ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4022976 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det i bör göras ett tillägg om bolagets samhällsansvar och tillkännager detta för regeringen. En stor del av den förnybara energin i kommer från vattenkraften i norr. Den produceras lokalt, men är en av de viktigaste förutsättningarna för hela gemensamma välstånd. Bara i kommun finns elva vattenkraftsanläggningar och en av dessa är Harsprånget som är största. Trots att denna lilla kommun bidrar med så stora värden till landet så tillhör de landets fattigare. Därför är det också provocerande att nu flaggar för att outsourca drygt 40 jobb på Accounting i . Det skulle vara ett hårt slag mot kommunen och motsvarar cirka 7 000 arbetstillfällen i . När man gör denna jämförelse får man perspektiv på effekten av det beslut som bolaget kan komma att ta. De flesta som jobbar på Accounting i är kvinnor och många av deras respektive veckopendlar för att jobba i någon gruva. Om lägger ned den administrativa verksamheten i är det mycket troligt att hela familjer väljer att lämna området. Det skulle innebära ett ännu större slag mot kommunen och dess ekonomi. Det är inte acceptabelt att ett statligt bolag, som dessutom har så stora tillgångar i området, inte tvekar att flytta arbetstillfällen därifrån. Det utan något som helst samhällsansvar. Frågan om samhällsansvar gäller även orten som ligger i samma kommun. Här finns längsta torrlagda vattenfåra – . Så har det varit då Kungliga () byggde en underjordisk tunnel för att leda allt vatten från Lilla Luleälv till Stora Luleälv. Denna ersatte den naturliga vattenvägen och ända släpps inget vatten längs den torrfåran ner till Vuollerim och Porsi kraftverk. Lokalbefolkningen längs har sedan utbyggnaden kämpat för att återfå en liten mängd vatten, ”miljötappning”, i torrfåran i Lilla Luleälv, men har nekat trots att möjligheten finns och trots att man lovade att ta hänsyn till bygd, näringar, naturvärden och befolkning, båtplatser och fiskerätter. Här vägrar att hålla det man tidigare lovat och tar inte sitt samhällsansvar. Det missgynnar såväl bygdens ekonomi med fisketurismens alla möjligheter som den biologiska mångfalden. Vi anser att i högre grad borde ta ett samhällsansvar och föreslår att detta skrivs in i bolagets ägardirektiv. Detta bör ges regeringen till känna. Per Åsling (C)
mot · H4022977 · 2016-10-05 00:00:00 — Sänkning av ålderskravet för taxiförarlegitimation ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den som fyllt och har förvärvat yrkeskompetens för taxiförare, inom gymnasieskolan eller motsvarande utbildning, ska ges möjlighet att genomföra prov för taxiförarlegitimation och tillkännager detta för regeringen. är var femte ung människa i arbetslös. För varje lågkonjunktur växer gruppen av unga människor i utanförskap. är efterfrågan på och därmed bristen på taxiförare växande i stora delar av landet. Man kan därmed dra slutsatsen att taxibranschen skulle kunna bidra till att minska arbetslösheten bland unga, men ett stelbent och delvis föråldrat regelverk står i vägen för detta. Kravet för att erhålla en taxiförarlegitimation är att personen har fyllt och har körkort med lägst behörigheten B . För en ung människa är väntan för att kunna bli taxiförare lång. Konsekvensen av detta kan bli att några av dem då väljer alternativa lösningar som att till exempel köra svarttaxi. När den av taxiyrket intresserade unge inte får jobb inom taxibranschen återstår alltså valet mellan arbetslöshet eller svarttaxi. Det ovan beskrivna är en växande företeelse som snabbt vuxit till ett allvarligt problem för taxiföretagen som utöver att gå miste om den arbetskraft som de egentligen behöver också tvingas konkurrera med en svart verksamhet. Självklart är detta även ett problem för samhället i stort, om utvecklingen tillåts att fortsätta. Ett sätt att komma tillrätta med detta torde vara att genomföra en sänkning av ålderskravet för taxiförare till . För detta talar det faktum att krav, utbildning och prov till taxiförare har skärpts kraftigt . Till saken hör också att nuvarande ålderskrav utgår ifrån ett EU-direktiv som är riktat till bussbranschen – inte till taxibranschen som istället styrs av en nationell lagstiftning. Med stöd av det ovan anförda hemställer vi därför om att beslutar ge regeringen till känna att den som fyllt och har förvärvat yrkeskompetens för taxiförare, inom gymnasieskolan eller motsvarande utbildning, ska ges möjlighet att genomföra prov för taxiförarlegitimation.
