mot · H4021776 · 2016-10-04 00:00:00 — Åtgärder för större samhällsnytta vid infrastrukturinvesteringar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som huvudregel inte tillåta medfinansiering till infrastrukturprojekt från andra offentliga eller privata aktörer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom regeringsdepartementen inrätta en oberoende expertkommitté för infrastrukturfrågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ges nya uppdrag gällande samhällsekonomiska kalkyler samt återrapportering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att eventuella avvikelser från den samhällsekonomiska prioriteringsordningen ska motiveras när beslut tas om en nationell investeringsplan, och detta tillkännager för regeringen. I SNS Konjunkturrådsrapport Vart är vi på väg? Systemfel i transportpolitiken riktar rapportförfattarna skarp kritik mot hur investeringsbeslut i infrastrukturen kommer till. Man framhåller en rad brister där skattemedel på tiotals miljarder slösas bort genom felprioriteringar och bristfälligt underlag. Bland annat pekar man på hur lönsamhetskalkyler på projekt som inte återfinns i beslutade investeringsplaner saknas. Detta betyder således att relevanta jämförelser inte låter sig göras. är den myndighet som har i uppgift att genomföra samhällsekonomiska bedömningar av transportinvesteringar. Verkets förfaranden får dock stark kritik i där man bland annat pekar på att nödvändiga följdinvesteringar sällan inkluderas och att man fullföljer projekt även om det blir betydande fördyrningar under projekteringen. Men man pekar också på hur man konsekvent underskattar kostnader och överdriver vinster för att driva igenom olika projekt. Från menar vi att kritiken i rapporten ska tas på allvar. Felprioriteringar för kan man inte lättvindigt vifta bort. Vi vill därför lyfta konkreta förslag för att komma till rätta med systemfelen. Regering och riksdag måste helt enkelt få ett bättre och mer objektivt beslutsunderlag innan man låser upp sig för miljarder och åter miljarder i eventuellt icke-lönsamma projekt. Ett vanligt förekommande förfarande vid infrastrukturprojekt är att förtur ges där det finns en eller flera medfinansiärer, till exempel kommuner eller landsting. Detta leder oundvikligen till att mer olönsamma projekt kliver upp i prioritetsordningen och att kostnaderna går upp i förhållande till samhällsnyttan. Som huvudregel bör därför medfinansiering från andra offentliga eller privata aktörer inte vara tillåtet, annat än i välmotiverade undantagsfall. är den myndighet som har i uppgift att genomföra samhällsekonomiska bedömningar av transportinvesteringar. Det bör dock inrättas en expertkommitté under t.ex. som beslutar om hur samhällsekonomiska analyser ska göras och vilka ingångsvärden som ska användas. Denna expertkommitté ska också löpande granska samhällsekonomiska kalkyler. För att få ett gediget beslutsunderlag om vilka infrastrukturprojekt som är mest samhällsekonomiskt lönsamma är det centralt att samtliga projekt över en viss storlek redovisas och kan ställas emot varandra. bör således få i uppdrag att identifiera de samhällsekonomiskt mest lönsamma investeringarna inom en viss budgetram. Vidare bör få i uppdrag att löpande rapportera resultatet av gjorda investeringar och andra åtgärder. Om man tar sig an att göra en väl genomarbetad prioriteringsordning för de mest lönsamma infrastrukturinvesteringarna ger man beslutsfattare ett betydligt mer tydligt beslutsunderlag än vad som är fallet. Givetvis kan det vara så att man t.ex. ur perspektivet att hela ska leva inte alltid kan stirra sig blind på en sådan prioriteringsordning. Däremot bör eventuella avvikelser från den samhällsekonomiska prioriteringsordningen motiveras och kostnaden anges, liksom konsekvenserna för andra projekt som trängs ut från planen. Per Klarberg (SD)