ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H402909 · 2016-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om Öresundsintegrationen och tillkännager detta för regeringen. Sedan öppnades har integrationen över sundet tagit fart. Cirka 15 000 personer pendlar över nationsgränsen . står för en fjärdedel av och samlade BNP. I och bor sammanlagt 3,8 miljoner människor, vilket gör regionen till mest tätbefolkade område. har alla förutsättningar att vara en motor i svensk och dansk ekonomi, vilket skulle generera många arbetstillfällen och intäkter till både och . Men tyvärr hämmas utvecklingen av gränshinder mellan länderna. Problemen uppstår vid arbetspendling, studier, familjebildning och flytt över sundet. har kartlagt gränshindren i rapporten ”33 gränshinder – utmaningar och möjligheter”, som kom 2010. Sedan rapporten kom har flera gränshinder lösts, men nya har tillkommit . Det visar behovet av att ständigt arbeta med att förebygga att gränshinder uppkommer och att riva befintliga gränshinder. Flera av gränshindren innebär betydande hinder för integrationen i : ·Oklarheter: Vilken socialförsäkringstillhörighet gäller vid start av företag som tar uppdrag på båda sidor sundet? Vilken föräldraförsäkring och barnbidrag blir det för den som arbetar i flera länder? Ska svenska gränspendlare vara med i den svenska eller danska a-kassan? ·Det är omöjligt med arbetsmarknadspraktik på andra sidan Sundet, vilket minskar jobbchanserna för arbetssökande på bägge sidor. Enda undantaget är om ett svenskt företag har en filial i . ·Utbildningar/behörigheter/auktorisationer är inte lika mycket värda på båda sidorna av sundet. För elektriker och VVS-installatörer är det möjligt att arbeta på båda sidor av sundet om man får ett intyg från sitt fackförbund, men kunskapen om detta är dålig. Detta minskar jobbchanserna för arbetssökande och ökar risken för arbetskraftsbrist. ·Icke EU-medborgare som bor i eller kan inte ta ett arbete på andra sidan Sundet, även när de har en specialkompetens som efterfrågas. ·Skatteavtalet mellan och är orättvist och behöver omförhandlas. Skatten betalas där man arbetar och inte där man bor, detta har lett till inkomstbortfall för skånska kommuner som betalar välfärden för alla gränspendlare som bor på den skånska sidan. Svenska staten har fått tillbaka en del av bortfallet men de skånska kommunerna och har knappast fått någon kompensation. ·Försenade och inställda tåg samt gränskontroller förlänger restiden, skapar osäkerhet för gränspendlare och deras arbetsgivare samt innebär ökade kostnader Regeringen bör överväga att intensifiera arbetet med att riva gränshinder och ytterligare främja Öresundsintegrationen!
mot · H402910 · 2016-10-03 00:00:00 — Färjetrafiken till en del av svensk infrastruktur ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Gotlandstrafiken behandlas i linje med övriga insatser för att stärka infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. Snabba och effektiva transporter med färja till och från är avgörande för den gotländska ekonomin och tillväxten. Den bastrafik som bedrivs i regi av , med turerna respektive , är grundläggande för en fortsatt positiv utveckling för regionen. Det nuvarande trafiksystemet har bidragit till en kraftig ökning av antalet passagerare och transporterat gods – något som ger högst gynnsamma effekter både för näringslivet i allmänhet och besöksnäringen i synnerhet. har gotlänningarna fördubblat sitt resande med färjetrafiken, detta som en direkt effekt av snabbare överfartstider och bekvämare avgångs- och ankomsttider. Resandet med färja till och från måste ges trafikmässiga förutsättningar att hålla en god nivå över . Särskilt , när antalet resenärer ökar kraftigt, måste trafiksystemet vara anpassningsbart för att kunna ge den för viktiga besöksnäringen möjligheter att växa och utvecklas. Snabba överfartstider, med god turtäthet, och flexibla förutsättningar för både godstrafik och passagerartrafik måste således bibehållas för att huvudtrafikled ska vara konkurrenskraftig. Därtill måste färjetrafiken bedrivas på ett kostnadseffektivt sätt så att biljettpriset för passagerartrafik, och fraktpriset för godstrafik, hålls på en rimlig nivå. blev ett nytt avtal för färjetrafiken klart. Avtalet, som ska gälla , anger villkoren för den trafik som bedriver efter upphandling av . Det är av största vikt att staten genom noga följer hur avtalsperioden tar sin början, och hur den utvecklas löpande . För att ska ges fortsatt goda möjligheter till tillväxt och utveckling måste en färjetrafik enligt avtalets lägstanivå fortsättningsvis bibehållas. Därför är det också av yttersta vikt att regeringen i fortsättningen behandlar färjetrafiken till som en del av den nationella infrastrukturen, då färjetrafiken inte kan betraktas som ett komplement till andra färdmedel utan snarare som en oumbärlig huvudtrafikled mellan och fastlandet. Att färjetrafiken ska betraktas som en del av det nationella trafiksystemet är ett synsätt som delas bland annat av Trafikanalys, som i en rapport (”Användning och styrning av anslaget till trafikavtal, Rapport 2012:5”) anger att Gotlandstrafiken ”bör ses som en ersättning för en fast förbindelse och metodmässigt hanteras som andra infrastrukturfrågor”. Enligt Trafikanalys bör Gotlandstrafiken även ”behandlas i linje med övriga insatser för att stärka infrastruktur, i den meningen att Gotlandstrafiken fungerar som en ersättning för en broförbindelse”. Att färjetrafiken ges långsiktiga villkor är därför av yttersta vikt. Gotlandstrafiken ska betraktas som en del av det nationella trafiksystemet, och staten bör tydliggöra sitt ansvar för att effektivt binds samman med resten av .
