mot · H4022899 · 2016-10-05 00:00:00 — Gendarmer måste rekryteras noga, de ska ha allmänhetens förtroende men vara omutliga och modiga. En gendarm väntar aldrig på förstärkning, jämför med Rangers motto: ”one riot – one ranger”. Gendarmer kan till exempel bevaka offentliga institutioner och lösa andra specialuppgifter där tydlig säkerhet bör upprättas. För att skydda och mot iranska långdistansrobotar kommer placera ut antirobotrobotar i . Robotarna som placeras i har väckt stor ilska i och resulterat i att i sin tur placerat ut olika robotsystem i . Om robotarna verkligen kommer på plats är risken stor för ytterligare rysk upptrappning. och bygger upp nya förmågor som exempelvis hangarfartygsgrupper vilket visar en vilja att kunna verka mot en kvalificerad motståndare utanför sina närområden. Inom överskådlig tid finns det dock ett tekniskt gap till som gör det orealistiskt att företa fjärroperationer utan tillstånd. Bilaga 4 – Viktiga aktörer Den internationella säkerhetsordningen var i stort sett unipolär efter med som enda supermakt. är nu på väg mot sitt slut. kommer fortsatt vara den enskilt viktigaste och mäktigaste aktören , men inte längre hegemoniskt dominerande. Vi går mot en multipolär värld med ett antal konkurrerande stormakter. Maktbalansen mellan dessa kommer att avgöras via formella eller informella allianser. Även om kan matcha eller bli starkare än så kan de inte alls matcha och dess allierade. En tänkbar utveckling är att närmar sig och eventuellt övriga Bricsländer för att skapa en motvikt till allianser. De europeiska länderna bör redan nu ta säkerhets- och försvarspolitisk höjd för en sådan tänkbar utveckling. har bedrivit en aktiv utrikespolitik och i princip ensamt dominerat internationell politik . kommer dock en period av svår omställning för då man går från att vara ensam på toppen till att bli en av ett antal stormakter. Att ställa om från supermakt till stormakt är alltid smärtsamt. och de europeiska kolonialimperierna är exempel på detta. Det finns en risk för att sluter sig igen och återgår till den typ av isolationism som rådde . En sak som talar för ett minskat engagemang i omvärlden är det energioberoende som verkar möjligt i närtid. kommer också att behöva hantera sin stora statsskuld, sitt långsamma politiska system och sitt stora strukturella budgetproblem med underfinansierade socialförsäkringar. Militären kommer inte heller vara så dominerande globalt som . De militära resurser som finns kommer sannolikt till stor del fokuseras på att utgöra en motvikt mot . Sju decennier av aktivistisk utrikespolitik talar dock för att inte återgår till en renodlad isolationism. har haft en snabb ekonomisk utveckling . Inom något decennium kommer man att passera ekonomiskt och bli världens ledande ekonomiska makt. står inför en mängd ekonomiska utmaningar och möjligheter de kommande decennierna. Viktigast av allt är att man behöver ställa om från en exportdriven till en konsumentdriven ekonomi. Lyckas man med detta så kan man se fram emot flera decennier av stark ekonomisk tillväxt. Det kinesiska försvaret har stärkts drastiskt, särskilt . Försvarsanslagen har flerdubblats och militären håller på att ställas om till ett högteknologiskt försvar. Det teknologiska gapet till och väst har minskat avsevärt. Fortsätter denna utveckling kommer sannolikt satsa lika mycket på sitt försvar som om . Detta innebär dock inte att deras försvar blir jämnstarka på en gång. har många decennier bakom sig av mycket större försvarsanslag och en lång historia av att hantera dessa moderna vapensystem. kommer sannolikt inte passera i militär styrka . Däremot kommer säkert att kunna matcha militärt i närområde långt . kommer också att behöva satsa stora resurser för att säkra viktiga naturresurser ute i världen samt skapa säkra transportleder till . Om lyckas bygga allianser med andra stormakter förbättrar det också geopolitiska läge avsevärt. Det finns