ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4021491 · 2016-10-04 00:00:00 — Byt ut begreppet begravningsavgift mot kyrkogårdsavgift ställer sig bakom det som anförs i motionen om att byta ut begreppet begravningsavgift mot kyrkogårdsavgift och tillkännager detta för regeringen. skildes från staten och statens uppbörd av skatt till kyrkan upphörde. Begreppet kyrkoskatt byttes ut och uppdelades i en kyrkoavgift samt en begravningsavgift. Erfarenheten med begravningsavgift visar att många människor som på sin skattsedel ser att det betalar begravningsavgift uppfattar att de får kostnaderna för sin begravning täckta av denna inbetalda avgift. Tanken är inte helt ologisk och de anhörigas frustration är stor över att få betala för en begravningsgudstjänst om man vill ha en sådan och inte tillhör . Begreppet kyrkogårdsavgift speglar på ett bättre sätt vad avgiften omfattar. Det är en frustration när man konfronteras med begreppet begravningsavgift och den inte täcker kostnader för själva begravningen. Vi tycker därför att benämningen begravningsavgift bör bytas mot kyrkogårdsavgift i lagen om .
mot · H4021492 · 2016-10-04 00:00:00 — En jämställd friskvård inkluderar häst ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa ridsport i den skattebefriade friskvården och tillkännager detta för regeringen. är det hög tid att göra friskvården mer jämställd. Om detta har regeringen uttalat sig positiv men inget gjort. Kontakten med hästar har dokumenterat positiva effekter på vårt välbefinnande och bidrar till både fysisk och psykisk motion. Vi lever ett allt mer ohälsosamt liv och rör oss allt mindre, det är därför viktigt att vi politiskt uppmuntrar och underlättar för bättre hälsa och friskvård. Ridsport är en av våra största sporter och en bra aktivitet att uppmuntra till för att främja friskvård och bättre psykisk hälsa i samhället. Sporten omfattar närmare en halv miljon utövare och på närmare 540 ridskolor genomförs över på hästryggen. Ridsporten är och har alltid varit en kvinnodominerad sport och har alltid blivit styvmoderligt hanterad och bortprioriterad för andra sporter som till exempel fotboll. Hästsporten växer glädjande nog i och antalet människor som på ett eller annat sätt arbetar med eller för hästsporten växer med det. Detta medför glädjande mervärden i samhället på många sätt, men det bidrar framför allt till friskvård och fler arbetstillfällen. Ridsporten exkluderas från friskvårdsbidraget och får därmed inte den skattebefriade friskförmån som många andra sporter får. Hästsporten är en viktig del av samhället och borde få komma fler till del. Genom att uppmuntra ridning som friskvård skulle den komma fler människor till gagn och bidra till bättre folkhälsa. Både folkhälsominister och finansminister har sagt att hästsport ska ingå i den skattebefriade friskvården men beslutet dröjer. Ytterligare har gått och ministrarna har ännu inte infriat sitt löfte, ett dåligt betyg för en feministisk och jämställdhetsförespråkande regering.