mot · H4022978 · 2016-10-05 00:00:00 — Hundar och andra djur som verktyg ställer sig bakom det som anförs i motionen om trygghetshundar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett utvecklat arbete för användandet av djur för bättre terapi eller sjukvård och tillkännager detta för regeringen. Vårdhundar, terapihundar, narkotikahundar, bombhundar och ledhundar kanske inte är ovanligt att man talar om. Vad som däremot kan ses som ett ganska nytt fenomen, även om det är besläktat med tanken kring vakthundar, är trygghetshundar. Örebropolisen har nämligen testat att låna ut polishundar för att hjälpa förföljda personer. Detta är naturligtvis ingen hållbar utveckling, men kan ses som en temporär lösning då polisen inte räcker till. Projektet som påbörjats genom ett försök där två hundar som tränats till trygghetshundar hos polisen, bor hos varsin kvinna som lever under hot. Hundarna kan fungera som larm, om någon skulle komma för nära eller för den delen som försvar i det fall en person angriper hundens tillfälliga matte/husse. Projektet kommer att följas upp men anses fungera bra då en av kvinnorna som fått en hund nu äntligen vågar lämna sitt hem efter att ha hållit sig inomhus . bör ge regeringen i uppgift att undersöka om trygghetshundar kan vara värt att utöka som komplement till polisens övriga trygghetsarbete och i sådana fall hur den sortens redskap kan utvecklas ytterligare. Inte bara hundar kan hjälpa människor som är sjuka. Åtskilliga studier pekar likaså på att hästar eller andra djur också kan vara ett bra sätt att främja en god hälsa, varför regeringen bör utveckla arbetet för användandet av djur för bättre terapi eller sjukvård.
mot · H4022979 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att medfinansiera en tågtestbana mellan och och tillkännager detta för regeringen. finns en brist på tågtestbanor i och de fåtal som finns är bokade framåt. Det gör att tågtillverkare får testa sina tåg på befintliga banor vilket bara sker när och om det finns ledig tid. pågår ett projekt i norra där målet är att nyttja den befintliga och nedlagda mellan i och i . Banan, som var i bruk , är och är i relativt gott skick. Skulle detta bli verklighet kommer tågtestbanan vara längsta och inte nog med det – även den enda där man kan testa tåg i kallt vinterklimat. Testbanan skulle vara ett nödvändigt tillskott för alla som levererar tåg till både och då det finns en hel del platser där vintrarna kan vara besvärliga. har stora tågtillverkare hört av sig och vill boka upp tider på en kommande bana. Dessutom ser både tågtillverkare och projektledning att forskning och utvecklig i än högre grad kan förläggas till . Tågbranschen är större än man kan tro och bara i vårt land omsätter den 65 miljarder och antalet medarbetare på heltid är 25 000, vilket är fler än inom gruvbranschen. Om testbanan blir verklighet kommer den att ge 1 250 arbetstillfällen och 300 när den är klar. Kostnaden för att färdigställa banan är beräknad till . Privata investerare har lovat att medfinansiera bygget med 800 miljoner om staten bidrar med resterande. Detta bör ges regeringen till känna. Per Åsling (C)
mot · H4022981 · 2016-10-05 00:00:00 — Ersättningsnivån på de lägsta pensionerna ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ersättningsnivåerna för de människor som har de lägsta pensionerna och tillkännager detta för regeringen. Mer än var tionde person i lever under EU:s gräns för låg ekonomisk standard. Det betyder att de har mindre än totalt att röra sig med efter skatt. Enligt nya beräkningar från ökar antalet äldre som har en inkomst under EU:s fattigdomsgräns. Det betyder i realiteten 231 500 personer vilket kan jämföras med 225 000 personer 2014. De flesta av alla de som lever under EU:s fattigdomsgräns är kvinnor och en betydande orsak är att många av dessa jobbat deltid, haft visstidsanställningar och arbetat i låglöneyrken. Enligt regeringen så har fattigdomen bland äldre ökat mer än i andra åldrar och har den i princip tredubblats för pensionärer . För att stävja detta måste det göras en översyn av de lägsta pensionerna för att så snabbt det är möjligt komma till rätta med ersättningsnivåerna till de pensionärer som har det sämst ställt. Annars är risken att det blir än fler som inte kommer att kunna leva på sin pension. