ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4022835 · 2016-10-05 00:00:00 — Grundläggande statlig service i hela landet ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att tydliggöra det politiska ansvaret för en grundläggande statlig service i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Socialdemokraterna har alltid värnat om principen att våra statliga myndigheter är en viktig del i en stat som håller ihop. Statliga jobb är dessutom en katalysator för tillväxt i regionerna. Statliga jobb kan ge ett tillskott till lokala arbetsmarknader i hela landet, inte minst genom att erbjuda intressanta karriärvägar. Det bidrar till regionens dynamik och attraktivitet. Med den nya tekniken så kan många myndigheter placeras på de absolut flesta orter i utan att kvaliteten försämras. I många avseenden finns det fördelar med att lokalisera statliga myndighetskontor utanför storstadsområdena, bl.a. personalrörlighet, behållande av kompetens, kontakt med närsamhället och lägre lokalhyra. Enligt rapporten ”Ska staten finnas i hela landet?” som ST () la fram 2015 så har av jobben vid de statliga myndigheterna försvunnit . Det skapar enligt ST en situation där staten drar tillbaka sin närvaro så att jobb förvinner i områden som sedan får söka ekonomiskt stöd från olika institutioner för sin arbetsmarknad och samhälleliga service. är ett land som ska hålla ihop och det måste finnas statlig service överallt. Det är viktigt för rättssäkerheten, för en likvärdig service och för människors förtroende för staten. Det är inte bra att landsbygden mer och mer dräneras på kvalificerade statliga jobb. Staten måste kunna locka till sig ung, kvalificerad arbetskraft i hela landet. Stora delar av missgynnas av en skev fördelning av statliga investeringar och jobb och att tillväxtens fördelning koncentreras till ett fåtal storstadsregioner. Men utvecklingen måste inte se ut så. I går urbaniseringen långt ifrån så snabbt som i . Där tar staten ansvar via bl.a. sin myndighetsnärvaro och stöttar därmed utveckling och tillväxt i hela landet och där finns resurser som garanterar en viss servicenivå även på små orter. Detta möjliggör i ökad utsträckning att kunna bo kvar på landsbygden. har allt att vinna på ett förtydligat ansvar för grundläggande statlig service i hela landet.
mot · H4022836 · 2016-10-05 00:00:00 — Länsanslag till det värmländska vägnätet ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökade länsanslag till det värmländska vägnätet och tillkännager detta för regeringen. De statliga länsanslag som utbetalas till är långt ifrån tillräckliga. Pengarna ska täcka drift och underhåll samt framtida investeringar, men räcker inte på långa vägar. Det handlar om säkerheten på vägarna, liksom att få regionen att överleva. Vägarna har stor betydelse för industri och näringsliv i trakten, men också för turismens möjlighet att överleva och utvecklas Åkerier drar sig nästan för att färdas på vägar som riksvägarna 61, 62, 63 och , som länge lidit av både hålor, gupp och skador vid tjällossning. Turistsäsongen är problematisk med trånga vägar där möten med annan tung trafik kan bli extra vansklig och plogbilar som kommer farligt nära mötande trafik och bildar långa köer på de smala vägarna gör det omöjligt att göra säkra omkörningar. När tjälen släpper på de mindre vägarna händer det att vägkanter kan ge vika och vattenplaning kan uppstå till följd av försänkningar i vägbanan som orsakats av tung trafik, på belastade och dåligt underhållna vägar. De dåliga vägarna blir i längden dyra för bilägarna men ger arbete åt bilverkstäderna. Det handlar om slitskador, däck, fälgar, styrleder, spindelleder och bussningar som tar skada av tjällossningens följder. Länsanslag för mindre folkrika län kan vara viktigare än någonsin , då perifera regionändar snart riskerar att få allt mindre del av anslag, till förmån för mer folkrika trakter där den mesta trafiken färdas i storregionernas tidevarv.
