ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4021312 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att skydda vatten genom ett överordnat riksintresse och se till att krav på tillräckliga vattenskyddsområden införs samt tillkännager detta för regeringen. hyser såväl natur- och miljömässiga som samhällsviktiga värden, och är därför skyddad av fyra riksintressen enligt – friluftsliv, fiske, natur och kulturmiljö. har också skydd som dricksvattentäkt och dessutom är i sin helhet ett Natura 2000-område och en del av av skyddade områden. är biosfärområde under ; en utmärkelse som ställer krav på långsiktigt hållbar samhällsutveckling. försörjer redan över en kvarts miljon människor med dricksvatten och ytterligare kommuner är på väg att ansluta till Vättervatten. Dessutom kan som dricksvattentäkt bli ovärderlig om till exempel havsnivån stiger och ger upphov till saltvatteninträngning i , som är dricksvattentäkt för i princip hela . Även den europeiska kontinenten tittar på som möjlig framtida dricksvattentäkt. Minerallag och Försvarsmaktens intressen har företräde har vi i praktiken inte ett tillräckligt skydd för dricksvatten i , trots att det är en av de viktigaste framtidsfrågorna. Minerallagen och Försvarsmaktens intressen har företräde. Det finns inte heller tillräckliga vattenskyddsområden kring våra värdefulla dricksvattentäkter. Utöver den omfattande befintliga övningsverksamhet som Försvarsmakten har tillstånd att bedriva över , har man ansökt om att öka det totala antalet flygrörelser kraftigt. Att ytterligare öka mängden skadliga ämnen från ammunition och motmedel i går emot miljömålen. Ett annat hot mot vattenkvalitet är den planerade gruvan vid , . Om ett enormt dagbrott öppnas från sjön i ett vattenrikt område, riskerar tungmetaller och andra gifter läcka ut i . Det är också stor risk för översvämning och dammbrott vid kraftig nederbörd, vilket spås bli allt vanligare i klimatförändringarnas spår. Ett tredje hot är de planer som finns på utvinning av fossilgas i . Dessa sammantagna hot gör att skyddet av måste stå över andra samhällsintressen och skyddet av bör göras till överordnat riksintresse.
mot · H4021313 · 2016-10-04 00:00:00 — Öka transparensen vad gäller lobbyism i ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ökad transparens kring lobbyism och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om register över lobbyister vid riksdag och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Förtroendevalda i politiska partier agerar efter politiska partiers agendor och sin egen personliga övertygelse, och emellanåt även efter samtal med företrädare för intresseorganisationer eller andra företrädare för organiserade intressen. Dessa kan vara mer eller mindre ideella, men det de har gemensamt är att syftet ofta är att påverka den förtroendevalda att agera på ett visst sätt. Vi måste bejaka förtroendevaldas möjligheter till kontakt med samhället och olika organisationer, kontakterna bör så långt som möjligt präglas av tydlighet och öppenhet. Lika lite som det ska råda någon tvekan och tvivel om vem eller vilka som finansierar den politiska verksamheten, ska det råda något tvivel om vilka intressen som påverkar den. Några exakta uppgifter om hur omfattande den så kallade lobbyismen är i på olika politiska nivåer och vilka effekter denna har, finns inte. Vi vet inte heller hur vanligt förekommande det är med lobbyister som agerar utan att uppge vem deras uppdragsgivare är. För att kunna utveckla ytterligare åtgärder för att öka transparensen, utan att äventyra medborgarnas möjlighet till dialog med förtroendevalda, behövs mer kunskap. har emellertid på ett tydligt sätt visat att transparensen brister . har det rapporterats flitigt om hur resursstarka intressen kunnat påverka centrala politiska beslut, i det dolda, i en riktning som skiljer sig från det resultat som väljarna gav stöd till i det senaste valet. I ljuset av detta är det viktigt att se över förutsättningarna att öka transparensen vad gäller lobbying. bör därför ställa sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ökad transparens kring lobbyister och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Register över lobbyister vid En konkret åtgärd för att öka transparensen är inrättandet av ett register i över så kallade lobbyister som agerar för olika intressen gentemot riksdagsledamöter och anställda vid partikanslierna. Detta är något som också har inrättats i andra länder liksom i . Vi föreslår att ett sådant register skapas och att det i registret ska anges person, arbetsgivare och huvudsakliga inkomster av lobbyverksamhet mot riksdagspartier. Vi bedömer att detta ökar möjligheten till kontroll av hur partipolitiken påverkas och kan öka allmänhetens förtroende för denna. Därmed stärks demokratin. bör därför ge riksdagsstyrelsen tillkänna vad som anförs om behov av ett register för så kallade lobbyister.
