mot · H4022473 · 2016-10-05 00:00:00 — ser behovet av att regeringen i närtid återkommer med förslag utifrån den s.k. I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler . Regeringen bör därför återkomma med en proposition med anledning av . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Olika kraftbolag kan samsas om samma älv. Det är därför särskilt viktigt att från politiskt håll se till att hela älvsystemets kapacitet tas till vara utifrån samhällsnyttan. Staten bör därför aktivt agera så att kraftbolagens reinvesteringar samkörs i investeringsplaner så att hela den maximala nyttan tas till vara. Vattenkraften generar enorma summor. Trots det kommer en mycket liten del kommunerna till del. har valt en annan modell där kommunerna får en betydligt högre summa för den exploatering vattenkraften innebär. Regeringen har i och med den energipolitiska överenskommelsen i stället valt att sänka fastighetsskatten på vattenkraft och man har ingen annan lösning på att återföra pengar till kommunerna mer än genom bygdepengen. vill att en större del av kraftbolagens vinster ska återföras till de kommuner där vattenkraften finns. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag på hur en större del av vattenkraftens vinster ska komma de berörda kommunerna till del. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Energi från solen finns i närmast oändliga mängder och solen är också den enda energikälla som ger jorden ett verkligt tillskott av energi. Ändå används bara en mikroskopisk del för att producera energi. I står solenergin för av den totala elproduktionen. Även om en stor del av den solenergi som når jorden inte går att ta till vara finns det ändå en enorm potential att utnyttja solen som kraftkälla mycket effektivare än . Många länder har upptäckt detta och har en betydligt högre andel solenergi jämfört med . I och står t.ex. solenergin för av elproduktionen. Enligt () finns det potential för solenergin att bli ett av våra största kraftslag globalt efter 2050. I står investeringar i solenergi än och stampar, trots stort intresse bland företag, offentlig sektor och privatpersoner. är el från solceller dyrare än exempelvis el från vindkraft. Det beror i hög grad på att solceller ännu används i relativt liten skala. Solcellsbranschen växter dock mycket snabbt. konstaterade den internationella energiorganisationens solcellsprogram IEA PVPS i sin årliga rapport att solelen står för av den globala elförbrukningen. Den totala installerade solcellseffekten är 177 GW. har fördubblat solcellskapaciteten . Det är en mycket positiv utveckling, men ökningen sker från mycket låga nivåer varför vill se en ytterligare kraftig ökning av produktion av ren el från solen. Nyttjandet av solenergi bär dock på ett antal utmaningar. I överensstämmer t.ex. inte utbudet med efterfrågan. Ett vanligt villatak i tar emot cirka fem gånger mer solinstrålning än husets totala energianvändning på och med monterade solceller skulle hushållet kunna minska sitt övriga elberoende betydligt. är behovet av värme, varmvatten och el som minst – den tid då solen lyster som mest. Ny teknik för energilagning kan därför spela stor roll för möjligheten att öka användningen av solenergi i . Genom åtgärder som främjar forskning och nya innovationer ska ligga i framkant när det gäller utvecklingen av förnybar energi. Med effektbalansen i åtanke måste utbyggnaden av solel ske parallellt med utvecklingen av andra förnybara energislag. har tidigare kommit överens med regeringen om att kraftigt förstärka stödet för solceller med 2015–2018. ska redovisa hur solel ska kunna bidra till att ska ha förnybar energi och i samband med detta även föreslå en strategi för hur användningen av solel ska kunna öka i . avvaktar myndighetens redovisning, men poängterar att det krävs en politisk vilja och handlingskraft för att öka produktionen av solenergi – det är ingenting som kan lämnas åt marknaden att sköta. är det svårt att se hur solenergin i närtid skulle kunna ersätta andra typer av energislag i någon större utsträckning. Det är därför viktigt att utbyggnaden av andra förnybara energislag fortsätter i hög takt. 8.1 Andra länder visar vägen är ett intressant jämförelseland eftersom man har ett starkt fokus på basindustrin som man har en stor servicesektor, liknande klimatförutsättningar och inte minst liknande klimatmål. är världens i särklass största producent av solenergi, med sina 38 GW står man för en dryg femtedel av världsproduktionen. Den snabba tyska utbyggnaden av solenergi är direkt kopplad till politiska beslut. stora energiomställning ”Die Energiewende” innebär att kärnkraften helt och hållet ska vara avvecklad