mot · H4023419 · 2016-10-05 00:00:00 — Konsekvensändring Karriärtjänster i utanförskapsområden. Förhöjd förmånsbeskattning av icke-miljöbilar. Avvisning av nedsatt förmånsvärde för vissa bilar. Återställande av grundnivån i föräldraförsäkringen. Ytterligare en karensdag dag 15. Genomförande i del av SOU 2013:52. Återställande av bortre tidsgräns. Konsekvensändring Reformering av beräkningsgrunder för garantipension. Konsekvensändring Tidigareläggning av sjukpenning på fortsättningsnivå. Konsekvensändring Sänkt tak i arbetslöshetsförsäkringen. Konsekvensändring Avskaffad kvalificeringsregel för flyktingar. Sänkt gräns för jobbskatteavdraget för äldre till . Förhöjd subventionsgrad i för personer . Återinförd rätt till läxläsning inom . Nej till avtrappat jobbskatteavdrag. Regionalt anpassat reseavdrag. Konsekvensändring Sänkt tak i arbetslöshetsförsäkringen. Karriärtjänster för specialistsjuksköterskor. Slopande av nedsättning av koldioxidskatt i jordbruket. Slopande av nedsättning av energi- och koldioxidskatt på diesel i gruvindustriell verksamhet. Slopad regional nedsättning av arbetsgivaravgifterna. Fler karriärtjänster för lärare. Förhöjd förmånsbeskattning av icke-miljöbilar. Avvisning av nedsatt förmånsvärde för vissa bilar. Konsekvensändring Slopad löneskatt för äldre. Konsekvensändring, återinförd bortre tidsgräns i sjukförsäkringen. Slopad regional nedsättning av arbetsgivaravgifterna. Slopad löneskatt för äldre. Skatt på kapital, hushåll Skatt på kapital, hushåll Skatt på kapital, hushåll Konsekvensändring Slopad löneskatt för äldre. Förhöjd förmånsbeskattning av icke-miljöbilar. Slopad regional nedsättning av arbetsgivaravgifterna. Slopande av nedsättning av energi- och koldioxidskatt på diesel i gruvindustriell verksamhet. Konsekvensändring Slopad löneskatt för äldre. Konsekvensändring Höjd fastighetsskatt på kommersiella lokaler . Förhöjd fastighetsskatt på obebyggd tomtmark avsatt för hyreshus. Höjd fastighetsskatt på kommersiella lokaler . Slopad gruppregistrering av moms. Återställande av moms på biobiljetter. Slopande av nedsättning av energi- och koldioxidskatt på diesel i gruvindustriell verksamhet. Återställande av skattefrihet för småskalig elproduktion. PM Vissa punktskattefrågor inför budgetpropositionen Slopande av nedsättning av energi- och koldioxidskatt på diesel i gruvindustriell verksamhet. Slopande av nedsättning av koldioxidskatt i jordbruket. Övriga skatter på energi och miljö Omvänd miljöbilsbonus, nya fordon. Omvänd miljöbilsbonus, befintliga fordon. Inkomster av statens verksamhet Konsekvensändring Sänkt tak i arbetslöshetsförsäkringen. I utgiftsområde 1 ingår bland annat utgifter för statschefen, , ombudsmän (), , , länsstyrelserna samt demokratipolitik, nationella minoriteter och medier. Ärendebelastningen hos JO är mycket hög, vilket har lett till betydande utmaningar för myndigheten där många ärenden har fått läggas åt sidan trots att de hade kunnat vara angelägna ur rättssäkerhetssynpunkt. bör därför ges ökade resurser för att kunna fullgöra sitt viktiga uppdrag. Vi anvisar en höjning av anslag 2:4 till JO på för att därmed möjliggöra högre ambitioner på rättssäkerhetsområdet. Länsstyrelserna har en viktig roll som regional aktör i den statliga förvaltningen och som samordnare mellan insatser där stat och kommun eller offentlig och privat sektor samverkar. Dock anser Liberalerna att statens stöd till lokalt brottsförebyggande samarbete inte kräver att det byggs upp ytterligare en samordningsfunktion på regional nivå. Tyngdpunkten i det statliga stödet till brottsförebyggande arbete bör så långt som möjligt flyttas ut till den lokala nivån. Vårt yrkande i denna del framgår under utgiftsområde 4. För att finansiera andra prioriterade satsningar återställer Liberalerna vidare länsstyrelsernas anslag för miljöarbete till den anslagsnivå som gällde . Detta innebär en minskning av anslag 5:1 på . Liberalerna anser att det