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H4022982 · 2016-10-05 00:00:00 — Ekonomiska frizoner för företag i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta ekonomiska frizoner för företag i ett visst antal utpekade områden och tillkännager detta för regeringen. Allt fler upplever ett tudelat där jobb och investeringar koncentreras till de större städerna. Detta ställs i bjärt kontrast till de en gång så framgångsrika och starka industri- och bruksorterna som byggde landet. Många av dessa präglas av hög arbetslöshet och bristande framtidstro. Tomma gapande lokaler vittnar om en svunnen framgångsrik era. Denna strukturomvandling gör att många mindre orter och landsbygdskommuner har svårt att leverera den service och den välfärd som medborgarna har rätt till. Företag och arbetstillfällen flyttar från kommunerna och många invånare i arbetsför ålder följer med. Ett vikande befolkningsunderlag leder till minskade skatteintäkter och försämrad service i en allt snabbare takt och nedåtgående spiral. För att fler områden ska ha möjlighet att växa, utvecklas och stå på egna ben behöver vi tänka utanför de givna ramarna. Därför föreslår vi att regeringen ser över möjligheten att inrätta skattefria zoner för företag under ett begränsat antal år. Detta är en metod som är väl beprövad på flera håll – inte minst i europeiska länder som och med positiva resultat och provas nu även i . I finns 44 områden, så kallade Enterprise Zones, där både nystartade och befintliga företag lockas att etablera sig genom att slippa betala bolagsskatt . Dessutom får dessa företag tillgång till exempelvis snabbt bredband och enkla planprocesser. Detta skulle vara väl värt att testa även i där man och inom ett visst antal utpekade områden kunde inrätta skattefria zoner för företag. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H4022983 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram förslag på hur utlärning av teckenspråk till alla barn i skolan ska ske och hur kunskapen om teckenspråk kan bli större i hela samhället och tillkännager detta för regeringen. Vikten av språkutveckling poängteras ofta. I skolan finns flera olika strategier och metoder för hur man kan utveckla och stärka språket. Att använda teckenspråk är en metod som visat sig vara framgångsrik. Att använda och lära ut teckenspråk i skolan stärker det talade språket som man skapar ett mer tillgängligt samhälle. Med en mer metodisk utlärning av teckenspråk så ger det också bättre förutsättningar att ge hörselskadade och döva barn en skolgång tillsamman med sina hörande klasskamrater. Det egna språket, i detta fall teckenspråket, har en stor betydelse för både identitetsutveckling och lärande. Information, kunskap om och spridning av teckenspråket är viktigt för vårt samhälle på flera plan. Det har tidigare skett initiativ och projekt där man nationellt lärt ut och spridit kunskap om teckenspråket. Vi är nog många som är födda som minns kortspel med tecken för alfabetets bokstäver och barnprogram på TV med teckenspråk. På väggarna i klassrummet hängde också bilder med tecknen för alfabetets bokstäver. är vi kanske inte så många som minns alla tecken, men vi är många som med lite träning i alla fall kan komma ihåg hur man tecknar sitt eget namn. Det jag dock tror att de flesta kommer ihåg är att det finns ett teckenspråk, hur det fungerar och att det är ett eget levande språk. Per Lodenius (C)
mot · H4022986 · 2016-10-05 00:00:00 — Sanering av nedlagda drivmedelsstationer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en handlingsplan ska upprättas för inventering och finansiering av marksanering av nedlagda drivmedelsstationer och tillkännager detta för regeringen. I många byar och småorter finns gamla drivmedelsstationer som kan liknas vid spökskepp – de säljer inte bränsle eftersom det är olönsamt, men de kan inte avslutas eftersom det då uppstår marksaneringskostnader som ett vilande företag eller en pensionerad fastighetsägare inte förmår betala. Det är inte de enskilda småföretagens ”fel” att det har blivit så här. Strukturförändringar inom oljeindustrin, politiska beslut och en kraftig urbanisering har orsakat en omfattande strukturell mackdöd. Ökad kunskap har lett till en kraftigt skärpt miljölagstiftning. är dessa fastigheter, ofta belägna på attraktiv plats i byns eller ortens centrum, tickande miljöproblem. Bygden skulle tjäna på att fastigheten inventerades och vid behov sanerades, för att sedan kunna användas till bostäder, annan kommersiell service eller kanske parkmark. lägger ett solidariskt ansvar på alla som drivit verksamheten att ansvara för sanering. En drivmedelsstation har ofta drivits i olika företagsformer av flera olika ägare, och fördelning av ansvaret kan bli juridiskt komplicerat och dyrbart. Om inte företagen betalar så finns risken att föroreningen mörkas och/eller att kostnaden helt rullas över på samhället eller personer som inte haft med verksamheten att göra. (Spimfab) som var verksam 1997–2014 har undersökt och sanerat mer än 4 000 bensinstationer som lagts ner –1994. Verksamheten finansierades med en femöring per såld liter drivmedel. Erfarenheten visar att sanering av marken är nödvändig. En vanlig saneringskostnad är omkring 400 000–, men det finns exempel där åtgärderna kostat . Det är därför önskvärt att en handlingsplan upprättas för hur återstående fastigheter ska inventeras samt hur saneringen kan finansieras. Per Åsling (C)