och att av energiproduktionen ska vara förnybar . Det är främst solenergi och vindkraft som har byggts ut när reaktorerna har stoppats som man satsat kraftigt på energieffektivisering. En annan bärande del i den tyska energiomställningen är lagen om förnybar energi, ”Erneuerbare Energien Gesetz” (EEG), som garanterar producenterna av förnybar energi ett fast pris för den el de producerar och ger den förnybara energin företräde i elnätet framför t.ex. kol och kärnkraft. Också har liknande förutsättningar som , men en solelsproduktion som är betydligt högre. I ger solel av elbehovet och man har också största solcellspark med en effekt på 60 MW. Även i har solelen vuxit fort. Skälet till den snabba danska utbyggnaden är att man 2010 uppgraderade det tidigare systemet med nettodebitering samt sjunkande priser på solceller. Med det danska systemet – som är inriktat på småskalig produktion av förnybar el – kan producenterna tanka ut sitt överskott på elnätet och kvitta det mot sin elräkning. har också antagit en energistrategi med målsättningen att vara helt oberoende av fossila energikällor. När nettodebiteringssystemet begränsades bromsade dock utvecklingen in. Detta visar hur stor roll ett sådant system kan spela. sker dock den snabbaste utvecklingen i . och stod 2014 ensamma för hälften av den totala nyinstallerade effekten i världen. Tyvärr ligger långt efter både och . /2016 fanns det enligt solceller som kan producera cirka 127 MW installerade i . I relativa termer har utvecklingen visserligen varit kraftig , men i absoluta tal spelar solelen en i praktiken obetydlig roll för totala energimix. Solenergin kan dra nytta av elcertifikatssystemet. Men eftersom det är billigare att installera el från andra förnybara energikällor blir solenergin förlorare i elcertifikatsystemet. Det måste därför sättas in särskilda åtgärder för att påskynda utvecklingen. ser stora möjligheter till en kraftfull utbyggnad av solelen i . Vi tror att den största potentialen finns i att bygga på redan befintliga byggnader, exempelvis tak till offentliga byggnader, industrilokaler, lager och förstås privatbostäder. En ökad byggnadsintegrering av solceller kan också bidra till att minska materialåtgången, vilket är positivt både ur ett kostnadsperspektiv och av klimatskäl. Det är naturligtvis varken möjligt eller kanske ens önskvärt att täcka all byggnadsyta med solceller, men förutsättningarna för att öka svensk solel är betydligt större än vad som nyttjas. har ungefär samma solinstrålning som och . I de länderna har man kommit mycket längre. Där börjar solelen att spela en reell roll som producent av ren energi för hushåll och industrin. Solenergin skapar jobb och välfärd. Det är inte några klimatologiska orsaker till skillnaden mellan våra länder, utan politiska. Det är dags att ändra på det. I vissa kommuner har solkartläggning genomförts. Genom solkartläggningen ges en analys av potentialen för solceller på taken, vilket gör det lättare för fastighetsägare att fatta beslut om investering. Regeringen bör se till att denna typ av goda kommunala exempel sprider sig i . I finns inte något klart planeringsmål för solceller och har heller inte fått något särskilt uppdrag att ta fram ett sådant i sin strategi. solenergi har satt solel och solvärme inom 10–som förslag till planeringsmål. Om det inte finns något uppsatt mål försvåras ambitionshöjningar. vill se en kraftfull utbyggnad av solenergin även i . Vi vill ha mer ren energi och nya gröna jobb. För detta krävs i det korta perspektivet öronmärkta stöd och på långsiktiga styrmedel. Med planeringsmål får branschen och hushållen en tydlig signal om att solenergi är värt att satsa på. Det bör därför utöver solstrategi inrättas nationella planeringsmål för solel och solvärme. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Bioenergi är ett av största energislag och står för av all energi som används. Användningen har ökat stadigt , vad gäller både el och värmeproduktion samt inom transportsektorn. För att skapa ett hållbart energisystem som helt baseras på förnybar energi är det dock nödvändigt med en betydande ökning av bioenergi i olika former. Det är ett behov som dessutom kommer att öka i takt med att kärnkraften fasas ut. Ju snabbare vi ställer om till en ökad hållbar produktion av förnybar energi desto snabbare kan kärnkraften avvecklas. Trafik och transporter kommer att behöva bli elektrifierade i betydligt större utsträckning och ju högre andel, desto mer biogas frigörs för kraftproduktion. Biomassa är förnybar och eftersom biomassans kol har tagits upp ur atmosfären så tillför inte användningen kol till klimatsystemet vid förbränning. En ökad hållbar