också osäkerhet kring politiska framtid. satsar mer pengar på inrikestrupperna än på trupperna som ska försvara landet från yttre anfall. Går det att kombinera ett auktoritärt politiskt system med ekonomisk tillväxt ? Lyckas med detta så ser demokratins situation mycket sämre ut globalt. har återhämtat sig ekonomiskt efter den kraftiga nedgång man drabbades av efter . Efter Putins makttillträde har landet utvecklats i nationalistisk och auktoritär riktning. Regim och befolkning har inte heller kommit över förlusten av stormaktsstatusen. Därför utgör återuppbyggnaden av försvar en prioriterad uppgift för regimen. Man anser sig också ha särskilda rättigheter i det nära utlandet dvs. i det före detta . Detta område anses av höra till den ryska intressesfären. visade också att man var beredd att gå i krig med ett grannland, , för att försvara sina intressen. upplever att , Nato och väst orättfärdigt utnyttjade svaghet . Detta visar att man behöver ett starkt försvar. Man är också orolig över det snabbt växande och den islamiska väckelsen i söder. anser sig både behöva ett starkt kärnvapenförsvar och konventionellt försvar för att skydda sitt territorium och sina intressen. En massiv upprustning pågår nu i syfte att bygga upp detta försvar. Lyckas man så kommer ha en stor förmåga om . Det som talar emot en sådan utveckling är osäker ekonomi pga. stort råvaruberoende, omfattande korruption samt en hel del svagheter i försvarsindustrin. Det finns anledning till oro för den demokratiska utvecklingen i . Det är också värt att notera att den ryska oppositionen endast till begränsad del består av grupper med liberala värden i västlig mening. Stora delar av oppositionen består istället av kommunister och nationalister med en auktoritär inriktning. Befolkningen minns och tål därför neddragningar om regimen hävdar att det är fiendens fel. EU har både utvidgats och fördjupats . Detta har dock inte alltid varit i samklang med den interna opinionen i de olika medlemsländerna. Den rådande ekonomiska krisen har visat på en rad strukturella problem med eurosamarbetet. Man har lyckats rädda samarbetet, men bara så mycket att det hankar sig fram hjälpligt. Ingen riktig återhämtning har inträffat och de sociala kostnaderna har varit höga. Läget är nu det att man antingen måste fördjupa samarbetet på det ekonomiska området eller riskera hela europrojektet. Problemet är att det finns ett väldigt svagt folkligt stöd både för EU och i än högre grad för ett än mer fördjupat samarbete. Detta betyder att framtiden ser väldigt osäker ut. EU:s ambitioner att fördjupa sitt utrikespolitiska, säkerhetspolitiska och försvarspolitiska samarbete drabbas också av denna EU-skepsis. EU:s omfattande problem gör också att den mjuka makt som EU tidigare haft som positivt exempel nu i stort sett försvunnit. Som trolig Gripenköpare har en stor säkerhetspolitisk betydelse för . Det är ett land vi gärna har som samarbetspartner när det gäller utveckling av försvarsmateriel. Landet är inte medlem av Europeiska unionen vilket kan vara en fördel eftersom EU verkar mer och mer överstatligt genom där riskerar att dra det kortaste strået. I är läget inte mindre komplicerat än före revolterna, tvärtom finns flera nya och oroväckande konfliktlinjer. Motsättningarna mellan sunni- och shiaislam har växt och kan i värsta fall resultera i en regional storkonflikt. har islamism i olika former kraftigt stärkt sin ställning i regionen vilket riskerar att omintetgöra demokratiseringssträvanden, förvärra regionala konflikter och öka motsättningarna med västvärlden. Särskilt allvarligt är detta för som är granne med regionen. I och sitter islamistiska partier i regeringsställning. I påverkar den övergripande konflikten mellan shia- och sunniislam hur konflikten utvecklas, vilket influerar hur framför allt , , , och Hizbullah positionerar sig. Globalt har bland annat politiska, militärstrategiska och ekonomiska