ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4023247 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffmässigt likställa dopningsbrott med narkotikabrott och tillkännager detta för regeringen. Fler och fler använder dopningsmedel. Skönhetsidealen kräver omänskligt mycket av unga killar och tjejer som tar hjälp av anabola steroider i jakten på en muskulös kropp. Trots oerhört skadliga bieffekter för person och samhälle bedöms dopningsbrott fortfarande vara ett mildare brott än narkotikabrott. Upplysningscentralen Dopningjouren uppskattar att 50 000 personer i använder anabola steroider och att kanske så många som 100 000 ungdomar ätit eller injicerat förbjudna preparat. Fler importerar, tillverkar och distribuerar också preparaten. Ökningen av dopning hos tjejer är en oroväckande trend och kan peka på en utbredning av missbruket till nya grupper. Internet har öppnat nya vägar för både organiserade ligor och amatörer som via nätet beställer råvaror och som sedan följer recepten för produktion som också de finns på nätet. Att tro att man kan dopa sig till en välmående och imponerande kropp kan stå en dyrt. Bieffekterna är välkända: sterilitet, leverskador, bestående skador på hjärna och hjärta, psykoser, depressioner, aggressivitet och sömnproblem. En person som tillverkar och säljer dopningsmedel kan vid grovt brott dömas till ett fängelsestraff till . Hade brottet gällt narkotika, under samma premisser och med likvärdig mängd, hade påföljden istället blivit två till . En avsevärd skillnad med tanke på att båda preparaten urskillningslöst förstör personernas liv, ung som gammal. Vi bör ge våra brottsbekämpande myndigheter bättre incitament att utreda och bekämpa dopningsbrott. Regeringen bör överväga att höja straffvärdet och ändra lagstiftningen till att ligga i fas med narkotikabrotten. Skadorna som uppkommer av användande av dopningsmedel ligger mycket nära eller till och med överträffar de skador som narkotikamissbruk medför. Kostnaderna för samhället avseende dopningsskador ökar också. Genom att likställa dopningsbrott med narkotikabrott tar vi krafttag för att förhindra spridningen och användandet av hormonpreparat.
mot · H4023248 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att göra hemförsäkringen obligatorisk för boende i flerfamiljshus och tillkännager detta för regeringen. Att ha en hemförsäkring är för de allra flesta en självklarhet. Men att du själv har en är ingen garanti att du är skyddad om du bor i ett flerfamiljshus. Om en granne som saknar hemförsäkring orsakar skador på en annan lägenhet, exempelvis genom brand eller vattenläckage, är det inte självklart att grannens försäkring täcker detta. Vi bör därför se över möjligheten till en obligatorisk hemförsäkring för boende i flerfamiljshus som likt en trafikförsäkring täcker de kostnader som man eventuellt orsakar för andra. Det skulle skapa en trygghet för boende i flerfamiljshus om olyckan skulle vara framme.
mot · H4023249 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vid och tillkännager detta för regeringen. i har huvudansvaret för omhändertagande av fornfynd från hela . Museet har den näst största samlingen av fornfynd i efter i . Av historiska skäl lyder museet under och och inte , vilket annars vore det mest troliga departementet. Ett enskilt universitet har alltså i praktiken ansvar för att via sin egen budget finansiera omhändertagande av fornfynd utan att få motsvarande extra resurser från staten. Utanför i ligger också det mycket stora och ännu relativt outforskade fyndområdet . Denna plats är största, fyndrikaste och mest långvariga järnåldersstad. Med ökad mängd fynd från och från de många andra historiska platserna runt om i riskerar således att dräneras på medel. Pengar som egentligen är avsatta för utbildning i enlighet med . För att säkerställa att Lunds universitets historiska museum även ska kunna fortsätta sitt viktiga arbete bör förfarandet kring statliga kompensationer för fornfyndshantering ses över.
mot · H4023250 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att överväga att införa en obligatorisk informationsvecka för grundskoleelever om blåljusyrken och tillkännager detta för regeringen. Ett land byggs upp av lagar och förordningar. Myndigheter skapas för att upprätthålla dessa lagar. Personal från dessa myndigheter är i tjänst dygnet runt för att garantera rikets och inte minst vår egen säkerhet mot till exempel naturkatastrofer, brottslig verksamhet och angrepp från främmande makter. I folkmun kallas arbetet som denna personal utför för blåljusarbeten. Det handlar om personal från polisen, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), , räddningstjänsten (ambulans och brandkår), , och Försvarsmakten. För att öka förståelsen för vad dessa myndigheter arbetar med och för vem som har ansvaret för vad bör möjligheten att införa en obligatorisk informationsvecka inom dessa verksamheter för alla elever i övervägas. får eleverna träffa personer som arbetar vid de olika myndigheterna samt till exempel prova på delar av det arbete som de utför i sin vardag. Detta skapar en kontakt med, och en djupare förståelse för och insikt i, det arbete som utförs av de myndigheter som har som uppgift att skydda det svenska samhället.