mot · H402911 · 2016-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arrendepriser inte ska vara marknadsledande och tillkännager detta för regeringen. har det statligt ägda genomfört betydande höjningar av sina jaktarrenden i de norra delarna av landet. I vissa fall har prishöjningarna varit flera , och detta i kombination med höga fällavgifter på älg gör att allt fler jägare och jaktlag inte längre har råd att förlänga sina arrenden. Detta är något som inte menar är något större problem då de menar att det finns många andra än de i området boende som är mer köpstarka som de kan sälja jakten till. De jägare och jaktlag som har arrenderat marker i den delen av landet som de bor i tar dock oftast ett stort ansvar för de marker de jagar på och de viltstammar som de förvaltar. Det handlar om en långsiktig förvaltning för att få hållbara viltstammar, och långsiktig förvaltning är något som gynnar även markägarna, i detta fall skogsbolaget . Att istället arrendera ut marken till de jägare och jaktlag som för stunden har råd riskerar att minska långsiktigheten i viltstammarnas förvaltning, och det finns också en uppenbar risk att tilldelade älgar inte kommer att fällas i samma utsträckning. Detta är annars något som skogsbolagen anser vara av högsta vikt för att minska betesskadorna, ett problem som det talas allt oftare om. Om betesskadorna är ett problem man vill få bukt med borde man vara mån om att älgförvaltningen på markerna tas om hand på bästa sätt, och med kontinuitet. Att agera som prisdrivande på marknaden är en ovanlig roll för ett statligt ägt bolag. Det borde inte vara roll att driva upp priserna på jaktarrenden så att de människor som bor i områdena inte har råd att fortsätta arrendera. Tvärtom, som statligt bolag ägt av svenska folket, bör man värna de som tar ansvar för långsiktighet och god viltvård, och ge förutsättningar för människor att bo kvar i glesbygd. är en betydande markägare som skapar arbetstillfällen, och också är beroende av att människor bor kvar i glesbygd. Därför bör staten undersöka möjligheterna att tar ansvar för att långsiktig viltvård möjliggörs på deras marker, snarare än kortsiktiga vinster från pengastarka tillfälliga jaktbesökare. i (S)
mot · H402913 · 2016-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en omdragning av E4-sträckningen runt och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över möjligheterna till att ge i uppdrag att rusta upp Europavägarna till minst två-plus-ett och tillkännager detta för regeringen. har de stora kustkommunerna i har och äskat om en omdragning av runt städerna, tyvärr i brist på framgång. För i stort sett samtliga län är de stora Europavägarna dragna förbi städer och tätorter. Det säger sig självt att också vägarna i norr måste anpassas till dagens förändrade villkor inom industri och servicesektor. har företagen i princip inga lager utan de flesta kör med långtradare genom landet med sina varor till och från kunder och beställare. Det skapar problem då i det här fallet E4 går rakt igenom städerna. Det innebär köbildningar som betyder än mer farliga utsläpp. Det innebär att vägen skapar en barriär mellan stadsdelar och försvårar den interna trafiken. Cyklister och gångtrafikanter har svårt att ta sig fram. Det betyder också att städerna har svårt att utvecklas och bebyggas. Bostäder och fastigheter för näringslivet kan inte byggas intill som ytterligare belasta staden med höga halter av avgaser och partiklar, genom att byggnader konserverar den dåliga luften. Både och har åtgärdskrav på sig att förbättra luften i städerna. För allergiker är detta ett stort problem. Det är inte rimligt att denna del av inte ska ha lika bra kommunikationsvillkor som andra delar av landet. är ett län med en stor andel av basindustri. Många, stora och tunga transporter används för att få ut produkter från gruvnäringen, stålindustrin, skogen och pappersindustrierna. Dessutom ska mycket material levereras till dessa industrier. Det är dags att också får ett modernt, väl fungerande vägnät som underlättar för