mot · H4022837 · 2016-10-05 00:00:00 — Kommunismens brott mot mänskligheten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur information om kommunismens brott mot mänskligheten skulle kunna ges i skolan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur en statlig upplysningskampanj om kommunismens brott mot mänskligheten skulle kunna se ut och tillkännager detta för regeringen. Kommunismen och nationalsocialismen är de två ideologier vilka orsakat mest lidande i världshistorien. Om nazismen har det informerats i skolorna ända sedan slut och allt har det kampanjats och författats informationsskrifter och böcker om detta genom statliga initiativ. Men om kommunismens likartade brott och folkmord har ingen liknande information och upplysning delgetts eleverna i skolorna. Inte heller har vi sett några statliga kampanjer och informationsskrifter kring detta, vilket är lika beklagligt som förvånande. Det finns en mängd litteratur vilken beskriver de oerhörda grymheter som begåtts i kommunismens namn. Flera av dessa böcker är skrivna av före detta kommunister, människor vilka tar avstånd från sina tidigare politiska åsikter och som strävar efter att upplysa omvärlden om kommunismens brott mot mänskligheten. Även i har litteratur som tar upp kommunismens brott mot mänskligheten producerats. Till exempel, i boken ”Aldrig mer!” av DN-journalisten tillika författaren , lyfts kommunismens folkmord och grymheter fram på ett mycket pedagogiskt sätt, som Skott likställer kommunism med nationalsocialism. Enligt Skott har långt mer än 100 000 000 människor fallit offer för kommunismens grymheter, bland annat i , , och , vilket innebär att kommunismen är den politiska ideologi vilken ansvarar för världshistoriens mest omfattande folkmord och brott mot mänskligheten. De två nationer som dödat flest i situationer som inte är krigsrelaterade är (drygt 60 milj.) och Kommunistkina (knappt 40 milj.).
mot · H4022838 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att slopa vägtrafikskatten för tävlingsfordon och tillkännager detta för regeringen. kom förändringar gällande registreringsskyltar. En tävlingsskylt med svarta tecken på en botten infördes för bilar och motorcyklar som används i tävlingssammanhang. På så kallade saluvagnsskyltar kom också några mindre justeringar. Tävlingsfordon är inte utrustade för den vanliga trafiken och ofta saknas en del av den utrustning som krävs för att få framföra fordonet i trafik. En rallybil måste transporteras mellan två specialsträckor i ett rally och har därför dispens att få framföras på vägarna i samband med tävling eller träning och denna skylt införs för att fordonen tydligt ska identifieras som ett fordon med speciella begränsningar i användandet. finns cirka 5 600 tävlingsfordon i vägtrafikregistret, varav 3 600 är rallybilar och 2 000 är tävlingsmotorcyklar. Eftersom rallybilar bara får köras på väg vid tävling och annan sportrelaterad verksamhet, under förutsättning att den som framför fordonet har giltig tävlingslicens (utfärdad av eller annat nationellt förbund), bör avgiften för vägtrafikskatt slopas för dessa tävlingsfordon. Detta bör gälla även en tävlingsmotorcykel som bara får köras på väg i samband med träning eller tävling som är organiserad av motorklubb registrerad i eller .