ska inrättas ett nationellt organ för de mänskliga rättigheterna i enlighet med Parisprinciperna. Regeringen har aviserat att den avser att inrätta en sådan institution. Liberalerna förutsätter att detta sker på ett sätt som säkerställer institutionens fulla oberoende. En bred parlamentarisk förankring kring institutionens roll och uppdrag är också eftersträvansvärd. Den öppna demokratin måste värnas. Den våldsbejakande extremismen, som främst förekommer inom islamistiska våldsbejakande miljöer, den vänsterautonoma miljön samt den högerextrema vitmaktmiljön, hotar såväl demokratins institutioner som människors liv och frihet. Därför behövs långsiktiga och uthålliga insatser, vad gäller både att förhindra och bekämpa brottsliga handlingar och att förebygga våldsbejakande extremism. Liberalerna vet att detta arbete även kräver mer av samarbete mellan demokratiska länder. Utöver de åtgärder som ligger inom ramen för detta utgiftsområde anser Liberalerna även att det krävs skärpt lagstiftning och ökat internationellt samarbete mot våldsbejakande extremism. Vår syn på rättsväsendets arbete redovisas även under utgiftsområde 4. Liberalerna anser att resurserna för att förebygga våldsbejakande extremism gör större nytta på det lokala planet än på . Liberalerna sänker därför det belopp under anslag 6:1 som reserveras för uppdraget till med åren 2017–2018. utökas anslaget för statsbidrag till förebyggande verksamheter i civilsamhällesorganisationer och kommuner mot våldsbejakande extremism under samma anslag med åren 2017–2018 och åren 2019–2020. Sammantaget innebär detta en årlig höjning 2017–2020 av anslag 6:1 med . Liberalerna vill samla integritetsfrågorna hos en myndighet med ett brett mandat. Vi vill också att alla lagförslag ska granskas ur ett integritetsperspektiv, på samma sätt som deras effekter för bland annat ekonomin eller jämställdheten analyseras. Även integritetspåverkande lagar som redan antagits ska utvärderas regelbundet. I avvaktan på en ny myndighetsstruktur förstärker vi anslag 6:3 till Datainspektionen med , för att förbättra myndighetens förutsättningar att bedriva en aktiv tillsyn. har alltid varit ett land med etnisk mångfald och många språk. Liberalernas minoritetspolitik handlar om att stärka individens rätt att använda sitt språk, vara delaktig i sin kultur och förbättra individens tillgång till undervisning, kultur och välfärdstjänster på sitt minoritetsspråk. Under alliansregeringen ökade antalet kommuner som ingick i förvaltningsområdena kraftigt och rätten till undervisning i minoritetsspråk förbättrades. Denna utveckling har avstannat. I och med förra årets budgetbeslut, det första utan en alliansbudget, har anslaget för minoritetspolitik och därmed finansieringen av statsbidrag till förvaltningsområdena legat still. Detta gör att inga nya kommuner eller landsting kan anslutas till ett förvaltningsområde utan att statsbidraget sänks för de kommuner och landsting som redan ingår. Regeringen aviserar en fortsatt frysning av budgetanslaget inför kommande år. Liberalerna står fast vid att det är angeläget att förvaltningsområdena ska kunna fortsätta utökas utan att anslutningen av nya kommuner sker på bekostnad av sänkta ambitioner och försämrade förutsättningar för de kommuner som tidigare ingått. Vi anvisar därför ytterligare på anslag 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter. Den romska minoriteten har under historiens gång utsatts för omfattande övergrepp och kränkningar, och många romer befinner sig fortfarande i utanförskap. Alliansregeringen inrättade ett särskilt budgetanslag för långsiktigt arbete för romsk inkludering. Ett långsiktigt genomförande av denna strategi kräver långsiktiga och uthålliga åtaganden. Vi tillskjuter extra på anslag 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer. Liberalerna föreslår att pris- och löneomräkningen för åren 2017–2019 justeras ned . På detta område påverkas för anslag 2:1, 2:2, 4:1 och 5:1. Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. 2015/16:1, dnr 2016:1228 Allmänna val och demokrati 2016/17:1, egna beräkningar Stöd till politiska partier Åtgärder för nationella minoriteter Åtgärder för den nationella minoriteten romer Myndigheten för press, radio och tv för europapolitiska studier samt EU-information ledamöter och partier m.m. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Satsning på ökad rättssäkerhet. Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av ökade anslag ang miljöarbete. Justerad pris- och löneomräkning. Allmänna val och demokrati Ökat anslag till statsbidrag mot våldsbejakande extremism. Allmänna val och demokrati Minskat anslag till . Satsning på ökad tillsyn. Åtgärder för nationella minoriteter Utökad satsning på bland annat minoritetsspråken. Åtgärder för den nationella minoriteten romer Utökad satsning på romsk inkludering. Utgiftsområde 2: Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområde 2 omfattar politiken för finansmarknaden och den statliga förvaltningspolitiken. Inom finansmarknadspolitiken är det fortsatt centralt att minska risken för att det finansiella systemet drabbas av allvarliga problem. Liberalerna vill se ett stabilt finansiellt system som präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. Det finns i dessa perspektiv särskilda skäl att överväga vidare åtgärder för att dämpa hushållens skuldsättning. I denna motion föreslår Liberalerna därför en nedtrappning av ränteavdragen. Liberalerna välkomnar ett allt närmare europeiskt samarbete på detta område. har vi sett en snabb utveckling där det i EU etablerats en gemensam tillsynsmekanism för banker, en gemensam resolutionsmekanism för banker och en gemensam resolutionsfond. bör inte ställa sig utanför, utan söka medlemskap i denna så kallade bankunion. Liberalerna har tidigare föreslagit att myndigheten ska få en stärkt finansiering och ett utvidgat uppdrag. Detta står vi fast vid. Myndigheten har i uppgift att oberoende granska regeringens politik, dess budgetpropositioner och regeringens ekonomiska bedömningar. Vår erfarenhet är att rådet ger nödvändig stadga åt den finanspolitiska debatten. har dock gett uttryck för att myndighetens tilldelade anslag inte ger möjlighet till en uthållig och oberoende verksamhet av tillräckligt hög kvalitet. Av det skälet föreslår Liberalerna att anslag 1:6 stärks med . föreslår vi också att rådets uppdrag utvidgas. Det är rimligt att myndigheten, åtminstone översiktligt, granskar och utvärderar oppositionspartiernas ekonomiska politik med hänseende till effekterna för de offentliga finanserna, sysselsättningen och fördelningspolitiken. har som mål att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden genom finansiell folkbildning. Det är i grunden bra. Komplexa finansiella produkter och asymmetrisk tillgång till information för säljare respektive köpare gör att konsumenter utsätts för risker på finansmarknadsområdet, särskilt då förmedlare och rådgivare får provision från de som säljer produkterna. Det är därför viktigt att stärka konsumentmakten genom insatser för att höja den generella kunskapsnivån om finansiella produkter och vilka rättigheter och skyldigheter som följer med deltagande på finansmarknaderna. Regeringens föreslagna anslagsökning för denna verksamhet är dock alltför generös med hänsyn taget till statsfinansernas tillstånd. Liberalerna avvisar därför anslagsökningen, med resultatet att anslag 1:11 minskas med . Den statliga förvaltningspolitiken ska bedrivas så att den svenska offentliga sektorn fortsätter att vara en av världens mest effektiva. Anslagen till myndigheternas verksamheter höjs i takt med att pris- och lönenivåerna i samhället ökar. För att ge ett ökat effektiviseringstryck och ta tillvara besparingsmöjligheter hos myndigheterna föreslår Liberalerna fortsatta reduceringar av pris- och löneomräkningen . Detta påverkar ett flertal