intressen att bevaka i . I finns en fruktan för att sunnitiska extremistgrupper från som strider mot Asadregimen kan återvända till och bekämpa den irakiska centralregeringen, som är shiitisk. I finns betydande farhågor om att den iranska regimen fortsätter kärnvapenutvecklingen i hemlighet. Den islamistiska regeringens utrensningar i turkiska statsapparaten har lett till att den traditionella motvikten inom militären och byråkratin, som varit mer sekulär och nationalistisk, har försvagats starkt. Detta är ett avgörande skifte i inrikespolitik, där militären av hävd har sett sig som förvaltare av arvet efter . Som Gripenköpare har en stor säkerhetspolitisk betydelse för . Det är ett land vi gärna har som samarbetspartner när det gäller utveckling av försvarsmateriel. kan också bli till hjälp för att sälja Gripen till fler länder. Som möjlig Gripenköpare har en stor säkerhetspolitisk betydelse för . Det är ett land vi gärna har som samarbetspartner när det gäller utveckling av försvarsmateriel. kan också bli till hjälp för att sälja Gripen till fler länder. Alla grannländer utom och är medlemmar i . Detta gör att ett nära samarbete mellan de nordiska Natoländerna och inte är helt enkelt. Ett utökat nordiskt försvarssamarbete i fred sparar resurser men ger också möjlighet till bra övningar. försvar är i huvudsak inriktat på att försvara och havsområdena med omfattande energitillgångar. Detta gör att man primärt satsar på marinen och flygvapnet. satsar av BNP på försvaret och anslaget ökar. har övergett tanken på att ha ett allsidigt försvar utan vill, genom att vara en mycket lojal Natomedlem, försäkra sig om stöd från Nato istället. De relativt stora offren i den danska ISAF-insatsen är exempel på detta. Man satsar bara på ett par förmågor samt en stor förmåga till internationella fredsoperationer. Till detta kommer att man tvingas lägga resurser på marinenheter som kan skydda danska intressen på . satsar av BNP på försvaret. har kvar ett omfattande territorialförsvar baserat på värnplikt. Landet genomför nu en kraftig reduktion av numerären både för att ha råd med omfattande materialinköp och som konsekvens av neddragningar i försvarsbudgeten pga. den ekonomiska krisen. är mycket intresserat av nordiskt försvarssamarbete och är neutralt. satsar av BNP på försvaret. har huvudsakligen inriktat sig på internationella insatser men håller nu på att stärka territorialförsvaret. satsar , och av BNP på sina respektive försvarsmakter. och har dock beslutat att höja anslagen till av BNP. Alla baltiska länder är intresserade av ett nära försvarssamarbete med . Det är klart att våra baltiska grannländer inte tar nuvarande solidaritetsförklaring på allvar och att inte har några reella resurser att påverka förloppet av en kris i . Detta är ett allvarligt problem för den hittillsvarande säkerhetspolitiska inriktningen och kräver antingen en anpassning av politiken till våra faktiskt existerande resurser eller – vilket vi föredrar – en betydande resurstillförsel till det svenska försvaret. Det första vi kunde göra för att reellt hjälpa balterna är att befästa . satsar rejält på att bibehålla ett starkt territorialförsvar, ha nära relationer till och de centraleuropeiska grannländerna. satsar av BNP på försvaret. har haft ett av starkaste konventionella försvar. genomförs dock omfattande neddragningar i försvaret som i stort sett eliminerar förmåga att hjälpa andra länder i med deras territorialförsvar. satsar av BNP på försvaret. Bilaga 5 – Armén – Mål Att med fördelningarna och särskilda stridsgrupper kunna genomföra markstriden. Att genom värnplikten kostnadseffektivt kunna fylla på förbanden så de blir fulltaliga. Att genom värnplikt utbilda hushåll och medborgare i hur man kan skydda sig själva i krig och kriser. Detta kan även underlätta rekrytering. Att markera territoriell kontroll över hela riket medelst hemvärnet och lokalförsvarsbataljonerna. Ha en god förmåga