mot · H4022839 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att rädda folkparkerna genom ett statligt bidrag och tillkännager detta för regeringen. Folkparkerna är en viktig del av det som fanns och har varit en central del av människors helgnöje . Det är en viktig del av berättelsen om som är väl värd att bevara till eftervärlden. Det handlar om folkhemmet och om kulturarvet. När folkrörelserna växte fram och började engagera sig i medlemmarnas fritidssysselsättning tillkom Folkets Hus, nykterhetsloger och senare folkparker. Att träffas på och dansa, äta, dricka och umgås blev en mycket viktig mötesplats över generationerna, för familjer, vänner, nöjeslystna och framför allt dansanta. Många av forna tiders artister har fortfarande mer eller mindre oslagbara besöksrekord i folkparkerna och för att nämna några så minns de äldre generationerna fortfarande , ”Snoddas” och , som tillsammans med så många andra har bidragit till parkernas status som svenska kulturbärare. Underhållningsbranschen och folkparkerna fick successivt konkurrens av förströelser som radio, biografer, television och senare av discon, nattklubbar, datorer och mobiltelefoner. Med vikande besökarantal och dansbandens allt högre gager, blev det slutet för många folkparker. har många scenbyggnader och tak till dansbanor förfallit, raserats eller rivits eftersom det inte funnits ekonomiska möjligheter eller incitament för att renovera anläggningarna. Underhållet är oftast eftersatt och trävirket inte sällan murket. För att rädda det som räddas kan krävs riktade insatser utöver det som ägarföreningarna har möjlighet till. De folkparker som ännu bedriver verksamhet gör det dock inte med samma intensitet vad gäller festkvällar och spelande orkestrar, utan det handlar alltmer om nostalgiska tillställningar då människors vanor har förändrats över generationernas lopp. Därigenom är det också svårt att få ekonomisk i verksamheten. Jag vill relaterat till ovanstående att regeringen utreder möjligheten att införa ett statligt bidrag, förslagsvis efter modell för en kulturarvsfond där organisationer, föreningar, privatpersoner och i särskilda fall även kommuner ska kunna vända sig för att äska medel för verksamheter som bevarar och levandegör det traditionella svenska kulturarvet. Folkparkerna är djupt rotade i den svenska folksjälen. Det vore en viktig kulturgärning att kunna rädda dem från att förfalla.
mot · H4022840 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en dialekter och tillkännager detta för regeringen. Våra dialekter är en omistlig del av vårt gemensamma kulturarv. Dialekten eller om man så vill sockenmålet, har vi med oss var vi än befinner oss i vårt land. Det lokala tungomålet är det som mest av allt förknippar människor med hembygden. Det finns skeenden och tillfällen där den rätta känslan endast kan förmedlas på dialekt. Men dialekterna får allt mindre skarpa gränser och tappar därigenom användare. Därför har också det vardagliga ord- och språkbruket blivit fattigare. När vi kommenterar olika dialekters avvikelse från rikssvenskan är det främst språkmelodin vi läser av. Det är också snart det enda som återstår av de forna dialekterna. Det som försvinner i raskast takt är ordförrådet. Ord som försvinner med den äldre generationens bortfall. Allt fler svenskar intresserar sig för dialektala ord, ortnamn och det svenska språket. Tv och radio gör populärvetenskapliga program om språket, en mängd webbsidor innehåller fakta och ljudprov på svenska dialekter. Det författas allt fler ordböcker över dialekter och det förekommer även en del dialektgrammatiska böcker. Dialekterna är unika som identitetsbärare och måste således bevaras, användas och säkras för kommande generationer. Ett arbete för att ta fram en dialekter har länge bedrivits vid (). Boken ämnar att belysa dialekterna från språkhistorisk, dialektgeografisk, social och kulturell synpunkt, men den ska också beskriva den pågående dialektutjämningen och anknyta till modern forskning. har projektet legat nere och vi ser därför med stor oro på att den omistliga kulturskatt som dialekterna är, kommer att förloras och aldrig någonsin ha möjlighet att bevaras i sina rätta former. I våra nordiska grannländer har projektet levt vidare med en helt annan dignitet. Medan man i övergivit det stora projektet med en helomfattande ordbok har man satsat med helt andra resurser i både , och . I färdigställdes Norsk ordbok over det norske folkemålet og det nynorske skriftmålet, lagom till grundlagsjubileet med mer än 300 000 ordartiklar. I finns svenska folkmål – den finlandssvenska dialektordboken. Med detta vill vi att regeringen åter aktualiserar frågan och ser över möjligheterna att återkomma med en fortsättning av det avstannande projektet om att ta fram en helomfattande dialekter.