mot · H4021315 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om humanitärt undantag och tillkännager detta för regeringen. En person som helt ideellt hjälper någon över en gräns i syfte att söka asyl ska inte straffas för detta. Detta finns beskrivet i förarbeten och utskottsutlåtanden, men är inte tydligt i lagstiftningen. I en dom från 2009 s. 424 resoneras kring detta och hur inre och yttre gräns påverkar: I förarbetena till den lagändring som innebar att 10 kap. 2 a § utlänningslag fick den lydelse motsvarande bestämmelse har i 20 kap. 8 § utlänningslag framhölls att i utlänningslagen är ideella handlingar straffria om de avser att främja att utlänningar reser till och det var, enligt vad regeringen uttalade i propositionen, väsentligt att det inte uppstår någon tveksamhet om att det inte är straffbart att som ett led i en ideell verksamhet hjälpa någon att komma till för att här söka asyl eller annat uppehållstillstånd (prop. 2003/04:35 s. 66). Vid utskottsbehandlingen av nämnda proposition uttalade socialförsäkringsutskottet i sitt av godkända betänkande (bet. 2003/04:SfU6 s. 12, rskr. 2003/04:164) bl.a. följande. När det gäller frågan om straffbarhet vid rent humanitärt stöd till inresa i vill utskottet peka på att den nya 10 kap. 2 a § kommer att medföra följande. En utlänning som i söker asyl vid ankomsten kommer enligt vad som framgår av propositionen inte att straffas för olovlig inresa. Utskottet vill här understryka att därmed kan inte heller den person som hjälper utlänningen att komma in i anses ha begått en straffbar handling i detta avseende. Det föreligger således enligt utskottets mening i dessa fall inte förutsättningar att på denna grund väcka åtal för människosmuggling. Sammanfattningsvis kan de föreslagna nya bestämmelserna om människosmuggling och organiserande av människosmuggling inte anses hindra en asylsökande från att med hjälp av rent humanitärt bistånd komma in i för att söka asyl vid ankomsten. . .]”[1] Även om det humanitära undantaget finns med i förarbeten och bekräftats i propositioner och utskottsutlåtanden finns anledning att ytterligare tydliggöra detta. I och med inträde i EU och , med förändringar vad gäller inre och yttre gräns samt olika EU-rättsakter som införlivats i svensk lag samt med tanke på att det kan anses brottsligt att ideellt hjälpa någon över en gräns om de inte söker asyl direkt vid första kontakten med tullpersonalen, finns ett behov att tydliggöra humanitära undantaget i lagstiftningen.
mot · H4021316 · 2016-10-04 00:00:00 — Årlig välkomstvecka för flyktingar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en årlig välkomstvecka för flyktingar och tillkännager detta för regeringen. genomförde ”National Welcoming Week” – en nationell välkomstvecka för flyktingar. Syftet var i korthet att minska avstånd mellan människor, lyfta fram vad flyktingar och immigranter bidrar med och visa på goda exempel på hur ett mer välkomnande samhälle skapas. Detta är något vi i också borde överväga att införa. Självfallet ska en välkomnande inställning till flyktingar och andra som invandrar prägla mottagandet , men att uppmärksamma de frivilliginsatser som genomförs och belysa hur människor som kommer till är en positiv kraft som också bidrar till byggandet av vår gemensamma framtid vore inte fel. Runt om i görs fantastiska insatser av civilsamhällesorganisationer, privatpersoner och företag för flyktingar vilket förtjänar att uppmärksammas och spridas.