att utbilda personal för inrikes och utrikes tjänst. skydda den så kallade fyrkanten (, , , ), flygbasen samt kunna fördröja framträngande över gränsen från . försvara samt riksledningen och högsta försvarsledningen. ha strategisk reserv till särskilda uppgifter. tillsammans med hemvärnet, specialstyrkorna och lokalförsvarsbataljonerna och svenska folket om nödvändigt kunna övergå i det fria kriget. ha minst en bataljon i varje försvarsområde. öva och förbereda skydd av objekt och hållande av försvarslinjer. sjötransporter till och från landet, till och från och längs våra kuster skall kunna skyddas. viktiga hamnar skall kunna hållas öppna. omgivande havsområden skall kunna övervakas öppet och dolt. kränkningar eller olagligt utnyttjande av vårt sjöterritorium skall kunna förhindras. anfall mot vårt land över havet skall kunna hejdas. hålla två patrullfartyg ständigt till sjöss i och ett i . beredd att sätta in minst tre operativa ubåtar i och en i . beredd att sätta in en komplett ytstridsflottilj i efter order och en division i . beredd att hålla två handelshamnar öppna på , två i och en i . upprätta två operationsbaser i och en i . beredd lägga ut ett bestämt antal sjömineringar och minera ett bestämt antal hamnar. beredd hålla utpekade handelshamnar och operationsbaser minröjda. beredd att sätta in en tillfälligt sammansatt ubåtsjaktstyrka i efter order. kunna skydda våra sjötransporter i , inklusive till och från samt i . Uppgiftsställningar av denna typ definierar den önskade grundnivån av samhällsskyddet – en marin gard. Upprätthålla luftherravälde för att kunna skydda svenska operationer med mark/marinstridskrafter och verka offensivt mot motståndares kritiska sårbarheter i syfte att bryta dennes förmåga till offensiva operationer mot . Kunna föra fram och avfyra kryssningsrobot i två riktningar. Luftförsvara i två riktningar. Kunna föra fram och avfyra sjömålsrobot i en riktning samt inneha beredskap för detta i nordlig riktning (). Understödja egen stridskraft och övriga stridskrafter, samt vid behov civila samhället med flygtransporter. Skapa luftlägesbild över och aktuellt operationsområde. Genomföra incidentberedskap H24 med markbundna och flygande sensorer och jaktflyg. Uppträda kontinuerligt med minst två rotar i spärrbana över . Uppträda kontinuerligt med minst en rote i spärrbana över . Uppträda kontinuerligt med två rotar i spärrbana i riktning norr (, ). Luftförsvaret skall samverka och vara integrerat med långräckviddigt luftvärn, sensorer och jaktflyg för att uppnå maximal effekt. Inneha strategisk rörlighet med huvuddelen av basbataljon. Föra egen strid med i huvudsak en basbataljon med tillförsel av nationella skyddsstyrkor och luftvärn. Varje flygbasområde ska betjäna grupp kontinuerligt och momentant division. Bilaga 6 – Gripens beväpning Gripens beväpning bör göras med system där svenska företag är delaktiga i utveckling och produktion som och . har avsagt sig att använda klusterammunition även om , , , , med flera har det i sin beväpning. Därmed vidareutvecklas inte och vi får söka andra yttäckande markattacksystem. Detta gap kan fyllas av en version av som uppfylller Oslokonventionen. Försvarets flygstridskrafter har historiskt haft en blandning av inhemsk och utländsk beväpning. Exempel på dessa har varit den svenska roboten 04 för sjömål och den amerikanska robot 75 (AGM-65 ) för markmål samt robot 71 (brittiska Skyflash). Detta har resulterat i en stor kunskapsbredd och anpassade tekniska särlösningar för svenska behov. Vår inhemska industri har stora kunskaper gällande robotteknik och är världsledande inom en rad områden. Vi har deltagit i en rad europeiska samarbetsprojekt för både jakt- och attackvapen. Försvarsmakten bör om möjligt ha flera beväpningsalternativ i respektive roll för att försvåra för en eventuell fiende att störa ut dessa. Det är absolut nödvändigt hålla mobiliseringslager av de robotar vi nyttjar. Det