anslag i denna budgetmotion, vilket redovisas närmare under respektive utgiftsområde. Inom detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1, 1:8, 1:9, 1:11, 1:12 samt 1:15. Inom detta utgiftsområde redovisas av beräkningstekniska skäl också effekter av reformer som Liberalerna föreslår och som påverkar flertalet utgiftsområden. Två sådana beräkningstekniska anslag är uppförda i denna budgetmotion. För det första är ett anslag 1:19 Lönekostnader uppsatt. Därpå redovisas en besparing om . Besparingen är hänförlig till den slopade löneskatt för äldre som Liberalerna föreslår. För det andra är ett anslag 1:20 Reducerade rikthyror uppsatt. Därpå redovisas en besparing om . Liberalerna ser flera möjligheter till fortsatt effektivisering av myndigheternas lokalförsörjning. Den allmänna inriktningen är att () bör få en starkare roll än i att styra mot kostnadseffektiva lokallösningar. ESV har bland annat föreslagit en metod för att begränsa anslagsmedlen för de myndigheter som disponerar lokaler i . Metoden innebär att rikthyran för innanför tullarna ska reduceras till av den fastställda rikthyran från och med ett visst beräkningsår. Metoden bör tillämpas vid första möjliga tillfälle att teckna om avtalet. Utgångspunkten ska vara att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför och att befintliga myndigheter i i fler fall än bör överväga alternativa placeringar i exempelvis närförorter. Det finns dock myndigheter som av olika skäl inte har möjlighet eller är lämpliga att vara lokaliserade i andra lokaler eller andra områden. Det gäller museer såsom och och myndigheter som till exempel och . Myndigheter med sådana förutsättningar föreslås utgöra undantag från beräkningsmetoden. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr 2016/17:1, dnr 2016:1228 Vissa garanti- och medlemsavgifter Konsekvensändring Slopad löneskatt för äldre. dnr 2016:1261, egna beräkningar Justerad pris- och löneomräkning. Ökade resurser för utvidgad granskning. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av anslagsökning rörande finansiell folkbildning. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Konsekvensändring Slopad löneskatt för äldre. Reducerade rikthyror för vissa myndigheter. dnr 2016:1261, egna beräkningar Utgiftsområde 3: Skatt, tull och exekution Utgiftsområdet omfattar huvuduppgifterna beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och indrivning av skatter och avgifter. Myndigheterna inom utgiftsområdet ska underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig. Den som kommer i kontakt med myndigheterna ska få en enhetlig behandling och känna förtroende för rättssäkerheten i regelsystemen. Detta ska gälla oavsett exempelvis geografisk hemvist, kön, funktionsnedsättning, religion eller etnisk bakgrund. De regelverk och rutiner som myndigheterna själva ansvarar för ska vara så enkla som möjligt. För att medborgare och företag ska känna stort förtroende för verksamheten är det väsentligt att myndighetsutövningen är enhetlig och rättssäker. Det gäller till exempel handläggningstider och rättstillämpning. Myndigheterna inom området ska därför fortsätta att prioritera insatser för att ytterligare förbättra dessa delar av verksamheten. En väl fungerande skatteadministration och skatteuppbörd är central i ett välfungerande samhälle. Medborgarnas förtroende för skattesystemet är avgörande för möjligheten att upprätthålla finansieringen av den offentliga sektorn. Regeringens förändringar på skatteområdet riskerar här i flera fall att försämra skattesystemets legitimitet och den långsiktiga skattemoralen. Medborgarens kontakt med myndigheter inom området bör även förbättras genom ett fortsatt arbete för att tillgodogöra sig myndighetsservice på elektronisk väg. Hit hör exempelvis tjänsten Mina meddelanden. Antalet privatpersoner som anslutit sig till Mina meddelanden har passerat halvmiljonstrecket, vilket är glädjande. Detta ska