mot · H4021317 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla för familjeåterförening och tillkännager detta för regeringen. Över 65 miljoner människor är på flykt i världen. har tagit emot många asylsökande per capita jämfört med andra EU-länder. är de allra flesta flyktingar inte i rika industrialiserade länder utan i flyktingläger i krigets närhet. Många befinner sig i grannländer till konflikter, eller är på flykt inom landet (så kallade ”internationally displaced persons”). Tyvärr splittras många familjer under flykten. Dessutom tvingas ofta familjer isär eftersom själva flyktvägen är för farlig för hela familjen att genomföra. Eftersom det inte finns lagliga vägar för asylsökande att ta sig till EU väntar delar av familjen kvar i flyktingläger och ansluter sedan via familjeåterförening. Detta tar dock ofta och innebär en påfrestning för familjerna som hålls isär . Att inte veta hur ens nära och kära har det och om de är i säkerhet gör det såklart mycket svårare att etablera sig i samhället, lära sig språket och skaffa ett arbete. Det är en lång process att återförenas med sin familj. Först måste ansökan om asyl behandlas, vilket kan ta ungefär , och därefter kan ansökan om familjeåterförening lämnas in och behandlas. Även där är handläggningstiderna långa. Det kan också vara praktiskt svårt för de anhöriga att ta sig till en ambassad och behandla ansökan, inte minst eftersom fler och fler länder nu stängt gränserna mot . De praktiska svårigheter som omöjliggör för familjer att återförenas, trots att de har rätt till det, bör lösas. För att snabba på familjeåterföreningen bör processen effektiviseras. Istället för att först behandlar asylansökan och därefter behandlar ansökan om familjeåterförening bör detta kunna göras parallellt. Både asylansökan och ansökan om familjeåterförening skulle kunna lämnas in och behandlas parallellt. Om ansökan om asyl beviljas och innebär att personen också får rätt till familjeåterförening kan familjeåterföreningen beviljas direkt.
mot · H4021320 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka mer aktivt på det internationella planet för att den israeliska regeringens blockad av ska hävas och tillkännager detta för regeringen. 2007 har utsatts för blockad av . Blockaden av är en kollektiv bestraffning av det palestinska folket, och särskilt invånarna i . I och med blockaden förvägras befolkningen i sina grundläggande mänskliga rättigheter att kunna röra sig fritt och leva säkert. Dessutom har blockaden lett till att befolkningen i förhindrats att importera och exportera och därmed utveckla sin region. Såväl sjukvård som utbildning har drabbats av blockad mot . Blockaden är i strid med internationella rätt. Just därför har allt fler i omvärlden protesterat mot denna olagliga och omänskliga blockad. Internationella Röda Korset har kallat blockaden för en kollektiv bestraffning (). Enligt den , EU och FN är inte bara i blockad utan även ockuperat av (). Många inom det civila samhället världen över har också protesterat mot den grymma blockaden. Ett exempel på detta är Ship to ; humanister från alla världens olika delar som har verkat för att bryta blockaden. Den israeliska regeringens svar har varit dels nonchalans mot omvärlden, dels har man förhindrat varje försöka att bryta blockaden. Den nuvarande ställning i Palestinafrågan är värd stor uppskattning. Vi behöver nu verka ytterligare för att värna om folket i . Just därför yrkar vi på att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka mer aktivt på det internationella planet för att den israeliska regeringens blockad av ska hävas och tillkännager detta för regeringen