är också viktigt att piloterna får skjuta övningsrobotar. Inköp av Meteor och bör beslutas. Nedan följer en lista på beväpningssystem som dessutom bör övervägas som komplement. För bästa förmåga i jaktrollen bör Försvarsmakten anskaffa de delvis svenskutvecklade robotarna robot 98 (IRIS-T) samt robot 101 (Meteor) Dessa två robotar är världsledande och kommer bli den första kunden med operativa robot 101. För att komplettera dessa i sensormässigt bör de amerikanska motsvarigheterna AIM-9X Sidewinder och AIM-120 AMRAAM C7 anskaffas och integreras. För attackrollen bör flygvapnet ha en rad olika alternativ för olika uppdrag. Även här bör det finnas alternativ som kompletterar. Kryssningsrobot X (KEPD 350 ) som är delvis svenskutvecklad bör väljas. Roboten finns i flera versioner och ger flygvapnet förmåga att slå emot en eventuell angripares basområden. Den bör kompletteras med amerikanska AGM-158 JASSM-ER, en kryssningsrobot som anskaffat en version av. Laserstyrd bomb av den amerikanska typen GBU-49 Paveway med så kallad Longhotwingpaket och egen stridsdel vore en bra lösning för att få en bomb som passar territorialförsvarets behov. För markmål emot enskilda fordon, lättare broar eller mindre fartyg bör den brittiska anskaffas, roboten finns i en sjöversion som skulle kunna anskaffas till Marinen kallad Seaspear. Brimstone skulle då ersätta våra föråldrade robot 75 (AGM-65 ). För att effektivt kunna slå emot en fiendes vitala sensorer såsom radar bör den amerikanska anskaffas. Robotsystem RBS 15–ER är ett svenskutvecklat system av och ger flygvapnet en förmåga att på långa avstånd slå emot en angripares sjöstridskrafter. Roboten kompletteras av den norska Joint Strike Missile. Som interimslösning bör ett mindre antal Harpoon anskaffas tills RBS 15–ER är färdigutvecklad. Harpoon används av . Det franska systemet Reccelite kompletterar den svenska spaningskapsel 39 som användes i och bidrar att ge Försvarsmakten en bredare lägesbild. Laserbelysningskapsel av typ israeliska Litening bidrar till att ge Flygvapnet utökad precision i sina markoperationer. Carabas är ytterligare ett svenskutvecklat system som kan avläsa trupprörelser och minor mm genom grafisk avläsning. Det finns även civil användning. Flygvapnet bör vidareutveckla den svenska störningskapseln U95 och anskaffa denna. är världsledande genom Saabs störningsteknik och det skulle ge våra luftstridskrafter en nödvändig och unik förmåga. Även den italiensk/brittiska störningskapseln av typ Britecloud bör tillföras som komplement. Utöver vanliga facklor och remsor som det svenska BOL-systemet så bör för att effektivt kunna undvika fientliga jaktrobotar och luftvärn även den amerikanska anskaffas Bilaga 7 Förslag basering Fältarmén Förslag på baseringsplatser för de mekaniserade brigaderna (1 brigaden är stadsskytte): Brigad, Baseringsort, Övningsfält, , Fördelning Brigaden, I 1 , , (STHML), Mellersta (M) Brigaden, 2 , /, (ÖG), Södra (S) Brigaden, P 4 , /(VG), S Brigaden, P 14 , Marma/, Nedre (NN), M Brigaden, P 7 Revinge, Ravlunda, ÖG, S Brigaden, I 19 , /Lomben, (ÖN), Norra (N) Brigaden, P 10 , Härad, Öst (Ö), M Brigaden, P 18 , , , (), M Om säkerhetsläget i vårt närområde försämras än mer kan det vara aktuellt att ytterligare öka antalet brigader. Övningsområden och övrig militär infrastruktur bör därför inte avvecklas på nedanstående platser. Brigad, Baseringsort, Övningsfält, , Fördelning Brigaden, P 13 , Rommehed, V, M Brigaden, 5 , Grytan/, NN, N Brigaden, P 3 , Villingsberg, Ö, M Brigaden, S 2, , Sågebacken, , M Brigaden, Lv 5 , Tjärnmyran, NN, N Brigaden, A 3 , fält, ÖG, S Brigaden, I 15 /Tånga hed, Remmene, VG, S Brigaden T 1 , Prästtomta, Ö, M Brigaden, P 5 , Tåme, ÖN, N Brigaden, I 8 , Polacksbacken, , M Brigaden, A 6 , Tånga , VG, S Brigaden, LV 1 , , VG, S Brigaden, S 3 , Åberget, ÖN, N Brigaden, T 4 , Hovdala, ÖG, S Brigaden, 3 , Sala, Ö, M Brigaden, P 2 , Hovdala, ÖG, S Brigaden, 