mot · H4021493 · 2016-10-04 00:00:00 — Fast förbindelse mellan kommun och kommun ställer sig bakom det som anförs i motionen om vägfärja (frigående eller linfärja) mellan i kommun och Västersjö i kommun och tillkännager detta för regeringen. Många invånare i län arbetspendlar såväl inom länet som till kringliggande län. För att underlätta arbetspendling och för att bättre knyta ihop arbetsmarknadsregionen och läns olika delar är det av särskild vikt med verklighetsanpassad infrastruktur. får den som ska färdas mellan och avverka på små slingriga vägar. Det trots att det som skiljer dessa orter åt är endast några vattenvägen. Att inrätta en fast förbindelse mellan kommun och kommun skulle främja tillväxten, stärka arbetsmarknadsregionen, främja ökat bostadsbyggande och innebära klara förbättringar för miljön. skulle invånarna i kommun komma närmre akutsjukvården vid . Regeringen bör därför överväga möjligheten att inrätta en fast förbindelse i form av en vägfärja (frigående eller linfärja) mellan kommun och kommun. i (M)
mot · H4021496 · 2016-10-04 00:00:00 — Fler företagare inom nya verksamheter med utmaningsrätt ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk utmaningsrätt för kommuner och landsting och tillkännager detta för regeringen. Möjligheten för privata utförare att utmana kommunala och landstingsdrivna verksamheter har medfört en större mångfald bland offentligt finansierade verksamheter inom vård, skola och omsorg. Konkurrens främjar kvalitet liksom att invånarna själva får välja utförare. Det finns många exempel på kommunalt drivna och landstingsdrivna verksamheter som skulle kunna drivas bättre av privata entreprenörer. Privata aktörer med drivkraft kan oftast sköta verksamheten minst lika bra som eller bättre än kommunerna och landstingen själva. I samband med införandet av lagen om valfrihetssystem har små och medelstora företag fått större möjligheter att konkurrera om utförandet av välfärdstjänster. Detta bör emellertid utvidgas till samtliga verksamheter. Huvudprincipen med utmaningsrätt är att den som vill driva en verksamhet åt kommunen på entreprenad har rätt att utmana den kommunala verksamheten och rikta ett önskemål till kommunen om att en del av kommunens verksamhet skall drivas av den privata entreprenören. Det är dock upp till varje kommun att själv bestämma huruvida utmaningsrätt skall införas i kommunen eller inte. Utmaningsrätten omfattar inte heller kommunalt drivna och landstingsdrivna bolag. Ett trettiotal kommuner och enstaka landsting har infört utmaningsrätt. kommun är en av de kommuner i landet som fick in flest utmaningar. var även en av de kommuner som bäst marknadsförde möjligheten att utmana verksamhet. Bland de utmaningar som har lett fram till upphandling och kontrakt med en privat leverantör i är företagshälsovård, drift av friluftsområde och service till föreningslivet – verksamheter som i många kommuner aldrig har utsatts för konkurrens. Hade det funnits en obligatorisk utmaningsrätt skulle marknadsföringen mellan kommunerna inte behöva skilja sig åt i landet. är kännedomen om utmaningsrätten begränsad hos privata entreprenörer, mycket beroende på att kommunerna själva väljer hur de vill marknadsföra utmaningsrätten. Utmaningsrätten riskerar därmed bli en pappersprodukt utan genomslag, vilket inte är vad lagstiftarna syftade till att åstadkomma. Syftet med utmaningsrätten är att bästa tänkbara tjänst ska tillhandahållas av bästa leverantör. Kvaliteten ska vara avgörande, inte vem som tillhandahåller tjänsten. Därför bör en uppdaterad modell för utmaningsrätten skapas så att det blir obligatoriskt för kommuner och landsting att införa denna inom alla områden förutom myndighetsutövning, strategiska ledningsfunktioner och vad som enligt lag eller förordning måste utföras av kommunen med egen personal. i (M)