mot · H4021321 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen i syfte att behandla alla utländska medborgare som är folkbokförda i lika i samband med kommunala val och landstingsval och tillkännager detta för regeringen. Personer som är folkbokförda i och som är medborgare i något EU-land, eller har enligt gällande svensk lag rätt att rösta i kommunal- och landstingsval om de har varit folkbokförda , dvs. senast under ett valår. Medborgare från ett land utanför EU måste dock vara bosatta i innan de får samma rätt som EU-medborgarna ges. Detta innebär att, exempelvis, en bulgarisk medborgare som flyttar till får rätt att rösta i kommunalvalet , medan en marockansk medborgare som flyttar till inte får samma rätt. Detta är inget annat än statssanktionerad diskriminering av utomeuropeiska personer. Tre statliga utredningar har föreslagit avskaffandet av särbehandlingen som uppstår på grund av treårsregeln: Medborgarskapskrav i svensk lagstiftning (SOU 2000:106), i betänkandet Att vara med på riktigt (SOU 2001:48) och Det blågula : strukturell diskriminering i (SOU 2005:56). Försvararna av nuvarande regelverk hävdar att treårsregeln för utomeuropeiska medborgare bör finnas även i fortsättningen eftersom den skulle skapa ”rimliga garantier för att dessa väljare uppfyller de krav som bör kunna ställas på väljare i demokratiska val” såsom ”kunskaper i svenska språket” samt ”ett naturligt intresse inte bara för de aktuella förhållandena i kommunen utan också för de mer långsiktiga kommunala angelägenheterna”. Den principiella grundfrågan är: Varför ska dessa krav ställas på den marockanska medborgaren som har bott i , men inte på den bulgariska medborgaren som har bott i i endast 4 månader? rösträtt för personer bosatta i med EU-medborgarskap var något EU krävde. EU ställer dock inte krav på att vi ska behandla andra (dvs. personer bosatta i med ett annat medborgarskap än EU, och ) sämre. Det är något som den svenska och regeringen har valt på egen hand. Detta är något som vi kan ändra på, om viljan finns. Att värna om likabehandlingsprincipen är viktig; just därför ska vi inte diskriminera vissa grupper bara för att de råkar vara medborgare utanför EU. Med anledning av detta föreslår jag att ska ge regeringen tillkänna att se över lagstiftningen på detta område i syfte att ge personer som är folkbokförda i men har ett annat medborgarskap än från något EU-land, och samma rätt att delta i kommunal- och landstingsval som EU-medborgare, och bosatta i har.
mot · H4021322 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en avsevärd höjning av mineralavgiften och tillkännager detta för regeringen. Våra gruvor är viktiga för vårt land. De bidrar till att säkra det som vi själva behöver. Dessutom bereder gruvindustrin också arbetstillfällen för många i eller i närheten av där gruvverksamhet pågår. Men gruvor kan också orsaka miljöförstöring. Vidare kan gruvverksamhet påverka andra näringar som exempelvis rennäringen, turismen och friluftslivet negativt. finns det ca 16 metallgruvor i , varav flera i . Men någon gruvskatt finns fortfarande inte i ; det som finns är en mineralavgift på av värdet på malmen som brutits varav går till staten. Enligt statistik från myndigheten inkom totalt till staten i mineralavgift från alla gruvor i . I andra länder är det helt andra procentsatser som gäller. Det finns flera skäl till att höja mineralavgiften. Ett skäl är att en större del av de pengar som gruvbolagen tjänar ska gå tillbaka till samhället och lokalsamhället; och på så sätt bidra till jämnare fördelning. Ett annat skäl är att ersätta samhället för de kostnader på