mot · H4023251 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en skyddsrumsavgift i syfte att säkerställa inspektioner av och kvalitet hos våra skyddsrum och tillkännager detta för regeringen. finns det cirka 65 000 skyddsrum i som svenska skattebetalare investerat i, räknat på dagens penningvärde. Det är fastighetsägaren som har ansvaret att förvalta och vårda dessa skyddsrum. Men fastighetsägarens skyldighet att kontrollera sitt skyddsrum uppfylls i mycken liten grad. Det råder allvarliga brister i underhåll, vilka försämrar eller omöjliggör skyddsrummets användning vid en eventuell kris. Det är ett slöseri av tidigare generationers stora investeringar i syfte att skydda civilbefolkning. MSB har uppdraget att genom kontroller se till så att beståndet av skyddsrum vårdas och underhålls så att skyddsförmågan bibehålls. Men genomförs ungefär 900 kontroller av skyddsrum vilket innebär att det sker en kontroll av ett skyddsrum en gång . Det är inte acceptabelt. Med tanke på den nya hotbilden som uppstått i vår omvärld är det angeläget att inte bara det militära försvaret rustas upp utan det bör också gälla civilförsvaret. Skyddsrummen utgör en viktig del av vårt civilförsvar. Det finns därför skäl för regeringen att utreda frågan om införande av en skyddsrumsavgift, vilket skulle göra det möjligt för MSB att utan ökade kostnader för staten, öka antalet skyddsrumsinspektioner. Om dessa enkla åtgärder vidtas så minskar vi det stora resursslöseri som bristande underhåll medför och våra skyddsrum kan användas vid en eventuell kris för att skydda civilbefolkningens liv.
mot · H4023252 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksdagsstyrelsen bör ta initiativ till att i riksdagskammaren på lämpligt sätt ska hedra och uppmärksamma och tillkännager detta för regeringen. har en lång tradition av att delta i fredsinsatser runt om i världen. Många är de officerare, soldater och övrig personal som i åtskilliga FN-insatser riskerat sina liv i syfte att rädda andras. 2002 antog FN en resolution som innebar att ska vara för fredssoldater världen över, det de kallar UN Peacekeepers . I firades veterandagen tillsammans med , men 2008 fastställdes som högtidsdag för veterandagen av Försvarsmakten. fick veterandagen äntligen statsceremoniell status av . Vår tacksamhet och respekt gentemot dessa män och kvinnor som deltagit i insatser måste uttryckas på tydligaste sett. Många goda åtgärder har genomförts , men en bastion kvarstår, nämligen riksdag. Beslut om svenskt deltagande i en FN-insats sker av ledamöterna i riksdag. Det är således svenska riksdagsledamöter som ger klartecken för att skicka svenska soldater till en oroshärd runt om i världen. Därmed bör också ledamöterna i högsta beslutande församling uppmärksamma, visa sin respekt och sin tacksamhet gentemot dessa män och kvinnor vid en högtidlig ceremoni i kammare.