mot · H4021497 · 2016-10-04 00:00:00 — Fri tentamensrätt vid högskolor och universitet ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av en fri tentamensrätt och tillkännager detta för regeringen. Reformeringen av den svenska gymnasieskolan har medfört ökad valfrihet för landets gymnasieelever. Det finns nu en mångfald inom gymnasieskolan, vilket innebär att elever med olika preferenser och förutsättningar kan hitta en utbildning som matchar deras behov och önskemål. De som söker till svenska högskoleutbildningar kommer från olika bakgrunder och har olika förkunskaper med sig. Urvalsreglerna till högskolan såsom de är utformade motsvarar inte nödvändigtvis de sökandes förkunskaper. Många studenter måste därför gå grundutbildningar de egentligen inte har någon nytta av för att kunna få studera på den nivå de egentligen avser. Den student som anser sig ha tillräckliga kunskaper för att påbörja en kurs på en högre nivå än den grundläggande, borde därför ges rätt att tentera ett ämne som han eller hon anser sig ha tillräckliga kunskaper i. Kostnaden för en utbildning som egentligen inte tillför mer kunskaper är för den enskilde studenten liksom för högskolan ett slöseri med såväl tid som pengar. Att införa möjligheten att tentera av en kurs på till exempel grundnivå och med godkända resultat gå vidare till fortsättningsnivån, utan att passera antagningssystemet, sätter kunskapen i centrum i stället för formaliteter. Ett system med en tentamensrätt för alla borde således införas vid teoretiska utbildningar vid statliga högskolor och universitet och ske mot en självkostnadsavgift. I de kurser där även inlämningsuppgifter och seminarier krävs borde dessa kunna lämnas in eller på annat lämpligt sätt redovisas av studenten, till självkostnadspris. Utskottet har tidigare konstaterat att kurser inom högskolan ofta innehåller andra obligatoriska moment än skriftlig tentamen som studenten måste fullfölja för att examineras. De kurser som kräver obligatoriska moment har dock utformat sin läroplan efter rådande regler och skulle, givet fri tentamensrätt, i många fall kunna strukturera om sin läroplan för att möjliggöra föreslagen tentamensrätt. Fördelarna med en så kallad fri tentamensrätt innebär för det första att en studieplats kan erbjudas till någon som verkligen behöver den istället för att upptas av en person med redan tillräckliga kunskaper. För det andra skulle den med tillräckliga kunskaper kunna erhålla bevis på kunskaperna via en godkänd tentamen utan att för den skull tvingas till extra terminer av skuldsättning med studielån. Regeringen bör därför se över möjligheten att införa fri tentamensrätt vid teoretiska utbildningar vid statliga högskolor och universitet. Tentamensrätten bör vara kopplad till en eventuell självkostnadsavgift. i (M)
mot · H4021498 · 2016-10-04 00:00:00 — Avskaffande av fribelopp för studiemedel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlen och tillkännager detta för regeringen. Fribeloppets övre gräns har höjts i flera steg. De har alla varit välkomna initiativ och steg mot ett rättvisare studiemedelssystem. Trots det kvarstår alltjämt en gräns för hur mycket en student kan tjäna för att få erhålla studiemedel. Det innebär att en student som arbetar mer än vad fribeloppsgränsen medger betalar skatt och bidrar till statens inkomster men får ett lägre studiemedel för resten av terminen. Många studenter väljer att arbeta för att på så vis delfinansiera sina studiekostnader och bidrar till vår allmänna välfärd. Att arbeta vid sidan av studierna innebär att studenten får in en fot på arbetsmarknaden och etablerar värdefulla nätverk, vilket kan underlätta för studenten den dag hon eller han lämnar studierna och söker arbete på heltid. Den som studerar kan bäst själv bedöma hur mycket hon eller han kan och förmår arbeta utöver sina studier. Arbetslivserfarenhet är en viktig komponent på arbetsmarknaden och det ska löna sig att arbeta. Förekomsten av fribeloppet slår därför fel. Systemet leder till att en student som arbetar för mycket får ett lägre studiemedel för resten av terminen. Studenter som väljer att göra lite mer, på sin fritid vid sidan av studier, bör inte bestraffas för detta. Därför bör regeringen se över om fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlen bör avskaffas. i (M)
