mot · H4023164 · 2016-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård I vår plan för ska fortsätta att vara ett grönt föregångsland. förespråkar en kostnadseffektiv klimatpolitik med beräknad klimatnytta. Vi satsar därför på fortsatta klimatinvesteringar i andra länder, eftersom det ger större utsläppsminskningar per satsad krona. Vi vill också, av samma skäl, vidga skatteavdraget för klimatkompensation till att inkludera fler typer av klimatkompensering. För att behålla basindustrin i vill vi i dialog med industrin satsa på en nollvisionsstrategi för basindustrin bestående av två ben, ena benet utsläppsfri processteknik och det andra benet är Carbon Capture and Storage. Vi vill också inrätta en bioekonomistrategi för att med hjälp av de gröna näringarna kan skapa större miljö- och klimatnytta. För att minska utsläppen från trafiksektorn på ett teknikneutralt sätt vill vi att Supermiljöbilspremien ska omfatta alla bilar som släpper ut mindre än koldioxid/km. Vi satsar också på att bygga ut laddinfrastrukturen. anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat anslag till klimatinsatser i andra länder och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat anslag till laddinfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nollvision för basindustrin genom bl.a. CCS-strategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell bioekonomistrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skatteavdrag för klimatkompensering och tillkännager detta för regeringen. förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag (tusental kronor). Anslagsförslag 2017 för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Avvikelse från regeringen (M) Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Avgifter till Internationella organisationer Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning De senaste prognoserna för utsläpp av växthusgaser visar att miljöpolitik är på väg åt fel håll. minskade utsläppen , i jämförelse med 2014, då Alliansens politik var gällande och utsläppen minskade . Den fleråriga trenden med minskade utsläpp har dessutom nu upphört, och ökade utsläpp av växthusgaser. Det är positivt att världens länder enades om ett historiskt klimatavtal. I klimatavtalet har länderna förbundit sig till att hålla den globala medeltemperaturen väl under två grader och göra ansträngningar för att medeltemperaturen inte ska öka mer än . De klimatmål som Miljömålsberedningen har föreslagit är mycket ambitiösa, och det krävs kostnadseffektiva åtgärder och insatser på flera plan. Insatser för en fossiloberoende fordonsflotta är högt prioriterat för . Haven utsätts för allt mer påfrestningar. Det är allt från höga halter av näringsämnen, marint avfall och kemikalierester. För att ska bidra till att skapa bättre förutsättningar för levande hav så anser att lokala vattenvårdssatsningar, LOVA-bidraget, som har visat sig vara en effektiv åtgärd, bör fortsätta. Att ta hand om det skräp som flyter iland längs med den svenska kusten är ett kommunalt ansvar. vill därför att LOVA-bidraget ska breddas till att gälla även för åtgärder som syftar till att minska problemen av marint skräp. Dagens reningsverk har inte kapacitet att rena läkemedelsrester. Med allt mer avancerade läkemedel, så krävs det mer avancerade system för rening. Det finns redan nu kemikalier i våra vattendrag och i vårt dricksvatten. För att lösa problemet med kemikalier som förekommer i naturen krävs både förebyggande insatser för att kemikalier inte ska komma ut i vattnet och rening av vatten där skadliga ämnen har kommit ut. Alliansregeringen satsade på att främja avancerad rening av avloppsvatten för att långsiktigt säkra vårt dricksvatten, fritt från skadliga halter av läkemedelsrester och andra svårbehandlade föroreningar. Problemen med läkemedelsrester i dricksvattnet blir allt större. har därför öronmärkt 10 miljoner inom anslaget för Havs- och vattenmyndigheten för att ytterligare insatser ska göras. Handläggningstiderna för prövning av bekämpningsmedel hos Kemikalieinspektionen är långa, vilket innebär ett akut problem för svenskt jordbruk. Efter allvarlig kritik från Justitiekanslern har Kemikalieinspektionen nu lagt fram en handlingsplan för att korta handläggningstiderna, vilket är bra men inte tillräckligt. För att ytterligare skynda på detta arbete anser vi att resurserna behöver förstärkas. För är det viktigt att hela ska leva och att det ska finnas möjlighet att bo och verka där man vill. Det är därför viktigt att betona att det inte är bilen vi vill straffa ut, utan utsläppen. Vi anser att supermiljöbilspremien ska gälla för alla bilar som släpper ut mindre än koldioxid/km fram till att ett effektivt, teknikneutralt och välutformat bonus–malus-system kommer på plats. Anslag 1:13 Internationella klimatinsatser Flera rapporter pekar på att det mest kostnadseffektiva verktyget inom klimatpolitiken är att använda sig av internationella klimatinsatser som exempelvis Clean Development Mechanism (CDM). Dessa mekanismer har visat sig vara mycket kostnadseffektiva och gett goda resultat, ur flera synvinklar såsom klimat, luftkvalitet, hälsa, tekniköverföring och teknikutveckling. vill därför öka anslaget till internationella klimatinsatser med 100 miljoner . Anslag 1:21 Nollvision för basindustrin genom bland annat CCS-strategi För är det viktigt att behålla basindustrin i , och undvika att både arbetstillfällen och utsläppen av växthusgaser flyttar utomlands. Vi tror att en nollvisionsstrategi för basindustrin bestående av två ben, ena benet är utsläppsfri processteknik och det andra benet är Carbon Capture and Storage (CCS), är en bra väg framåt. Det bör göras i samarbete mellan staten och industrin. En nollvisionsstrategi har även förespråkats av företrädare för basindustrin, vilka ser stor potential i fortsatta utsläppsminskningar och fortsatt tillväxt. I nollvisionsstrategin är dialog och samverkan mellan basindustrin och staten nyckeln för att skapa bra förutsättningar för fortsatta utsläppsminskningar parallellt med en växande ekonomi. är ett land som är mycket rikt på skog. Det medför ett ansvar att bruka skogen rätt. har länge varit bra på att bruka skogen på ett hållbart sätt och det finns i enormt mycket kunskap och forskning på området. Genom att inrätta en nationell bioekonomistrategi menar vi att man med hjälp av de gröna näringarna kan skapa större miljö- och klimatnytta. Den nationella strategin ska vara en väl förankrad strategi som kräver att både stat och näringsliv samverkar för att underlätta omställningen som krävs för exempelvis skogsindustrin och lantbruket. satsar därför 5 miljoner 2017 för att påbörja arbetet med en nationell bioekonomistrategi. vill att satsningen på statligt stöd till laddstolpar fortskrider. Vi satsar därför för att säkerställa att nödvändig infrastruktur finns för att en omställning av fordonsflottan ska kunna ske. vill införa ett skatteavdrag för företag som klimatkompenserar genom olika typer av klimatkompensation, exempelvis genom CDM (Clean Development Mechanism) eller EU:s system med utsläppsrätter. Vi tror att genom att ge företag valmöjlighet vid klimatkompensation kan det öka intresset samt uppmuntra fler företag att klimatkompensera. Insatser för att minska klimatutsläppen i exempelvis utvecklingsländer är ofta kostnadseffektiva och bör uppmuntras. satsar därför på ett brett skatteavdrag för klimatkompensering. Minskad uppräkning av förvaltningsanslag För att finansiera prioriterade satsningar görs en justering av de anslag som berörs av PLO-uppräkning. Effekten blir att uppräkningen av vissa anslag blir något lägre jämfört med regeringens förslag.