mot · H4023253 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra reglerna kring betalning av kostnader för tolk i syfte att öka medfinansieringsgraden för den som anser sig vara i behov av tolk och tillkännager detta för regeringen. Kostnaderna för tolkning inom hälso- och sjukvården, , våra statliga myndigheter och inom rättsväsendet har ökat drastiskt . Förvaltningslagens 8 § fastslår att när en myndighet har att göra med någon som inte behärskar svenska eller som är allvarligt hörsel- eller talskadad, bör myndigheten vid behov anlita tolk. Kostnaderna för tolk betalas av allmänna medel. betalade ut för tolkkostnader. Arbetsförmedlingen uppger att de utbetalat . Därtill bör läggas utgifter som andra myndigheter som till exempel , , , med flera, har för tolkar i sin verksamhet. Det är inte orimligt att förvänta sig att kostnaderna för tolkar, med anledning av pågående flyktingkris, kommer att öka väsentligt framöver. Rätten till tolk är en grundläggande rättighet för att en individ på bästa sätt skall kunna vara en del av samhället. En patient måste till exempel förstå vad en läkare eller sjuksköterska säger, en misstänkt måste förstå de anklagelser som riktas mot densamme och myndighetspersonal måste kunna avge beslut som berörd klient förstår. Många anser nog också att detta förfarande är riktigt. Frågan som måste diskuteras är dock när kostnaderna för tolk endast bör åläggas det allmänna? Få kan argumentera mot att en nyanländ flykting är i stort behov av tolk och att det allmänna bör ta kostnaden. Men hur är det med en person som varit i i kanske tre, tio eller ? Är det då fortfarande rimligt att skattemedel bekostar hela kostnaden för tolk? Kostnaden för anlitande av tolk ska i större utsträckning åläggas den enskilde om denne haft möjlighet och skälig tid på sig att lära sig svenska språket. Detta medför såväl ett större incitament för personen att skyndsamt lära sig svenska språket som att statens ökande tolkkostnader kan begränsas. Rätten till tolk bör fortsatt vara en grundläggande rättighet, men det är orimligt att den rättigheten inte begränsas till dem som är i faktiskt behov av hjälp eller som inte har möjlighet att påverka sin egen situation i syfte att minimera behovet av tolk. Genom ökade incitament att lära sig svenska och därmed klara sig utan tolk vinner såväl individen som samhället.
mot · H4023254 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om lastsäkring av icke farligt gods och tillkännager detta för regeringen. är ett land med stora avstånd. transporteras åtskilliga miljoner ton gods runt på landets vägar av tunga lastbilar. Ekipagen kan väga tiotals ton och färdas på såväl motorvägar som landsvägar. För att kunna erhålla bästa möjliga körprestanda och säkerhet ställer vi stora krav på att lasten som transporteras skall vara ordentligt säkrad på flaket. En plötslig förskjutning av lasten under färd kan vara förödande för såväl föraren som medtrafikanter. Vid våra hamnar och gränsövergångar sköts kontrollen av lastsäkring av personal från främst . Inom landet har personal från polisen samma möjlighet till kontroll. Om polisen skulle upptäcka en lastbil där föraren inte har fullgjort sin skyldighet att säkra lasten kan polistjänstemannen utfärda en ordningsbot på plats. har nästan samma befogenhet. Om föraren av en lastbil inte har säkrat sin last ordentligt kan en ordningsbot utfärdas endast om föraren kör med så kallat ”farligt gods”. Skulle lasten bestå av ”icke farligt gods” kan personal inte utfärda någon ordningsbot utan måste tillkalla polisen för att den i sin tur skall utfärda ordningsbot. Detta förfarande är både resurskrävande och omständligt. Vi bör därför se över möjligheten att ge personal tillstånd att hantera utfärdandet av ordningsbot rörande bristande lastsäkring av icke farligt gods.
mot · H4023256 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av möjligheten att ålägga samtliga statliga, regionala samt kommunala myndigheter och organisationer som arbetar inom krisberedskap att införa telekommunikationssystemet och tillkännager detta för regeringen. Under en kris ställs höga krav på att alla berörda parter kan samtala med varandra på enklaste och effektivaste sätt. Inom krisberedskapen återfinns otaliga aktörer som alla har sin del att fylla för att bästa resultat skall kunna uppnås. Hur förberedda alla myndigheter eller organisationer än är på att hantera en uppkommen kris, så kan allt gå i stöpet om kommunikationen dem emellan brister. använder sig många myndigheter och organisationer av kommunikationssystemet , såväl inom kommunala som statliga verksamheter. Detta är mycket bra och ger en bra grund för fortsatt gemensamt arbete inom bland annat krisberedskapen. En del organisationer använder sig dock inte utav utan har egna lösningar avseende kommunikation inom sitt respektive verksamhetsområde. Detta medför att vid en samlad insats så kan olika kommunikationssystem först behöva samordnas vilket medför att viktig tid förloras. Jag anser att det är rimligt att samtliga statliga, regionala och kommunala organisationer som arbetar inom krisberedskap bör ha samma kommunikationsnät. Då uppnås bästa möjlighet till kommunikation och samordning, vilket är mycket positivt i lösandet av deras ytterst viktiga uppgifter.