dock sättas i relation till att tjänsten har kostat 146 miljoner att utveckla och att kostnaden per mottagare alltså är nästan . Liberalernas grundsyn är att huvudregeln för all offentlig posthantering ska vara att den sker digitalt, antingen via Mina meddelanden eller annan e-tjänst, såvida inte användaren begär att kommunikationen sker på annat sätt. En rapport från Inspektionen för socialförsäkringen bedömer att så kallad onödig efterfrågan (det vill säga ärenden som kommer in till myndigheten efter att medborgarens tidigare kontakter eller informationssökning inte har lett till önskat resultat) uppgår till vid kontakter med skatteupplysning gällande samtal om beskattning och folkbokföring. Detta visar tydligt att det finns mer att göra för att förbättra utformningen av blanketter och webblösningar, särskilt med avseende på språket. Den kartläggning som genomfört inom ramen för regeringsuppdraget om jämställdhetsintegrering ligger helt i linje med Liberalernas prioriteringar om ett likartat bemötande i myndighetskontakter oavsett kön. Kartläggningen visade att förbättringar kunde ses i riktning mot ett mer jämställt bemötande jämfört med den kartläggning som genomfördes . Viss skillnad mellan kvinnor och män finns dock fortfarande i kontakten mellan medborgare och myndighet, i samtal med Skatteupplysningen eller vid besök på servicekontoren. Det är centralt att fortsätter arbetet i denna del. De senaste årens snabba tekniska utveckling och låga utvecklingskostnader för lättillgänglig, konsumentvänlig teknik har öppnat scenen för en rad kreativa entreprenörer och företag i delningsekonomin, såsom Uber, Airbnb och Taskrunner. Men i har politiken och lagstiftningen ännu inte hunnit anpassa sig till denna utveckling. Jämfört med reguljära anställningsförhållanden eller tjänsteköp gör delningsekonomin det svårare för både säljare och köpare att göra rätt skatteinbetalningar och för att kontrollera om så skett. I har skattemyndigheten slutit avtal mellan företag i delningsekonomin som åtar sig att automatiskt förse myndigheten med alla nödvändiga uppgifter för att kunna fatta rätt skattebeslut. Ett motsvarande avtal håller på att tas fram också i . Liberalerna föreslår att regeringen ger i uppgift att ta fram en auktoriserad app eller annan teknisk lösning där erbjuder en enkel möjlighet för aktörer i delningsekonomin att genom sin egen app direktrapportera in nödvändiga kontrolluppgifter. En sådan auktorisation ändrar i sig inte skatteplikten, men skapar en trygghet för både köpare och säljare om lagligheten i transaktionen, och således en grund för den bredare delningsekonomin att utvecklas som intäkter till vår gemensamma välfärd säkerställs. De öppna gränserna och en alltmer globaliserad ekonomi innebär att hoten mot befintliga skattebaser ökar. har att förhålla sig till behovet av internationellt konkurrenskraftiga skatter, såväl i utformning som nivåer. Den senaste tidens uppmärksammade exempel på skatteflykt och misstänkta skattebrott accentuerar också behovet av tillräckliga regelverk och resurser för att mota sådana yttringar. Liberalerna har här föreslagit bland annat en vidare definition av begreppet högriskkund i svensk penningtvättslagstiftning, vilket skulle tvinga banker och finansinstitut att vidta ytterligare åtgärder och kontroller. Det är också fortsatt viktigt att myndigheterna inom utgiftsområdet samverkar med andra myndigheter, såväl svenska som utländska. För Liberalerna är internationalisering, utbyten och handel positiva och för samhällets utveckling helt avgörande företeelser. Detta ställer särskilda krav på en väl fungerande och rättssäker myndighetsutövning av tullkaraktär. Tullen är en del av vår första försvarslinje gällande såväl otillbörlig varukonkurrens som internationell brottslighet och terrorism. För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom en avvägning mellan två skilda mål. Verket ska dels eftersträva säkerhet