mot · H4021499 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om sex- och samlevnadsundervisning som obligatorisk del av lärarutbildningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att följa, stödja och utveckla sex- och samlevnadsundervisningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även unga som bor på HVB-hem har rätt till likvärdig undervisning i sex och samlevnad, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att språkintroduktion och sfi-utbildning bör innefatta sex- och samlevnadsutbildning och tillkännager detta för regeringen. Lärarutbildningen ska ge lärarstudenter nödvändiga grundförutsättningar för klara av uppgiften som lärare. Trots att det är obligatoriskt med sex- och samlevnadsundervisning i den svenska skolan är inte sex och samlevnad ett obligatorium i alla lärarutbildningar. Utan fullgod utbildning för alla lärarstuderande inom sex och samlevnad är svårt att säkerställa att alla elever sedermera får den undervisning de har rätt till. Sex och samlevnad är integrerat i skolans styrdokument men frågorna är inte en integrerad del hos varför det är önskvärt att regeringen ger i uppdrag att följa, stödja och utveckla sex- och samlevnadsundervisningen. Detta i syfte att säkerställa att undervisningen håller hög kvalitet och för att tidigt identifiera vilka områden som behöver utvecklas. Skolinspektionen och har konstaterat att det finns brister i den sex- och samlevnadsundervisning som ges på HVB-hem, om den ens ges. Rapporter säger att unga på HVB-hem har större sexuell ohälsa och utsätter sig för större risker än andra ungdomar. Personal på boende för ensamkommande flyktingbarn/ungdomar behöver kompetens att möta frågor och behov kring sexuell hälsa och rättigheter. Språkintroduktionsprogrammet på gymnasiet behöver integrera sex- och samlevnadsfrågor i enlighet med läroplanen då nyanlända ungdomar har rätt till dessa kunskaper på samma villkor som andra unga personer som vuxit upp i . På samma sätt borde det integreras i sfi-utbildningen. Många nyanlända vuxna kommer från länder utan eller med begränsad sex- och samlevnadsundervisning. Frågor om kön, sexualitet, jämställdhet, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter borde vara en obligatorisk del av sfi-undervisningen. i (M)
mot · H4021504 · 2016-10-04 00:00:00 — Konsekvenserna för Försvarsmakten av en svensk Natoanslutning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Försvarsmakten i uppdrag att inom ramen för nästkommande perspektivstudier redovisa konsekvenserna för Försvarsmakten av en svensk Natoanslutning, och detta tillkännager för regeringen. Sedan illegala annektering av och aggressiva agerande i östra har det säkerhetspolitiska läget i världen och i vårt närområde försämrats. Detta har åter aktualiserat debatten om ett svenskt Natomedlemskap. Ett beslut om anslutning bör ske genom en blocköverskridande parlamentarisk överenskommelse och med folklig förankring. En anslutning bör också ske i nära samråd med . Beslutet bör föregås av en fördjupad, öppen och faktabaserad debatt. Utredningen ”Säkerhet i ny tid – Betänkande av utredningen om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten SOU 2016:57” som överlämnades till regeringen kommer säkerligen att bidra till ett fördjupat nationellt samtal kring de nordiska, nordiskbaltiska och bilaterala svensk-finska samarbetena samt den transatlantiska länken, FN, EU, och Nato. Men då utredningen enligt kommittédirektivet inte skulle utvärdera den militära alliansfriheten behöver konsekvenserna av ett svenskt medlemskap belysas ytterligare. Försvarsmaktens perspektivstudier belyser omvärldstrender och deras konsekvenser för grundläggande försvarsplanering med 10–perspektiv. Givet att vår omvärldsmiljö är i snabb förändring finns det anledning att arbeta med breda infallsvinklar i dessa studier. Med tanke på det förändrade omvärldsläget och behovet av en fördjupad debatt finns det därför anledning att från ett myndighetsperspektiv, inom ramen för dessa studier, även belysa vilka konsekvenser en svensk anslutning till Nato skulle få för Försvarsmaktens utformning för att uppnå de av regering och riksdag fastställda försvarspolitiska målsättningarna.