mot · H4023257 · 2016-10-05 00:00:00 — Krav på registrering av entreprenadmaskiner och traktorer ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa krav på registrering av entreprenadmaskiner och traktorer över en viss vikt och värde och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frågan avseende krav på registrering för större entreprenadmaskiner även bör drivas på EU-nivå inom organisationen och tillkännager detta för regeringen. Välorganiserade stöldligor ser en lukrativ marknad på den svenska landsbygden och i våra industriområden. Stöldgodset i detta fall är entreprenadmaskiner och traktorer som inbringar ett stort värde när de säljs vidare utanför gränser. Priset för en ny traktor kan ligga på . Större grävmaskiner eller lantbruksmaskiner kan till och med ligga ännu högre. anmäldes 340 stulna entreprenadmaskiner och traktorer i . Det är en ökning jämfört med . har 134 stycken maskiner och traktorer anmälts stulna, vilket glädjande nog är en minskning jämfört med . Till grund för minskningen ligger bra polisarbete, men problematiken kvarstår tyvärr. Entreprenadmaskiner och traktorer är eftertraktat stöldgods för välorganiserade ligor. För att komma tillrätta med problematiken bör entreprenadmaskiner och traktorer över en viss vikt och värde vara registreringspliktigt. Kravet bör gälla samtliga nya fordon som kommer in på den svenska marknaden. Detta förutsätter ett chassinummer med 17-ställig kod alternativt DNA-märkning samt att registreringsskylt utfärdas. De flesta entreprenadmaskiner och traktorer stjäls nära färjelägen eller gränsövergångar så att stöldgodset snabbt kan komma till utlandet och undgå svensk gränskontroll. Speciellt drabbade är med sin närhet till kontinenten och med sina förbindelser till bland annat . Genom att införa ett EU-register avseende berörda fordon i enlighet med ovanstående kunde vidareförsäljning av stöldgods försvåras och därmed skulle vinsterna av brottsligheten kraftig förminskas. Detta vore, enligt min mening, ett bra sätt att stävja problematiken med stölder av entreprenadmaskiner och traktorer. Detta är något som bör arbeta för på EU-nivå. Visst arbete är redan igångsatt. Enligt uppgift från Transportstyrelsen diskuterade vid ett möte frågan om registrering av fordon, till exempel entreprenadmaskiner, i syfte att minska stölderna. är en organisation där flera europeiska länders registreringsmyndigheter samarbetar om system för registrering av vägfordon och körkort. Även denna organisation har diskuterat frågan om åtgärder för att stävja stölder av entreprenadmaskiner. Vidare har försäkringsbranschen med flera diskuterat harmonisering av märkningen av de lättare entreprenadmaskinerna i syfte att minska stölder. bör utöka sitt engagemang inom Eucaris i syfte att få till stånd en utvidgning av registreringarna att gälla även större entreprenadmaskiner och traktorer. Detta förutsätter som första steg att börjar ställa krav på att innehav av större entreprenadmaskiner och traktorer i enlighet med ovan ska registreras i svensk myndighet.
mot · H4023258 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa en tillståndsplikt för företag eller personer som befattar sig med cannabisfrön och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna att införa en lagstiftning som förbjuder försäljning, köp och innehav av cannabisfrön och tillkännager detta för regeringen. Förekomsten av narkotika inom verkar tyvärr öka. Trots ökade beslag av såväl som polisen verkar cannabis vara mer tillgängligt än någonsin för våra invånare. Ungdomar är en speciellt utsatt grupp och effekterna av ett långvarigt nyttjande av cannabis kan ge stora skador i både ungdomarnas fysiska och psykiska utveckling. Enligt uppgift har den inhemska produktionen av cannabis ökat markant i . var många langare nödgade att åka utomlands för att köpa cannabis och sedan transportera detta tillbaka till . avslöjar polisen tämligen regelbundet så kallade hemmaodlingar av cannabis. Fröna till cannabisplantorna har köpts via nätet och detta är tyvärr lagligt. För att kunna förhindra inköp av cannabisfrön måste polisen grunda sin bevisning på att inköpare haft uppsåt att starta en odling. Detta är i många fall synnerligen svårt att bevisa. Jag anser att vi måste få till en lagändring som gör att försäljning, köp och innehav av cannabisfrön anses vara nog för att döma en person för narkotikabrott. De företag som är i behov av att kunna importera och kultivera fröerna skall självfallet kunna ansöka om tillstånd för import och bearbetning.