mot · H4022841 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur man kan införa dialektundervisning på skolschemat och tillkännager detta för regeringen. Det måste anses vara av angelägen natur att värna om dialekterna som en viktig del av vårt kulturarv och att medvetandegöra det redan från unga år. Genom att införa ämnet dialekt på skolschemat så ökar man barns och ungdomars intresse och förmåga att levandegöra och traktens folkmål i det vardagliga ord- och Flera språkforskare har sagt att det är bra för barns språkutveckling att få bevara sin dialekt och att barn borde få tala dialekt i skolan. En kommitté under arbetade tidigare med dialektfrågan och avgav ett slutbetänkande med namnet Mål i mun. Förslag till handlingsprogram för svenska språket (SOU 2002:27), där man bland annat skrev om skolan: ”Vi föreslår att det skall kartläggas hur barnens språkutveckling inom dialekten ser ut och undersökas hur skolan kan stödja även den dialektala språkutvecklingen.” Kommunen skulle kunna anskaffa den litteratur och de ordböcker som finns om dialekten, för att införliva i det lokala tungomålet i den ordinarie läroplanen eller som tillvalsämne, genom elevens eller skolans val. Med stöd av ovanstående bör regeringen utreda hur man kan föra in dialektundervisningi skolornas verksamhet.
mot · H4022842 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa morgonsamling i skolan och tillkännager detta för regeringen. I har skolorna morgonsamling, vilket ger en sammanhållning och gemenskap över klassgränserna. Eleverna får någonting att se fram mot , vilket blir en bra start för att komma igång inför dagens utmaningar. Det är ingen hemlighet att de finska skolresultaten har rusat ifrån de svenska. En av anledningarna till resultaten är att eleverna respekterar lärarna på ett helt annat sätt. Såväl lärare som elever är överens om att morgonsamlingen bidrar till en större gemenskap och ett lugnare klimat. Respekten för varandra och i synnerhet för skolpersonalen är tydlig. Morgonsamlingen skulle med fördel kunna ha olika teman, alltifrån allmän information till trivselaktiviteter, sällskapsspel, sång & musik. Regeringen föreslås se över möjligheten att införa morgonsamling i den svenska skolan, som ett led i en tryggare och bättre skola för ökad trivsel och respekt för varandra, vilket också skulle höja studieresultaten.
mot · H4022843 · 2016-10-05 00:00:00 — Minimimåttet för fångade flodkräftor ställer sig bakom det som anförs i motionen om minimimåttet för fångade flodkräftor och tillkännager detta för regeringen. Den svenska flodkräftans bestånd har minskat med och arten är rödlistad som akut hotad. Det värsta slaget mot flodkräftans livsmiljö var när nordamerikanska signalkräftor planterades in i svenska vatten , vilka senare visade sig bära på kräftpest men också vara motståndskraftiga mot sjukdomen. Flodkräftan däremot dör av pesten. finns färre än 1 000 kända svenska vatten med flodkräfta. Det krävs många omfattande åtgärder på olika plan för att rädda överlevnad. En av dem kan vara att säkerställa flodkräfthonans reproduktion. Däremot krävs inte detta för signalkräftan då arten varken är hotad eller ett naturligt inslag i den svenska faunan. Visst skydd för flodkräftan finns i Förordningen om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen och i föreskrift (2011:13) om utsättning samt flyttning av fisk i andra fall än mellan fiskodlingar, men fler åtgärder måste till för att säkerställa överlevnad. Den tidigare fiskeriförordningen 1982:126 reglerade i 17 § minimimåttet för kräfta som får fiskas. Endast kräftor med minst måttet från ”spetsen av pannhornet till den fasta kanten av den mellersta stjärtfenan” fick fiskas. Denna ordning gällde fram till då det istället infördes regler om privat förvaltning. Detta betyder i klartext att fiskerättsinnehavaren bestämmer