människor, näringsliv och kommunerna att utvecklas och växa utan att det sker på bekostnad av befolkningens hälsa, miljö eller restid. behöver snabbare kommunikationer och säkrare vägar. Vägarna i länet undermåliga och är en fara för både privatpersoner och utryckningsfordon. måste avsätta mer medel till underhåll och säkerhetsåtgärder. Istället föreslår nu trafikverket lägre hastigheter på våra vägar, det är upprörande. Sänkta hastigheter bidrar till längre restider som faran för utryckningsfordon, cyklister och privatbilister kvarstår, europavägarna måste rustas för minst 2+1standard. är ett stort län som är beroende av en väl fungerande infrastruktur för säkra och snabba transporter. Vi vill därför att trafikverket får tydligt direktiv och tar sitt ansvar och rustar upp vägnät. i (S)
mot · H402914 · 2016-10-03 00:00:00 — Välfungerande äldreomsorg är feminism i praktiken ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en särskild äldreomsorgslag som stärker äldres rättigheter bör införas och tillkännager detta för regeringen. Majoriteten av alla som får hemtjänst är kvinnor. Majoriteten av de som vårdar en anhörig är kvinnor. Kvinnor är i majoritet bland de anställda i äldreomsorgen. En väl fungerande äldreomsorg är i stor utsträckning en kvinnofråga. Under kommer antalet äldre att öka. De äldres standard och äldreomsorgen måste hålla jämna steg med välståndsutvecklingen och samhällsförändringarna i stort. Det är en fråga om solidaritet och humanitet. Men det är också en fråga om förtroendet för välfärden – kan vi lita på att våra anhöriga och vi själva får en god vård och omsorg? Regeringen har tagit initiativ för att förbättra äldreomsorgen och de äldres trygghet genom att tillsätta en utredning för en nationell kvalitetsplan. Äldreomsorgen saknar dock det rättsliga stöd som många andra kommunala verksamheter har. Så är till exempel rätten till barnomsorg reglerad i skollagen och rätten till stöd vid funktionshinder i LSS. Stödet till äldre regleras i socialtjänstlagen och är vagt formulerat i jämförelse med andra speciallagar som styr kommunernas arbete inom välfärdssektorn. Det leder till en obalans. Det finns en påtaglig risk att det är lättare att spara inom äldreomsorgen än inom andra områden. Barnomsorgen i har utvecklats tack vare stöd i lagen och det samma gäller stödet till personer med funktionsnedsättning. En utvecklad och förbättrad äldreomsorg kräver mer resurser och utbildad personal. De äldre måste få större inflytande över sin egen vardag och de insatser som görs. Men det räcker inte. Det behövs en lagstiftning som ger äldre rättigheter. Arhe Hamednaca (S)
mot · H402915 · 2016-10-03 00:00:00 — Stödet till ungdomsorganisationer och ungdomsverksamhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studera förutsättningarna för att se över hur stödet till ungdomsverksamhet är utformat och fördelat såväl nationellt som regionalt och lokalt och utifrån ett jämställdhetsperspektiv och tillkännager detta för regeringen. Målet för den Svenska ungdomspolitiken är att: Alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen, det ska gälla gäller alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar mellan . Att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor innebär att samhället ska skapa goda levnadsvillkor för individen med utgångspunkt i ungdomars rätt att komma i åtnjutande av de mänskliga rättigheter såsom de uttrycks i grundlagarna och i konventionsåtaganden på området. Tillgången till mötesplatser är viktig, inte minst för ungdomar och unga vuxna. Drogfria offentliga tillgängliga miljöer är en viktig komponent för att skapa bra förutsättningar för unga. Men det offentliga rummet behöver också inkludera och välkomna alla oavsett ålder eller förhållande till alkohol. Föreningar och andra delar av det civila samhället är exempel på aktörer som kan skapa drogfria miljöer genom tydliga riktlinjer och regler för alkohol. Att skapa drogfria miljöer bör också vara utgångspunkten för alla stora allmänna arrangemang, som sportarrangemang, kulturfestivaler