mot · H4023259 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ett krav på genomgången SMO-utbildning för att kunna bli heltidsbrandman, och detta tillkännager för regeringen. När vi möter personer inom till exempel sjukvården, skolan eller polisen, så förutsätter vi att de alla har en utbildning och en examen för att kunna arbeta med det specifika yrke de valt. På sjukhuset förutsätter vi till exempel att läkaren vi möter genomgått läkarutbildning. Vi förutsätter också att läraren som undervisar oss eller våra barn har genomgått utbildning på . Genom att ställa krav på examen från utbildningarna kan vi säkerställa att kunskapsnivån för respektive yrkesgrupp ligger på en acceptabel och bra nivå. Inom räddningstjänsten finns deltidsbrandmän (räddningstjänstpersonal i beredskap) och heltidsbrandmän. Deltidsbrandmännen genomgår en två veckors preparandkurs och därefter cirka tio veckors kurs inom räddningstjänsten. Heltidsbrandmän har oftast en tvåårig utbildning vid någon av landets räddningsskolor i bagaget. Utbildningen heter skydd mot olyckor (SMO) och flertalet kommuner har denna utbildning som krav när de anställer nya heltidsbrandmän. Problemet är att genomgången SMO-utbildning inte är ett absolut krav för att bli heltidsbrandman. Det är nämligen upp till kommunerna själva att avgöra utbildningsnivån för sina respektive brandmän. Rent teoretiskt skulle kommunen därmed kunna anställa vem de vill och kalla denne person för brandman. Detta har också skett i bland annat två kommuner kring . Jag anser att vi skall införa ett krav på att heltidsbrandmän skall ha genomgått SMO-utbildning. Därmed kan vi säkerställa att personen har grundläggande kunskaper inom området. Likaväl som att någon kan kalla sig jurist först efter erlagd juristexamen, så skall man kunna kalla sig heltidsbrandman först efter erlagd SMO-examen. Detta skulle innebära såväl en kvalitets- som en statushöjning för brandmannayrket. Självfallet ställer detta också krav på att innehållet i SMO-utbildningen är relevant och ändamålsenligt. Här måste ansvarig myndighet rannsaka sig själv och i samråd med kommuner finna en lösning som kan accepteras av alla parter. Självfallet bör de brandmän som har utbildning enligt det ”gamla” systemet inte behöva läsa den tvååriga utbildningen för att kunna arbeta vidare som brandman. Därtill så borde även arbete under viss specificerad tid som deltidsbrandman kunna likställas vid att man genomgått SMO-utbildning.
mot · H4023260 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att minska eller helt ta bort brottsbekämpande myndigheters ansvar att betala avgifter till teleoperatörer för avlyssningskopplingar inom brottsbekämpningen och tillkännager detta för regeringen. För att kunna nå framgång i att avslöja kriminella organisationer krävs såväl mycket personal som möjligheten till att utnyttja hemliga tvångsmedel som till exempel avlyssning. Dessa metoder är, enligt många inom brottsbekämpningen, en förutsättning för att kunna avslöja kriminella nätverk. Kostnaden för dessa är dock väsentliga och gräver djupa hål inom våra brottsbekämpande myndigheters verksamheter. kostar en så kallad avlyssningskoppling och operatör. I många fall kan utredningar kring grov organiserad brottslighet löpa . En avlyssning under till exempel skulle kosta polisen eller för en enda koppling och en enda operatör. Lägg därtill att ofta behövs fyra olika operatörer användas för att säkerställa att avlyssningen sker rätt. Plötsligt är summan uppe på nästan en kvarts miljon kronor. Kostnaden kan multipliceras genom det faktum att många kriminella har flera olika telefoner och telefonkort. Pengar som kunde användas till regelrätt brottsbekämpning måste nu läggas på att betala operatörerna istället. Detta är inte acceptabelt. De brottsbekämpande myndigheternas kostnader till operatörerna måste minska eller ännu bättre utgå. De anslag som de brottsbekämpande myndigheterna får skall gå till att bekämpa kriminalitet. I ett samhälle där avlyssning är direkt avgörande för ett bra resultat bör inte kostnaden för detta löpande åläggas dessa myndigheter. Vi har alla ett gemensamt ansvar att stötta brottsbekämpande myndigheter och underlätta deras arbete med att upprätthålla lag och ordning. En tydligare lagstiftning kring kostnaderna för avlyssningskopplingar vore ett bra steg att främja detta.