över kräftfisket på enskilt vatten. För allmänt vatten i sjöarna gäller särskilda regler. Där kan yrkesfiskare ges tillstånd till kräftfiske av . I kan även allmänheten fiska kräftor på allmänt vatten vissa . För , och gäller minimimåttet . En återgång till den gamla skrivningen i förordningen, fast med inriktning på flodkräfta, skulle möjliggöra för kräfthonan att hinna reproducera sig minst en gång innan hon fångas. Ett minimimått skulle säkra reproduktionen och ge beståndsåterväxten bättre förutsättningar. Det borde vara helt i linje med arbetet för att bevara flodkräftan. Det finns heller ingen godtagbar anledning att inte släppa tillbaks flodkräftor som är mindre än eftersom matnyttan på en liten kräfta är näst intill obefintlig. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H4022844 · 2016-10-05 00:00:00 — Inga mobiltelefoner i klassrummen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa skrivningen i skollagen och tillkännager detta för regeringen. Som ett led i att skapa bättre ordning och reda i klassrummen med bättre koncentrationsmöjligheter för eleverna, måste också förutsättningar skapas. Genom att inte tillåta mobiltelefoner i klassrummen förbättras arbetsmiljön avsevärt, både för de elever som ”missbrukar” användandet av mobiler och de elever som har svårt att koncentrera sig på grund av andra elevers prat, sms och ständiga aktivitet med sina mobiler. Att detta orosmoment så länge kunnat tolereras på många skolor är en av flera viktiga förklaringar till den stökiga situation som upplevts och upplevs av både lärare och elever på dagens skolor. Men med ett tydligt regelverk om mobilfria klassrum ges en konkret signal till ifrågasättande elever och föräldrar som de har att rätta sig efter. har denna problematik diskuterats utan att komma till konkreta åtgärder. Lärare har kunnat omhänderta elevers mobiler när ordningen i klassrummet har störts, men att avvända den ljudlöst och spela eller sms:a har inte ansetts som störande av ordning och därför har mobilerna fått följa med in i klassrummen. Tyvärr missbrukas detta, vilket resulterar i att det blir mer eller mindre omöjligt att stävja situationen för allas bästa. Därför är det nödvändigt att skärpa skrivningen i skollagen, för att skolledningen skall ges rätt att stoppa elever från att ta med sig mobilerna in på lektionen. Studier och bättre möjlighet till koncentration för bättre studieresultat, både för mobilbrukarna och de som störs av mobilbrukandet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H4022845 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort skyldigheten för bensinstationer och andra försäljningsställen att tillhandahålla förnybara drivmedel och tillkännager detta för regeringen. Förutsättningarna för att kunna bo och verka på svensk landsbygd försämrades när den så kallade pumplagen, lag (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel, trädde i kraft . Att bo på landsbygden innebär att man är beroende av serviceinrättningar som tillhandahåller drivmedel i form av framför allt bensin och diesel, eftersom av alla bilister äger fordon med de drivmedelsegenskaperna. Enligt ”pumplagen” måste man sälja förnybart bränsle, som biogas eller etanol, om bensinstationen har en försäljningsvolym överstigande bensin och Många serviceinrättningar har av ekonomiska skäl tvingats lägga ned sin verksamhet då de inte haft råd att installera anläggningar med förnybara drivmedel. Att tillhandahålla förnybara drivmedel är bra för fler och bättre miljöalternativ, men skall inte vara påtvingat genom en lag som avsevärt försvårar för små näringsidkares överlevnad. När dessa lever på marginalen är det ekonomiskt påfrestande att nödgas investera i en biogasanläggning eller etanolpump. Därför föreslås regeringen att avveckla lag (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel.