4 , Brändön, ÖN, N Brigaden, Lv 3 , , , M Brigaden, A 7 , Martemo myr, , M Brigaden, I 2 , Horrsjö, V, M Brigaden, T 5 Sala, Sala, Ö, M Brigaden, S 4 , , VG, S Brigaden, P 6 , , ÖG, S Brigaden, P 11 , Notteryd, ÖG, S Brigaden, I 12 , , ÖG, S Totalförsvaret kräver och kan komma att kräva ännu mer övningsområden och utbildningsanstalter. För de åtta armébrigader och tre amfibiebrigader vi anvisar i vårt förslag reserverar vi regementen och övningsfält för dess utbildning. För att säkerställa att vi har regementen och övningsfält för att kunna utvidga försvaret utöver åtta plus tre brigader anser vi att ytterligare regementen och övningsfält bör skyddas mot förstörelse. Totalförsvaret som helhet kan också komma att behöva ytterligare områden. Vi anser vidare att det är mycket viktigt att slå vakt om våra vackra och historiskt intressanta regementen. Efter att ha förordat totalförsvaret som skäl att skydda dessa 33 områden, får vi konstatera att övriga icke i bruk tagna militära anstalter får skyddas av rent kulturella orsaker. Bilaga 8 a Förslag baseringsplatser Marinbaser Förslag på baseringsplatser för tre marinbaser: Syd, , ÖG Öst, , Ö /Skredsvik, Ö /detachement Norr , NN Väst, , VG Bilaga 8 b Förslag baseringsplatser Amfbrigader Förslag på baseringsplatser för de tre amfibiebrigaderna: Brigad, Baseringsort, Brigaden, , STHM Brigaden, , ÖG Sridsgruppen (En Amfbat, ett kustjägarkomp, ett rörligt kustrobotkomp), , G Brigaden, , V Stridsgruppen (En Amfbat, ett kustjägarkomp, ett kustrobotkomp), , NN Bilaga 9 Förslag baseringsplatser Flygvapnet Förslag på baseringsplatser för fem flygflottiljer samt ytterligare fem där infrastrukturen ska bevaras: Flottilj, Baseringsort, F 17 , S F 21 , ÖN F 7 , V F 16 , Ö F 13 Bråvalla, ÖG Förslag på ytterligare flottiljer/baser där infrastrukturen inte får förstöras på grund av eventuell senare upprustning. F 12 , ÖG F 14 , VG Basen Jockmokk, ÖN Basen Fällfors (), ÖN Basen (), NN Basen Kubbe (), NN Basen (), NN Basen Hasslösa (Mellan och ) , VG Basen Hagshult (), ÖG Basen Byholma (), ÖG Basen (), VG Bilaga 10 Förslag baseringsplatser milostaberna Förslag på baseringsplatser för de åtta milostaberna: (ÖN), Nedre (NN), Väst (V), Öst (Ö), (STHML), , (VG), , (ÖG), Bilaga 11 Förslag baseringsplatser fördelningsstaberna Förslag på baseringsplatser för de tre fördelningsstaberna: Norra (N), Mellre (M), Södra (S), Bilaga 12 Förslag på fördelningsförband Förband, Baseringsort, , Fördelning, Heltid 901, 903 och 904 Luftburna bat., K 9 , NN, N, 901 902 Underrättelsebat., K 9 , NN, N 905 Fallskärmsjägarbat., K 9 , NN, N 221 och 222 Lapplandsjägarbat., I 22 , ÖN, N 401 och 402 Norrlandsjägarbat., K 4 Arvisjaur, ÖN, N 501 och 502 Gränsjägarbat., I 5 , NN, N 503 Militärpolisbat., I 5 , NN, N 411 och 412 Fördelningsartilleribat., A 4 , NN, N 301 och 302 Fördelningsförbindelsebat. 3 , ÖN, N 303 och 304 Fördelningsunderhållsbat. , T 3 , ÖN, N 311 Telekrigsbat., S 3 , ÖN, N N FöMedC, US/, ÖN, N N UndSäk, S 3 , NN, N Hundtjänstkompani, T 3 , NN, N 31, 33 och 34 Luftburna bat., K 3 , VG, M 32 Underrättelsebat., K 3 , VG, M 35 Fallskärmsjägarbat., K 3 , VG, M SOG, K 3 , VG, M 1 ., AF 1 , VG, M 131 och 132 Gränsjägarbat., I 13 , V, M 11 Militärpolisbat., I 1 Livgardet, STHML, M 12 Motiserade bat., I 1 Livgardet, STHML, M 13 Säkerhetsbat., I 1 Livgardet, STHML, M 91 och 92 Fördelningsartilleribat., A 9 , V, M 421 och 422 Fördelningsförbindelsebat., 4 , Ö, M 101 och 102 Fördelningsunderhållsbat. , T 1 , Ö, M 111 Telekrigsbat., LedR , Ö, M M FöMedC, , , M M UndSäk, , STHML, M Hundtjänstkompani, I 1 Livgardet, STHML, M 2 ., AF 2 , ÖG, S 511 Militärpolisbat., K5 , VG, S 321 och 322 Fördelningsartilleribat. , A 3 , ÖG, S 301 och 302 Fördelningsförbindelsebat., 5 , ÖG, S 303 och 304 Fördelningsunderhållsbat. , T 4 , ÖG, S 521 Telekrigsbat., S 5 , VG, S S FöMedC, Sahlgrenska/, VG, S S UndSäk, S 5 , VG, S Hundtjänstkompani, S 5 , VG, S Swedec, , ÖG, S