vägar och annan infrastruktur som driften orsakar. Många gruvprojekt drivs av utländska investerare eller bolag, och betalar således ingen skatt i . Gruvkommunerna får ingen del av vinsterna om gruvarbetarna pendlar in och skattar i andra kommuner. Den nuvarande mineralavgiften på är egentligen inget annat är ett skämt. Kostnader och miljöförstöring drabbar lokalsamhället medan intäkterna i många fall nästan helt uteblir. Detta bland annat eftersom bolag inte betalar kommunalskatt eller miljöavgifter och eftersom gruvorna drivs ibland med hjälp av inbussad personal, vilka utnyttjar lokalsamhällets service men betalar ingen skatt på orten. Problemen förstärks av att gruvbolagen inte avsätter tillräckligt med pengar för att ta hand om miljöproblem som uppstår på grund av gruvverksamheten medan den pågår och/eller efteråt. Det är inte ovanligt att gruvor går i konkurs och att medel till sanering saknas, till exempel när en gruvdamm brister (9 dammbrott , varje med allvarliga och kostsamma konsekvenser), varför kommunerna sitter med mycket stora ekonomiska och miljömässiga risker. Samhället ska inte acceptera att gruvbolag driver en gruva och sedan lämna efter sig djupa sår i marken och försvinna utomlands med vinsten. Det är inte rimligt att samhällskostnader kopplade till en gruvexploatering, i form av infrastruktur, samhällsplanering och framtida miljösanering ska hamna på skattebetalarna, medan gruvbolagen försvinner med vinsterna. Således är en avsevärd höjning av mineralavgiften är nödvändig. De pengarna kan läggas in i en fond. Delar av den inbetalda avgiften ska återgå till lokalsamhället. Den andra delen ska reserveras för utveckling och omställningen till ett miljövänligt och klimatsmart samhälle och kommande generationer. Hur stor respektive del ska bli bör bli föremål för en utredning. Med hänvisning till ovan föreslår jag att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en avsevärd höjning av mineralavgiften.
mot · H4021325 · 2016-10-04 00:00:00 — Märkning av tillsatt socker i livsmedel ställer sig bakom det som anförs i motionen om märkning av tillsatt socker i livsmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i EU bör lyfta frågan om en gemensam märkning inom EU av tillsatt socker och tillkännager detta för regeringen. and () i , ungefär motsvarande i , beslöt att mängden tillsatt socker ska anges för paketerade livsmedel. Beslutet innebär också att produktens procentuella andel av den rekommenderade dagliga konsumtionsnivån av tillsatt socker ska anges. FDA:s bedömning utifrån aktuell forskning är att en minskning av konsumtionen av tillsatt socker i livsmedel, inklusive drycker, är mycket angeläget ur hälsosynpunkt, inte minst för att minska risken för hjärt-kärlsjukdomar. FDA anger att man stöder sig på forskning som säger att det är svårt att klara sina näringsbehov om av kalorierna kommer från tillsatt socker, om man inte överskrider rekommenderat totalt intag av kalorier. i rekommenderar också att högst av mängden energi bör komma från tillsatt socker. Det finns dock i och EU ingen regel om att mängden tillsatt socker måste anges på en livsmedelsförpackning. Regeringen bör i EU lyfta frågan om en gemensam märkning av tillsatt socker inom EU. Människor bör ha rätt att ta informerade beslut om vad man ska äta och information om mängden tillsatt socker bör vara en självklarhet, gärna i kombination med hur stor del av rekommenderat dagligt intag av tillsatt socker som varan innehåller. En regel eller lagstiftning om mängden tillsatt socker i livsmedel bör tas fram som säkerställer att konsumenten enkelt får tillgång till den informationen.