produktion av bioenergi tillsammans med en omfattande energieffektivisering skulle öka möjligheter att exportera el och bidra till en mer hållbar energianvändning i . Biomassan är en potentiellt mycket lönsam exportindustri, då behovet av den är stort och förädlingen i hög utsträckning kan ske inom landet. Detta är någonting som i högsta möjliga utsträckning bör ske i glesbygd eller i andra skogsnära regioner. Däremot är satsningar på kraftvärmeverk som även producerar el att föredra i storstäder i där vi har en betydligt mindre produktion och där effektbalansen på det viset bättre tillgodoses under kalla vinterdagar. kommer den absolut största delen, , av den bioenergi som används i från skogen. Det är också här som den största potentialen för ökade uttag av biobränsle finns. Mycket av det avfall som kommer från olika håll kan också användas för framställning av biogas. Den hållbara biomassa världen kan ta ut utgör dock en begränsad resurs och måste därför hanteras klokt med ett långsiktigt perspektiv i åtanke. Det handlar om att göra noggranna överväganden avseende biomassans potential till återväxt samt hänsyn till biologisk mångfald, men också om hur vi väljer att använda de råvaror vi tar ut från skogen. De fordon som är svårast att elektrifiera, t.ex. i sjöfarten och flyget, kommer också behöva gå över till ökad andel biobränsle. är det dock mer värdefullt att ersätta produkter av fossila material än att låta biomassan gå till energiproduktion. Dessutom kan produkterna i nästa steg användas för energiutvinning om det är möjligt att återvinna dem. Styrmedlen för biomassan bör i första hand prioritera långsiktigt bundet kol och i andra hand behöver biomassan styras mot områden där den är det enda alternativet till fossila bränslen. Utgångspunkten bör vara att uttaget av biomassa sker på ett biologiskt och ekologiskt bärkraftigt sätt. För att produktionen av bioenergi ska kunna betraktas som hållbar krävs både hänsyn till biologisk mångfald och klimat samt socioekonomiska effekter för lokalsamhällen och urbefolkning. Det behövs betydligt bättre regelverk för låg miljö- och klimatpåverkan innan vi ökar uttaget av biomassa för att inte klimatmål och stödsystem för biomassa ska pressa fram ohållbar bioenergi. Ett effektivt biobränsleuttag måste ske utan att det ställs i motsättning till övriga miljömål och biologisk mångfald som det kombineras med stärkt naturvårdshänsyn. Därför är det positivt att och regeringen har kommit överens i budgeten om att insatser som främjar en omställning till en biobaserad ekonomi ska prioriteras, bl.a. genom att en agenda för biobaserad näringslivsutveckling tas fram. 10 Kärnkraft – inget alternativ Kärnkraften är inte bara en osäker energikälla, den är också dyr och försvårar omställningen till en förnybar energiproduktion. Därför vill ha en avveckling av kärnkraften så fort som möjligt. Den energiöverenskommelse som gjorts mellan regeringen, , och sätter inget stoppdatum för kärnkraften. Tvärtom är det fullt möjligt att inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåta nybyggnation på befintliga platser och tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd. Kärnkraften är en dyr och riskfylld energikälla och den är heller inte förnybar. Att satsa på en utbyggnad av kärnkraften innebär att man är beredd att låta den vara kvar framöver. En förnyad kärnkraft sker på bekostnad av utbyggnaden av förnybara energikällor. 10.1 Kärnkraftens ekonomiska risker Flera av världens stora industrinationer, och , har beslutat om en avveckling. Det är ett helt logiskt beslut. Kärnkraften är dyr och blir allt dyrare. För att investerare ska kunna satsa på ny kärnkraft krävs även stora statliga investeringar och risktagande. Riskerna är betydande vad gäller planeringen, byggkostnaden, elpriset, driftkostnaden, avfallet och nedmonteringen – med andra ord så gott som alla delar av processen. Nya kärnkraftsreaktorer i möter ofta allt större motstånd, inte minst p.g.a. just skenande kostnader. Byggandet av en tredje reaktor i det finska kärnkraftverket Olkiluoto är ett bra exempel på hur projektet både dragit ut och hur byggkostnaderna ser ut att landa långt över vad man först tänkt sig. Den brittiska regeringen har också mött kraftiga protester mot planerna på statliga subventioner i miljardklassen för att bygga två enorma kärnkraftsreaktorer vid Hinkley Point i sydvästra . Den energipolitiska överenskommelsen innebär en utökning av kärnkraftsbolagens ansvar vid radiologiska olyckor. Det är att ansvaret utökas, men de som föreslås är långt ifrån tillräckligt. anser att principen måste vara att kärnkraften ska bära sina skadeståndskostnader vid kärnkraftsolyckor. vet vi att kostnaderna för kärnkraftsolyckor och kärnavfallets hantering alltid kommer att få betalas av skattebetalarna. Inget av de i verksamma kärnkraftsägande energibolagen har tillnärmelsevis den ekonomi som behövs för att kunna täcka upp för vare sig olyckor eller avfall. I visar sig magnituden på de kostnader vi talar om. Kostnaderna för att röja upp efter olyckan i , förhindra fortsatta läckage av radioaktivitet från reaktorerna och kompensera de drabbade uppgår redan nu till . Ingen vet storleken på den slutliga kostnaden, men den kommer att bli mycket större och riskerar att underminera den japanska statens finanser. 