mot · H4021505 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att tillsätta en utredning för att skapa en modell för vård av förälder och tillkännager detta för regeringen. Att bli förälder till sin mamma eller pappa är något som många vuxna upplever. Det är inte bara de egna föräldrarna som kan ha ett vårdbehov utan det kan också handla om att vårda svärföräldrar eller andra äldre släktingar. Precis som när det gäller barn är det oftast kvinnor som står för omvårdnaden av de äldre föräldrarna och övriga äldre anhöriga. Detta medför frånvaro från arbetet, eventuellt lägre anställningsgrad, lägre egen sjukpenning, a-kassa och slutligen lägre pension. Lösningen kan aldrig bli att samhället skall ansvara för att garantera all omvårdnad och omsorg om de äldre. Istället bör samhället underlätta för de personer som på olika sätt vårdar sina äldre anhöriga. En lämplig modell som skulle kunna ligga till grund för hur ersättning för vård av äldre kan utformas är ersättningen för vård av barn. Ersättningen för vård av äldre anhöriga skulle kunna inkludera att följa med till hälso- och sjukvård, tandläkare, habilitering och rehabilitering samt träff med biståndshandläggare eller annan myndighetsrepresentant. Med ersättning för vård av äldre anhörig skulle också livskvaliteten för de äldre höjas genom att de skulle få möjlighet till stöd av anhöriga. De äldre personerna skulle också veta att deras döttrar, eller andra kvinnliga anhöriga, inte förlorar i arbetsförtjänst på grund av att de hjälper dem. När ersättning för vård av barn infördes sågs detta som en stor jämställdhetsreform som underlättade för kvinnor att delta på arbetsmarknaden. Det är nu dags att ta nästa steg för att underlätta kvinnors deltagande på arbetsmarknaden genom införandet av en ersättning för vård av äldre anhöriga. Hur ersättning för vård av äldre anhöriga skall utformas i detalj bör utredas närmare i en statlig utredning.
mot · H4021507 · 2016-10-04 00:00:00 — Enhetlig kostnad för lagfart och inteckning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en enhetlig kostnad för lagfart och inteckning och tillkännager detta för regeringen. Vid köp av en fastighet eller vid uttag av inteckning i en fastighet betalar fastighetsägaren en så kallad stämpelskatt. Detta regleras enligt lagen om stämpelskatt (SFS 1984:404). I lagen kan utläsas att stämpelskatt skall erläggas till staten enligt denna lag för förvärv av fast egendom och tomträtter samt vid beviljande av inteckningar. I samma lag framgår att såväl fysiska som juridiska personer omfattas av skatteplikten. Den förvärvade egendomens värde bestäms genom att jämföra köpeskillingen med taxeringsvärdet för året närmast före det år då ansökan om lagfart beviljades. Det är det högsta av dessa värden som anses som egendomens värde. För fysiska personer som förvärvar en fast egendom betalas en stämpelskatt om eller för varje fullt tusental kronor av egendomens värde. För att möjliggöra pengar på en fastighet krävs en så kallad inteckning. Inteckningen kan betraktas som bankens säkerhet för lånet och utgörs av ett pantbrev. All registrering av nya inteckningar sker hos Lantmäteriet. Liksom vid själva förvärvet av en egendom utgår en avgift för inteckningen, nu om av det sökta inteckningsbeloppet. Därutöver tillkommer en administrativ avgift om för inteckningen respektive för lagfart/inskrivning av tomträtt. Stämpelskatt utgår inte vid köp av bostadsrätt. Beloppet som köparen betalar för stämpelskatten varierar eftersom nivån är relaterad till priset. Ju dyrare en fastighet är desto högre blir stämpelskatten. Eftersom fastighetspriserna varierar beroende på bostadens läge råder ingen enhetlig nivå för stämpelskatten. Fluktuationerna slår hårt mot den enskilda individen. Stämpelskatten för juridiska personer är . Risken är överhängande för att den höga stämpelskatten för juridiska personer har en negativ inverkan på omsättningen av fast egendom. En statlig avgift för en överföring av lagfart är skälig men den bör inte utgå från vare sig köpeskillingen eller taxeringsvärdet utan spegla de administrativa kostnader som hanteringen av lagfarten medför, det vill säga en administrativ avgift. Denna princip bör också gälla för inteckningar.
