mot · H4021688 · 2016-10-04 00:00:00 — Höjd maximal bruttovikt för lastbilar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt ändra trafikförordningen så att den maximala bruttovikten för lastbilar höjs från till och tillkännager detta för regeringen. Svensk skogsindustri är största nettoexportör, av massa-, pappers- och kartongproduktionen och av de sågade trävarorna exporteras. Branschen exporterar för 124 miljarder och sysselsätter 70 000 personer. Skogsindustrin är största transportör genom sina köp av transporter på lastbil, järnväg och per båt. av massa- och pappersexporten och av trävaruexporten transporteras med fartyg. Resten går med järnväg och lastbil. Bakgrunden till detta är branschens högt ställda klimatmål och en hög ambition att transportera mer på järnväg. –ökade andelen rundvirke på järnväg med så mycket som . Denna ökning har tyvärr stannat av på grund av järnvägens bristande kvalitet. Det gäller framförallt behov av underhåll och flaskhalsar som inte åtgärdas. Dessutom nedprioriteras godstrafiken på järnvägen till förmån för persontrafiken, där alltfler aktörer konkurrerar om spårtider, vilket har inneburit att transporttiderna ökar. Till exempel var gångtiden för en godstransport från till åtta timmer och . I tidtabellen tar samma transport och , enligt uppgift från logistikföretaget . En försämring med mer än två och . Skogsindustrin använder sig av lastbil först och främst när rundvirket ska transporteras från skogen till massa- och pappersbruket. Det beror på att det inte finns något alternativ. Det svenska vägnätet omfattar nära , varav är skogsbilvägar. EU och har ambitiösa klimatmål. EU har beslutat sig för att sänka sina utsläpp av koldioxid inom transportsektorn . I har vi ett nationellt mål som innebär att vi ska minska utsläppen . Om vi ska lyckas uppnå dessa mål räcker det inte med alternativa fordonsbränslen eller omfördelning till järnväg. Detta tillsammans med skogsindustrins insikt om att värnandet av både klimatet och svensk konkurrenskraft går hand i hand gjorde att branschen initierade ett forskningsprojekt med längre och tyngre fordon . fick namnet ”En trave till” (ETT) och syftade till att transportera mer rundvirke vid varje transport, från skogen till fabriken. Skogforsk och gjorde 2009 sina första praktiska försök med ett längre och tyngre fordon. Projektet kom att utökas och då med lastbilar som bara vara tyngre, men inte längre. kom att kallas ”Större travar” (ST). När projektet gick i mål 2012 och resultaten redovisades i slutrapporten påvisades att projektet gett mycket lovande resultat inom alla studerade områden: emissioner, vägslitage, trafiksäkerhet och kostnader. blev först med att använda sig av den svenska forskningen. införde och höjde den maximala bruttovikten på sina lastbilar till . Finsk massa- och pappersindustri är vår främsta konkurrent. Det var tyvärr inte första gången som inte nyttjar det egen forskning och kunnande lett fram till. Senfärdighet och tungt fotarbete innebar igen att konkurrensen snedvreds till fördel. Om svensk skogsindustri ska vara konkurrenskraftig måste förutsättningarna vara konkurrensneutrala gentemot vår främsta konkurrent, annars riskeras jobb, produktion och i dess förlängning svensk välfärd. Därför är det viktigt att såväl som regeringen nu tar steget och höjer den totala tillåtna fordonsvikten till . ST-lastbilarna som Skogforsk och har tagit fram har samma höjd, samma bredd och är lika långa som de konventionella lastbilarna för . Det som skiljer är att 74-tonslastbilarna, de med större trave, ST-lastbilarna, har två hjulaxlar extra, det vill säga nio axlar istället för sju som finns på en konventionell lastbil. De två extra hjulaxlarna fördelar den ytterligare vikten på ST-lastbilen, både i axeltryck och på bromsverkan. Det betyder att ST-lastbilarna är lagliga på alla enskilda delar, som axeltryck, längd, höjd och bredd förutom att de överskrider den totala tillåtna fordonsvikten. Det är viktigt att 74-tonsfordon kan köras på alla svenska vägar, det vill säga på det allmänna vägnätet, enligt gällande principer med bärighetsbegränsningar. Enligt klarar av broar 74-tonslastbilar och ytterligare 10–skulle eventuellt klara . finns begränsningar i vägnätet, vilka hanteras genom skyltar som visar begränsningar. Åkeribranschen är van att hantera dessa begränsningar. Att införa ST-lastbilar eller 74-tonslastbilar sliter inte mer på våra vägar, då lasten fördelas på fler hjulaxlar. Det är snarare tvärtom då färre lastbilstransporter minskar slitaget på vägen. Tre 74-tonslastbilar lastar i genomsnitt mer än en konventionell lastbil, vilket betyder att tre 74-tonslastbilar kan lasta lika mycket som fyra stycken konventionella lastbilar. En höjning av den maximala bruttovikten innebär följande: Bränsleförbrukningen minskar med 8–. Koldioxidutsläppen minskar med 8–. Även andra miljöföroreningar kommer att minska i motsvarande grad. Transportkostnaderna minskar med . Den ökade bruttovikten förväntas inte öka vägslitaget. Det blir färre antal tunga fordon på vägarna (tre fordon kan lasta lika mycket som ). Ökad trafiksäkerhet (företagen skulle köpa nya moderna fordon som kan ta , vilket leder till färre bilar och påverkar trafiksäkerheten positivt). Färre lastbilar på vägarna ökar också trafiksäkerheten. Om trafikförordningen ändras så att den maximala bruttovikten för lastbilar höjs från till så kommer det att leda till att utsläppen minskar. Det resulterar också i minskade transportkostnader, färre lastbilar på vägarna (ökad trafiksäkerhet) samt att konkurrenskraft stärks. En sådan ändring måste ge regeringen tillkänna.