och stadsfester. Kommunerna är huvudansvariga för att skapa attraktiva miljöer för alla, men staten har också ett ansvar för att ge alla barn och unga goda uppväxtvillkor. Samhället har ett stort ansvar för att det finns tillgång till drogfria offentliga mötesplatser för unga. Det är inte självklart att offentliga mötesplatser och föreningsliv är fria från droger eller att det finns alkoholfria fritids- och nöjesaktiviteter för alla unga oavsett bostadsort med öppettider som passar unga. kan se att antalet tjejer och killar ökar bland det totala antalet medlemmar som finns i de ungdomsorganisationer som får ta del av statsbidrag. Men fördelningen börjar bli alltmer skev. 2010 var av organisationernas medlemmar tjejer och killar, 2015 hade skillnaden ökat med . Det finns ett stort antal föreningar runt om i landet som gör omfattande och värdefulla insatser för ungdomar. Staten bidrar till att skapa goda förutsättningar för dessa insatser bland annat genom det statliga stöd som fördelas ut från berörd myndighet till regionala och lokala organisationer. Civilsamhället och föreningslivet har en högst värdefull funktion för barns och ungdomars uppväxtvillkor. Regeringen bör studera förutsättningarna för att se över stödet till ungdomsorganisationer och ungdomsverksamhet. I översynen bör man även se hur man kan jämna ut skillnaderna mellan tjejers och killars möjlighet till rättvist deltagande i barn- och ungdomsorganisationerna. Utöver det så vore det önskvärt om Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor MUCF får i uppdrag att arbeta fram en riksnorm för nivåer och form av stöd till ungas organisering, så att Kommuner och landsting lättare kan förbättra stödet till unga. Arhe Hamednaca (S)
mot · H402916 · 2016-10-03 00:00:00 — Slopad fordonsskatt för köp av bil till funktionshindrad ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fordonsskattelagen bör ses över gällande fordonsskatt för personer med funktionsnedsättning som behöver köpa en större bil på grund av sin funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. När man är funktionsnedsatt med ett rörelsehinder som gör att man är totalt beroende av elrullstol eller permobil uppstår ett problem när man vill bege sig utomhus och ta sig till andra platser. Det krävs en mycket stor bil för att man ska få plats. Det är svårt att transportera sig själv och en elrullstol i en vanlig bil. Man måste därför införskaffa en större bil än man i vanliga fall skulle ha haft, för att elrullstolen eller permobilen ska kunna få plats – en bil som ofta är dyrare i inköp och som dessutom ofta belastas med en mycket högre skatt än den bil man normalt sett skulle ha ägt. Många rörelsehindrade har svårt att klara av det ekonomiskt, särskilt som många funktionsnedsatta har en mycket låg inkomst. Att åka kollektivt är heller inget alternativ som det kan vara för personer utan funktionsnedsättning. I får funktionsnedsatta befrielse från fordonsskatten om de har av polisen beviljats parkeringstillstånd för personer med funktionsnedsättning (28 b § i vägtrafiklagen 267/1981) eller om man kör en person med funktionsnedsättning som har tillstånd. I finns ingen sådan skattebefrielse. Däremot kan funktionshindrade i med parkeringstillstånd för rörelsehindrade ansöka om befrielse från trängselskatt hos . I finns ett bilstöd att söka på för införskaffande av bil. Det finns dock ett relativt lågt satt tak för hur mycket man får tjäna för att få stödet, likaså finns det en åldersgräns . Bilstödet gäller bara när personen ska införskaffa eller anpassa sin bil. Driften av bilen i form av en hög skatt är ofta mycket svår att klara av. Att som funktionshindrad behöva betala mycket högre bilskatt för att man av utrymmesskäl måste ha en mycket större bil än andra är inhumant. Människor med stora funktionsnedsättningar är mycket beroende av bil för att kunna förflytta sig. Då man kopplar trängselskattebefrielse till innehav av parkeringstillstånd för rörelsehindrade torde även detta sätt vara möjligt att använda för detta ändamål.