mot · H4021508 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att avskaffa den särskilda löneskatten och tillkännager detta för regeringen. Värnskatten har kommit och gått i från det att den först infördes. Trots att värnskatten infördes som en temporärskatt och alltid har motiverats som just temporär finns den de facto kvar. Värnskatten motsvarar av statens totala skatteintäkter. finns det forskning som visar att värnskatten skulle kunna avvecklas utan att statens skatteintäkter skulle minska, exempelvis , rapporter från , utvärdering och Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi. är fortfarande ett av de länder som beskattar inkomster högst i världen och det omfattar också inkomster som ligger något över genomsnittet. utgår den statliga inkomstskatten om vid inkomster och den extra statliga inkomstskatten, den så kallade värnskatten, utgår vid inkomster . Lönenivåerna är inklusive alla former av tillägg såsom exempelvis semesterersättning, ersättning för beredskaps- och jourtid samt semester. behöver fler personer som erlägger akademisk examen, vill arbeta mer och är beredda att satsa av sin tid och kapital för att nå framgång. Ett starkt bidragande incitament för att satsa det där lilla extra som behövs för att nå framgång i yrkeslivet är just möjligheten till högre inkomst. I länder med en hållbar och stabil ekonomi uppfattar medborgarna bland annat att staten uppfyller de två kriterierna att hushålla med de offentliga resurserna samt att skatten är rättvis. Med anledning av ovanstående bör ett avskaffande av den särskilda löneskatten (värnskatten) övervägas.
mot · H4021509 · 2016-10-04 00:00:00 — Utökade möjligheter för att ingripa vid misstänkt utförsel av stöldgods ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över utökade möjligheter för att ingripa vid misstänkt utförsel av stöldgods och tillkännager detta för regeringen. Tidningen har tittat på halvårsstatistiken från (Brå) och det är oroande läsning. Enligt tidningen har antalet båtmotorstölder i ökat . I region stals 404 båtmotorer jämfört med 356 . Enligt svenska försäkringsbolag stjäl internationella ligor utombordsmotorer för mer än i . Enligt saknas det befogenheter och resurser att kontrollera varor till ett annat EU-land. Undantaget är om varan omfattas av ett förbud mot utförsel, exempelvis vapen, narkotika eller krigsmateriel. Om påträffar stulna varor, i enlighet med gällande befogenheter, tillkallas polis som tar över ärendet. För att minska båtmotorstölder och stölder i allmänhet behöver regeringen se över möjligheter att ingripa vid misstänkt utförsel av stöldgods.
mot · H4021510 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska stimulera framväxten av fler hbt-certifieringar och tillkännager detta för regeringen. erbjuder , bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter, RFSL, så kallad hbt-certifiering. En hbt-certifiering innebär konkret att ett företag eller en organisation som arbetar strategiskt för en god och öppen arbetsmiljö för sina anställda och/eller för ett respektfullt bemötande av patienter/klienter/brukare utifrån ett hbt-perspektiv kan tilldelas ett certifikat för att de uppfyller vissa uppställda krav. Ett hbt-certifikat för ett företag eller en organisation kan betyda så mycket mer än att organisationen enbart utbildas i hbt-frågor. Det är för många organisationer och företag även ett bra sätt att utveckla sig själva och inte minst att marknadsföra sig och det kan därför också innebära en inte oväsentlig marknadsfördel. Utbildning kring hbtq-frågor och ökat medvetandegörande av hbtq-personers situation är mycket bra. Den monopolliknande situation som råder på marknaden kring hbt-certifieringar är dock olycklig. En mångfald av certifieringsföretag vore bra och att det införs en standard för hbt-certifiering vore önskvärt. På så sätt skulle diskussionen om vad som är lämpliga/rimliga krav för en certifiering breddas och fördjupas och man undviker att en enda organisation själv bestämmer kraven.