i leveranskedjan och förebygga och bekämpa brottslighet inom tullområdet samt verkställa uppbörden av beslutade tullsatser, skatter och avgifter, dels eftersträva att medborgare och företag känner förtroende för verksamhet, i synnerhet att tullförfarandet ska vara enkelt och obyråkratiskt. Detta är en svår balansgång, särskilt i då inflödet och utflödet av varor och framförallt människor är ovanligt stort och tullen därför ovanligt pressad. För att stärka tullens möjligheter till upprätthållen gränskontroll och ett fortsatt förtroendeingivande bemötande anslår Liberalerna för resursökningar om under anslag 1:2. Inom tullområdet vill Liberalerna markera vikten av att fullt ut deltar i och aktivt verkar för fler EU-gemensamma lösningar. Den unionstullkodex som började tillämpas är i detta perspektiv mycket välkommen. Ett av mandatperiodens främsta politiska mål bör vara undertecknandet av ett transatlantiskt frihandelsavtal. Om TTIP-förhandlingarna leder till att ett avtal tecknas finns det anledning att se över förändrade förutsättningar. Detta gäller i synnerhet de förändringar i handelsflöden som kan tänkas uppstå vid ett förändrat regelverk och de förändrade behov som följer för kontroll av klareringar och bedömning av uppbörd. är avgörande för den globala ekonomiska utvecklingen och för stärkandet av flera av de länder som är ledande i arbetet för spridandet av liberala värden och mänskliga rättigheter. Liberalerna avser därför att noggrant följa på vilket sätt ett sådant avtal kan påverka behov och förutsättningar. Liberalerna föreslår att pris- och löneomräkningen för åren 2017–2019 justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1, 1:2 samt 1:3. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr Justerad pris- och löneomräkning. Vidmakthållande av kvalitativ myndighetsutövning. Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Utgiftsområde 4: Rättsväsendet I utgiftsområde 4 ingår myndigheter inom polisen och åklagarväsendet, domstolsväsendet samt kriminalvården. Dessutom ingår , , , , och . Utmaningarna på rättsområdet är stora till följd av omvärldsutvecklingen. Den grova organiserade brottsligheten, det förändrade omvärldsläget med våldsbejakande extremism, internationell terrorism med svenska kopplingar och förhöjd hotbild mot samt behovet av att möta växande migrationsströmmar på ett rättssäkert och värdigt sätt är några av de faktorer som sätter rättsväsendets myndigheter under hårt tryck. Till detta kommer en växande befolkning och behovet av att klara rättsstatens närvaro både i glesbefolkade områden och i städernas utsatta bostadsområden med hög risk för social oro. Därtill ligger en särskild utmaning i att är mitt inne i en stor och krävande omorganisation som skapar stora påfrestningar. då polisväsendet byggdes ut kraftigt ökade också allmänhetens känsla av trygghet, enligt de årliga mätningarna från Nationella trygghetsundersökningen (NTU). Därefter har utvecklingen stannat av och otryggheten ökat något. Utvecklingen vad gäller brottsuppklaringen är mycket oroande. Andelen ärenden som redovisas av polis till åklagare har fallit brant, och på ett motsvarande sätt har andelen personuppklarade brott sjunkit och ligger nu på den lägsta nivån . Antalet ordningsböter har nära nog halverats . utmaningar vad gäller arbetsförhållanden och personalens motivation bidrar till bilden av ett rättsväsende där stora åtgärder behövs. Antalet poliser som säger upp sig för att gå till annan tjänst ökar starkt. Bland poliser finns också en växande frustration över att man inte ges rimliga förutsättningar att sköta sitt jobb. När avhoppen ökar från poliskåren och antalet lösta brott faller brant måste vi kunna tala om en kris. Det behövs en nystart för att svensk polis ska fungera bättre – i hela . I valrörelsen uttalade Alliansen ett vallöfte om att bygga ut polisväsendet så att det skulle finnas minst 20 000 poliser. Detta uppnåddes också .