilket innebär att stora delar av yta saknar täckning. De landsting som har helikopter upphandlar sin flygtjänst var för sig, vilket innebär att det är stora skillnader mellan verksamheterna. Vid de sju baserna används fem olika helikoptertyper. Andra skillnader avser bemanningskoncept, beredskap, medicinteknisk utrustning, möjlighet till instrumentflygning, flygsäkerhetsutrustning och tillgång till reservhelikopter. Delar av olikheterna kan förklaras med skilda verksamhetsbehov, medan andra variationer är svårare att härleda. finns det ett ömsesidigt intresse för ett systematiskt samarbete mellan länderna. Organisationerna står i stor utsträckning inför likartade utvecklingsbehov och det bedöms finnas påtagliga vinster av att samarbeta. Nordisk samordning skulle kunna förbättra vårdkvaliteten och minska kostnaderna för landstingen, stordriftsfördelar och ökad patientsäkerhet leder till en mer kostnadseffektiv ambulanshelikoptersjukvård och ett tryggare samhälle.
mot · H40214 · 2016-09-13 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat statligt ansvar för och tillkännager detta för regeringen. öppnades vid Birgittajubileum och visar den rika historien. Det var heliga vision – då hon fortfarande var – som fick kung och drottning att donera palatset till en framtida klosterstiftelse. Påven godkände stiftelsen invigdes klostret. 1391 helgonförklarades och blev heliga . blev därmed den främsta vallfartsorten i . är heliga ett av skyddshelgon och finns orden – Birgittasystrarna – på plats i . Som om inte det vore nog har byggnaden som klostermuseet ligger i en ännu rikare historia än så. Den byggdes av Bjälboätten. Denna ätt, som bl.a. ägde gården Bjälbo utanför , var mäktigaste under stora delar av . Vi ser spår av den ännu i stora riksvapnet. De två gyllene lejonen över tre bjälkar är hämtade från Bjälboättens vapen och användes av både och . Byggnaden klostermuseet ligger i utgör också arkitektonisk historia. Det var den första profana tegelbyggnaden i och det var vid sitt uppförande en storslagen anläggning. Motsvarande byggnader i har förändrats under restaureringar , men det skedde inte i . Byggnaden är norra bäst bevarade högmedeltida palats. Den utgör en viktig del av arkitekturhistoria. Klostermuseet ger besökare möjlighet att ta del av kyrkans medeltida historia, historien om heliga , Bjälboätten och en viktig del av riket historia samt en unik inblick arkitektur. Det märkliga är att Klostermuseum inte får ett enda öre i bidrag från det offentliga . som miljoner plöjs ner i avgiftsfri entré på museer i får denna unika miljö inte en nickel. Det är ideella insatser från föreningen som gör detta möjligt. Att de utan bidrag från det offentliga lyckats hålla museet öppet är beundransvärt. Detta är emellertid inte långsiktigt hållbart. Intäkterna räcker inte till. skrev 2014: ”Klostermuseet bör omvandlas till ett nationellt ämnesmuseum över klosterväsendets kulturarv.” Svenska staten bör bidra till att hålla klostermuseet öppet och helst kunna utöka verksamheten. Det ligger på statens ansvar att bevara och visa en sådan viktig del av svensk historia. Det torde inte kräva visioner i klass med heliga för att förstå det.