mot · H402917 · 2016-10-03 00:00:00 — Registerkontroll vid arbete med barn ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla jobbsökande till samtliga yrken inom vilka man kontinuerligt arbetar med barn obligatoriskt ska registerkontrolleras för tidigare sexualbrottsbelastningar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga arbetssökande som har dömts för sexualbrott mot barn eller för allvarliga sexualbrott mot vuxna alltid ska nekas anställning i yrken inom vilka man kontinuerligt handskas med barn, och detta tillkännager för regeringen. vill stärka barns skydd mot att utsättas för sexuella övergrepp. Ett viktigt led i detta arbete är att motverka övergrepp från yrkesgrupper som arbetar med barn. Många arbetsgivare är skyldiga att kontrollera jobbsökande för tidigare sexualbrottsbelastning när anställningen rör arbete med barn. Detta rör exempelvis skola, förskola samt relaterade verksamheter såsom skolskjuts. är andra yrkesgrupper såsom de inom vård och omsorg undantagna kravet, trots att de i många fall arbetar kontinuerligt med barn. I just frågan om vård- och omsorgspersonal hänvisade regeringen till ett ställningstagande i proposition 2009/10:210 sid 168, i vilken man menade att de jobbsökandes integritet och intresse av att söka anställning inom en stor jobbsektor väger tyngre än patienternas skydd mot sexualbrottslighet. Vidare är det upp till arbetsgivaren att bestämma huruvida den jobbsökande ska anställas eller inte efter utförd registerkontroll. Detta innebär i praktiken att det inte finns något förbud mot att anställa sexualbrottslingar vid exempelvis en skola. För är det en självklarhet att alla som kontinuerligt arbetar med barn bör kontrolleras för sexualbrottslighet vid anställningsförfarandet. Vi vill därför, i enlighet med vad barnrättsorganisationen förordat, att detta ska göras obligatoriskt för alla sådana yrkesgrupper så att detta även omfattar exempelvis vård- och omsorgspersonal. Vidare anser vi att en person som dömts för tidigare sexualbrottslighet mot barn – barnpornografi inbegripet – eller allvarlig sexualbrottslighet mot vuxna, aldrig ska få arbeta med barn. Det ska därför göras förbjudet för arbetsgivare att anställa sådana personer till yrken som innebär kontinuerlig kontakt med barn. Per Ramhorn (SD)
mot · H402918 · 2016-10-03 00:00:00 — Rätten till personlig assistans ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en förändrad tillämpning vid prövningen av rätten till personlig assistans och tillkännager detta för regeringen. En av de viktigaste jämlikhetsreformerna i historia är den om personlig assistans. Grundtanken med personlig assistans är att människor med funktionsnedsättning ska få leva det liv som de vill leva. Reformen har förbättrat livskvaliteten väldigt mycket för många människor med olika funktionsnedsättningar. Personlig assistans är en av de serviceformer som beskriver som en rättighet. I om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning fastslås rätt till självbestämmande och rätten att kunna delta i samhället. Personlig assistans sträcker sig långt utöver rätten att få hjälp med på- och avklädning, dusch, inköp och mycket annat. Det handlar om en rätt som skapar ”inkludering och deltagande i samhället”, och har ett ansvar att maximalt använda sina resurser för att se till att rättigheterna uppfylls. Ett problem som är påtagligt när det gäller personlig assistans är bedömningar av begreppet ”grundläggande behov”. Till begreppet räknas bland annat hjälp med personlig hygien, hjälp med måltider, hjälp med att klä av och på sig och hjälp med att kommunicera med andra. För att vara berättigad till assistansersättning måste dessa grundläggande behov bedömas kräva assistans minst . hårda, nästintill inhumana bedömningar av de grundläggande behoven, leder ofta till att personer som själva kan föra mat till munnen och som själva kan klä på sig eller tvätta sitt hår, inte anses uppfylla de grundläggande behoven. Detta trots att vederbörande inte själv kan tillaga sin mat, inte kan plocka fram eller skära sin mat, än mindre planera sina måltider, göra sina inköp och definitivt inte själv kan se eller förstå behovet av att duscha och sköta sin hygien. Personer som inte kan vara ensamma utan behöver tillsyn dygnet runt eftersom de inte kan planera och strukturera sin vardag, har svårt att få hjälp som tillgodoser deras faktiska behov, detta bara för att de till exempel klarar av att stoppa maten i munnen. Var finns livskvaliteten i detta resonemang? Dessa alltför hårda bedömningar leder till att allt fler inte blir berättigade till assistans eller förlorar sin assistans vid omprövning. Med det förlorar de också möjligheterna till inkludering och deltagande i samhället. Möjligheten att leva ett liv som andra människor begränsas påtagligt. Många blir istället beroende av anhöriga – anhöriga som kanske redan har agerat som personlig assistent fast på ”ideell basis”, anhöriga som kanske tagit hand om sitt behovskrävande barn under hela dennes uppväxt och som går på knäna och mår psykiskt dåligt för att ingen egentid eller tid till återhämtning har funnits . Således betalar inte bara den som mister eller blir utan assistansersättning ett högt pris, utan även personens anhöriga. Utredningar och översyn av frågan har tagit väldigt och drabbas många människor, detta måste åtgärdas skyndsamt.