mot · H4022847 · 2016-10-05 00:00:00 — Motion till 2016/17:2847
mot · H4022849 · 2016-10-05 00:00:00 — Höj avgiften till Brottsofferfonden ställer sig bakom det som anförs i motionen om en höjning av avgiften till Brottsofferfonden och tillkännager detta för regeringen. Den som döms i en svensk tingsrätt för ett brott där fängelse ingår i straffskalan är skyldig att erlägga till Brottsofferfonden som förvaltas av . Fonden används till att stödja olika projekt med brottsofferstödjande inriktning, vittnesstödsverksamheten vid landets alla tingsrätter – som är beslutad av regeringen – samt forskning inom det viktimologiska området. Brottsofferfonden finansieras huvudsakligen av personer som begått brott. Varje dömd person ska betala en avgift på , om brottet kan straffas med fängelse. Summan har varit . De som avtjänar sitt straff i form av intensivövervakning med fotboja betalar en avgift på per dag, upp till högst . Därutöver är fonden öppen för gåvor från privatpersoner, företag och organisationer. Fokus på det brottsofferstödjande arbetet har blivit skarpare, vilket är både välkommet och nödvändigt. finns det tyvärr få ställen för den brottsutsatte att söka stöd. Konsekvenserna av brott är långt större än vad man vid första anblicken kan ana. Ett väpnat rån på arbetsplatsen kan sätta spår för livet och innebär inte sällan att den brottsutsatte inte kan återgå till liknande arbete, vilket riskerar att bli en dryg kostnad för samhället. Att den som utsatt andra för brott också ska ansvara för att rehabiliteringen av dessa personer blir så kvalificerad som möjligt måste anses högst rimligt. Lagen om brottsofferfonden trädde i kraft . Avgiften bestämdes då till . Höjningen ska dock finansiera en betalningsförmedlande verksamhet för frivillig betalning och innebär således inget resurstillskott till brottsofferfonden. Jag anser att avgiften till Brottsofferfonden bör höjas till , vilket skulle vara rimligt med hänsyn till att Brottsofferfondens viktiga arbete som bör förstärkas. Skånberg (KD)
mot · H4022850 · 2016-10-05 00:00:00 — Bred utbildning om självmord ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett obligatoriskt utbildningsmoment i suicidprevention och omhändertagande av suicidnära personer i all högskoleutbildning med vårdinriktning och tillkännager detta för regeringen. Självmord är ett stort folkhälsoproblem. 2014 tog 1 531 människor sitt liv, 1 044 män och 487 kvinnor. har självmordstalen minskat, utom i gruppen 15–(NASP). De allra flesta som begår självmord har en psykiatrisk diagnos, men när någon gjort ett självmordsförsök kommer den individen först till en somatisk akutmottagning. Personal inom den somatiska vården har oftast inte specifik utbildning i bemötande och omhändertagande av suicidnära personer. Innan en suicidal individ gör ett självmordsförsök, kanske han eller hon uttrycker sin suicidavsikt, direkt eller indirekt, inför personal på skola, socialtjänst, religiöst samfund, polis, primärvård, hemtjänst, äldreboende eller liknande. Inte heller de anställda inom dessa olika verksamheter har alltid suicidologisk utbildning. Det vore därför värdefullt om personal utanför den psykiatriska vården som möter suicidnära personer har fått utbildning i bemötande och omhändertagande. På så sätt skulle många personer tidigare få hjälp, och dödsfall till följd av självmord undvikas i högre grad än . Förslagsvis skulle detta kunna ske genom att samtliga högskoleutbildningar med vårdanknytning – utbildning till läkare, sjuksköterska, sjukgymnast, psykolog, arbetsterapeut, socionom, fritidspedagog, barnskötare, grundskole- och gymnasielärare, präst, pastor, diakon, polis m.fl. – fick ett obligatoriskt kursmoment i suicidologi som behandlar grundläggande suicidologiska fakta, bemötande och omhändertagande av suicidnära personer. Skånberg (KD)