mot · H4022988 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om mängden kolbottnar med framtida bevarandevärde och tillkännager detta för regeringen. Rester av kolmilor är vanligt förekommande i skogsmarken där träkolsproduktion var en viktig näring för till exempel järnhanteringens behov. I bland annat Bergslagen och har träkol producerats under hundratals år, och där finns rester efter tusentals kolmilor. Utav dessa finns endast ett fåtal registrerade. I samband med skogsbruk får rester av kolmilor inte skadas. Det är svårt och i vissa fall näst intill omöjligt att finna lämningarna i skogen. Ofta är det först när marken rörs som man upptäcker lämningen. Eftersom bevarandevärdet kan ifrågasättas med den stora mängd av kolbottnar som finns är det orimligt och samhällsekonomiskt oförsvarbart att spara alla lämningar orörda för framtiden. I stället vore det bättre att välja ut några typiska exempel, ordentligt märka ut ett antal kolbottnar som sedan registreras, och som lämnas orörda och säkras för eventuella behov av utgrävningar. Övriga lämningar kan då hanteras av dem som förvaltar/äger marken.
mot · H4022989 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om olika åtgärder för att införa en rättvisare folkräkning och tillkännager detta för regeringen. Små kommuner som har hög andel säsongsarbetare missgynnas av det stelbenta sättet att beräkna invånarantal endast en gång . Dagens folkräkningssystem har sin grund i historien. var det vanligt att statare, drängar och pigor bytte arbetsgivare och därmed adress . Därför var en lämplig dag att räkna invånarna på. För kommunen handlar det inte bara om skatteinkomsten från den enskilda individen utan konsekvenserna blir större än så. Antalet invånare avgör också nivån på skatteutjämningsbidraget, nivån på kostnadsutjämningsbidraget, nivån på det invånarrelaterade statsbidraget och nivån på det åldersrelaterade statsbidraget. För en kommun är antalet invånare denna enda höstdag därmed av stor, närmast avgörande, betydelse. Befolkningstalet i en kommun är inte . I län som , och finns tusentals säsongsarbetare inom turismen. Endast en mindre del av dessa finns på plats och ännu färre är skrivna i dessa kommuner . Med dagens teknik bör det vara fullt möjligt att räkna antalet invånare i en kommun , eller i varje fall varje kvartal. Ett befolkningsgenomsnitt skulle ge en mer rättvis fördelning mellan kommunerna i utjämningssystemen. Det är hög tid att utarbeta ett sådant system för ökad rättvisa mellan landets kommuner.
mot · H4022990 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rösträtten vid allmänna val ska gälla alla som fyller under det kalenderår ett val inträffar och tillkännager detta för regeringen. har allmänna val , och man får rösta när man har blivit . I forskningen kring valdeltagande kan man se att andelen röstande är större bland de som är än bland de som är något äldre. Detta förhållande har observerats i flera svenska val. En trolig förklaring är att en stor andel av 18-åringarna går i gymnasieskolan i samband med valet. Skolan arbetar med demokrati och valfrågor vilket ökar medvetenheten och intresset för att rösta. Det har också lyfts fram att 18-åringar ofta bor hemma hos sina föräldrar vilket har en positiv påverkan på röstbenägenheten. Rätten att delta i allmänna val borde kunna jämföras med andra bestämmelser som följer med det år man är född. Alla som är födda ett visst år börjar skolan , och man tävlar inom idrott i åldersklasser. Allmänbildning och mognadsgrad skiktar sig i högre grad efter årskullar än födelsedatum . Även rösträtten borde kunna följa åldersklassen. Dagens system gör att en stor del av en årskull inte får rösta på valdagen med konsekvens att man får vänta på att rösta . Då forskning visar att benägenheten att rösta sjunker åren efter 18-årsdagen är det viktigt för den demokratiska förankringen och valdeltagandet att alla i en årskull får rösta. Är det kontroversiellt att man ska få rösta det år som man fyller istället för som att man ska vara på valdagen för att få rösta? I samband med riksdagsvalet sänktes åldersgränsen för att få rösta från till . Det var inte bara åldern som ändrades utan dessutom ändrade man till att avse ålder på valdagen istället för som tidigare ålder uppnådd året innan valåret. Regeringen bör ges tillkänna att utreda om rösträtten vid allmänna val ska kunna gälla för alla vid val inom det kalenderår när man fyller .