mot · H4021326 · 2016-10-04 00:00:00 — Tillgång till modersmålsundervisning för barn som placerats av ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillgång till modersmålsundervisning för barn som placerats av och tillkännager detta för regeringen. Vikten av modersmålsundervisning är allmänt känd. Principen enligt skollagen är att en elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om det talas i hemmet och eleven har grundläggande kunskaper i språket. Förskolan ska också medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Från har elever som tillhör någon av de nationella minoriteterna fått utökad rätt till undervisning i modersmål. En grupp som faller vid sidan av är barn som är placerade av i t ex familjehem. Barnet kan ha placerats i en familj som inte talar det språk som talas av de biologiska föräldrarna. Vissa skolor gör tolkningen att barnet inte har rätt till modersmålsundervisning eftersom språket inte talas i det hem där barnet vistas. Det är ofta upp till respektive skola att bedöma detta och huruvida trycker på i frågan har ibland betydelse för om det blir av. Det är mycket viktigt att ett barn som placeras av ges möjlighet att behålla kontakten med sitt ursprung. Möjligheten att kommunicera med sina anhöriga på det språk de är vana vid är en viktig del av detta. I de fall det i familjehemmet inte talas samma språk som i ursprungsfamiljen bör ansvarig kommun se till att barnet får god tillgång till sitt modersmål. En rätt till modersmålsundervisning för dessa barn behövs, på samma sätt som om de bott kvar i sin ursprungsfamilj. Förslag bör tas fram på hur denna rätt i praktiken kan regleras och säkerställas.
mot · H4021328 · 2016-10-04 00:00:00 — Arbetshjälpmedel för personer med funktionsnedsättning ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrade möjligheter att snabbt och enkelt få fungerande arbetshjälpmedel och tillkännager detta för regeringen. För en person som har funktionsnedsättning är det oundgängligt att få tillgång till behövliga arbetshjälpmedel för att kunna klara av sitt arbete. Att systemet fungerar enkelt, bra och snabbt är också en förutsättning för att arbetsgivare ska våga anställa. Arbetslösheten bland personer med funktionsnedsättning är dessvärre högre än befolkningen i övrigt. Att få ett bättre system för att få och prova ut arbetshjälpmedel som fungerar smidigare än är en viktig pusselbit för att fler ska kunna få ett arbete som passar var och en. har föreslagit förändringar på området. Jag anser att det är angeläget att förslag om förbättringar på området läggs som gör att det i realiteten blir bättre för de som berörs.
mot · H4021329 · 2016-10-04 00:00:00 — Kvalitetsregister för att följa upp vården av suicidala personer ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvalitetsregister för att följa upp vården av suicidala personer och tillkännager detta för regeringen. I dör ungefär 1 500 personer av självmord. Detta kan jämföras med antalet döda i trafiken, som är färre än 300 personer . För att kunna minska antalet som tar sina liv så behövs många olika typer av åtgärder. Nasp – Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa – är statens och landstings gemensamma centrala expertenhet inom självmordsforskning och självmordsprevention. av alla som försökt begå självmord och varit i kontakt med hälso- och sjukvården kommer att ta sitt liv. De flesta gör det efter utskrivningen. Nasp eller annan statlig organisation bör få i uppdrag att ta initiativ till ett kvalitetsregister, där det följs upp vad som händer efter att suicidala person lämnar sjukvården. Det skulle ge värdefull konkret kunskap om vilka typer av behandling som fungerar.
mot · H4021330 · 2016-10-04 00:00:00 — Pilotprojekt med ett kriscenter för att förebygga självmord ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett pilotprojekt med ett kriscenter med inriktning på att förebygga självmord och tillkännager detta för regeringen. tar över 1 500 personer sitt liv. För att kunna minska antalet som tar sina liv så behövs många olika typer av åtgärder. Nasp – Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa – är statens och landstings gemensamma centrala expertenhet inom självmordsforskning och självmordsprevention. Självmord och självmordsförsök inträffar över hela . Men den vård som erbjuds är ofta bristfällig. Nasp eller annan statlig organisation bör ges i uppdrag att starta ett pilotprojekt med ett kriscenter med specifik inriktning på att förebygga självmord. Ett sådant kriscenter bör ha kvalificerad personal, som erbjuder samtal åt personer som försökt ta sitt liv samt till alla nära anhöriga (föräldrar, barn, syskon och partner) till någon som tagit sitt liv. Båda dessa grupper är i stor risk för att försöka begå självmord.