mot · H4022994 · 2016-10-05 00:00:00 — Redovisning av kostnader på lönebeskedet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omgående se över hur arbetsgivare kan bli mer transparenta med hur hela kostnaden för arbete är fördelad, t.ex. på respektive lönebesked, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur staten som arbetsgivare kan vara ett föredöme och visa på vilket sätt det är möjligt att vara mer transparent och tillkännager detta för regeringen. För att fler ska få upp ögonen för lönens hela kostnad föreslås att där det är möjligt så snabbt som möjligt se över att uppdra till arbetsgivare att tydliggöra och visa hela arbetsgivaravgiften i sin helhet med beskrivning på lönebeskedet. Offentliga arbetsgivare, inte minst staten, bör vara ett föredöme och gå före och visa vägen hur detta skulle vara möjligt.
mot · H4022995 · 2016-10-05 00:00:00 — Gårdsförsäljning av lokalproducerat öl, vin och cider ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder som verkar för och säkerställer att regelverk för gårdsförsäljning av lokalproducerat öl, vin och cider förändras och förenklas så att försäljningen av småskaligt egenproducerat livsmedel blir enklare och främjas och tillkännager detta för regeringen. När det gäller folkhälsopolitik tydliggjordes symbiosen mellan ansvar och frihet under Alliansens regeringsår. Förmågan att balansera en restriktiv politik med tillgänglighet och service till medborgarna stärktes. Dock finns det områden där det går att göra mer. Områden där det finns mer potential, som till exempel gårdsförsäljning av lokalproducerat öl, vin och cider. Många av de företag som handhar denna typ av produkter är verksamma på landsbygden, långt ifrån de stora städernas mångfacetterade utbud. De lever i hög grad på sin attraktionskraft som turistmål och de upplevelser som hör därtill. Dessa företag fyller en funktion genom att utgöra hjärtat i en levande landsbygd. I många mindre samhällen, som träffats av urbaniseringens styrka, finns det oftast bara några få företag kvar. Dessa utgör kittet som håller ihop den lilla byn. Utan dessa skulle med all sannolikhet byn dö ut. Företagen var och en och tillsammans fungerar även som en jobbmotor, en garant för jobb och tillväxt även utanför stadskärnorna. En funktion som är synnerligen viktig i värnet av de delar av som inte har lyxen att välja och vraka bland företagsetableringar. När det gäller argument som gör gällande att en förändring i en riktning för en mer tillåtande attityd gentemot gårdsförsäljning, skulle vara ett hot mot folkhälsan så är dessa argument att anse som otillräckliga. Den lilla, lokala produktion, som är aktuell exemplifieras av små kvantiteter inom ramen för en relativt hög prisbild. Det är till största del turister och finkänsliga experter som utgör en potentiell kundbas. Att en verksamhet i denna ringa omfattning, på något sätt, skulle utgöra ett hot för det stora Systembolaget och dess roll inom ramen för det svenska monopolet är att dra allt för förhastade slutsatser. Vi menar att det är möjligt att förena en restriktiv alkoholpolitik med en öppning för små dynamiska gårdsbutiker att sälja sina högkvalitativa produkter. Det är dock viktigt att se över att svensk lagstiftning är förenlig med EU-rättsliga förutsättningar innan beslut tas. Oavsett volym är det självklart att de kontrollmekanismer som omfattar Systembolaget även ska gälla för de som ämnar idka försäljning på en gård. Här finns det stora möjligheter till förkovran. Regeringen skulle exempelvis kunna visa god vilja och initiera en gedigen utbildning för de producenter som kan vara aktuella. Genom att agera huvudman för kunskap, kontroll och kontinuerlig uppföljning visar staten att man är beredd att gå framåt tillsammans med de små företag som har en nyckelroll i arbetet med att säkra framtida jobb och tillväxt. Att ge fler företag en reell möjlighet att ansvarsfullt växa och utvecklas är avgörande för hur ska kunna möta framtidens utmaningar, inte minst på välfärdsområdet. i (C)