10.2 Kärnkraftens bristande säkerhet De svenska kärnkraftsreaktorerna är gamla. Faktum är att har några av de äldsta reaktorerna i världen. Utmattningsskador visar sig. –2012 hade svenska reaktorer oplanerade stopp av tiden, enligt . Den allvarligaste incidenten inträffade emellertid 2006 då mer än 12 säkerhetssystem slogs ut i Forsmark. Även om uppgraderingen av kärnkraftsreaktorerna har höjt säkerheten så kommer reaktorerna att bli allt äldre, vilket innebär växande säkerhetsproblem. Detta utgör tillsammans med den mänskliga faktorn en överhängande risk. Man har dessutom fortfarande inte löst frågan om vad som ska hända med avfallet. Att då fortsätta producera ytterligare avfall som kommer att behöva förvaras i årtusenden är direkt oansvarigt. Kärnkraftverkens yttre säkerhet har testats av , som lyckats nå verk utan svårigheter och i ett fall kunde Greenpeaceaktivister stanna kvar inne på område . Även om de inte hade möjlighet att nå själva reaktorhallarna är det anmärkningsvärt att man över huvud taget kan ta sig så långt in på området och undvika upptäckt. Svenska kärnkraftverk är utrustade med haverifilter som sätts i funktion om alla andra säkerhetssystem skulle fallera vid ett haveri. Om haverifiltren inte fungerar eller är inkopplade kan en olycka leda till stora utsläpp av radioaktiva ämnen. I bedömer man att samhället inte har förmåga att hantera konsekvenserna av en så allvarlig olycka. Kärnkraftsvännerna ser ljuset i tunneln med den s.k. fjärde generationens reaktor. Men mycket av det som i debatten kallas för ”ny teknik” är i själva verket egentligen gammal teknik , men som av olika orsaker aldrig sett dagens ljus mer än i mycket liten skala. En del av tekniken är däremot verkligen ny, men därmed också oprövad. Att lita till att ny kärnkraftsteknik ska lösa energifrågan skulle innebära att man uppfinner helt nya metoder som aldrig varit på tal. Med varje nytt kärnkraftverk som tas i drift ökar beroendet av kärnkraft, mängden förbrukat kärnbränsle och risken för spridning av farliga ämnen som kan användas för kärnvapen. Dessutom minskar den politiska viljan att ställa om till förnybar energi i takt med att reaktorerna byggs ut. Oaktat teknikslag är fortfarande inte avfallsfrågan löst. Enligt ett beslut från ska svenska kärnkraftsbolag ha genomfört åtgärder för s.k. oberoende härdkylning, dvs. ett kylsystem som fungerar även om elen skulle slås ut. Detta är ett mycket viktigt krav. De äldre reaktorerna som planeras att tas ur drift inom den närmsta framtiden ska dock få dispens från detta krav och man ska då i stället sätta in ”kompensatoriska åtgärder”. Detta är en mycket märklig ordning. När man kommit fram till att oberoende härdkylning är ett mycket viktigt krav för säkerheten på kärnkraftverken så borde detta krav även ställas på de äldsta och farligaste reaktorerna. Alla svenska reaktorer bör omfattas av kravet på oberoende härdkylning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Frågan om vad som ska hända med kärnkraftsavfallet är fortfarande inte löst. Forskarna sliter ännu med avgörande frågeställningar, som hur man ska kunna garantera att ett sådant förvar håller och hur man ska meddela framtida generationer om avfallets risker. Inget land i världen har ett slutförvar i bruk som ska kunna garantera säkerheten framöver. Trots att () har lämnat in en ansökan om ett slutförvar i är forskarvärlden oense om den planerade metoden. SKB arbetar med förvaring i kopparkapslar. Allvarliga invändningar kring risken för korrosion av kopparn har funnits . Miljöorganisationernas kärnavfallsgranskning (MKG) lämnade eftersom delar av kopparkorrosionsforskningen inte offentliggjorts. Denna typ av hemlighetsmakeri kring forskning som rör slutförvaret av kärnkraftssopor är mycket problematisk. Allt måste upp på bordet. 10.4 Slutsats – kärnkraften bör avvecklas har ett elöverskott och den svenska exporten av el till grannländerna slog nytt rekord . Överskottet kommer dessutom att växa ju mer förnybar energi som kommer in i systemet. Den tidigare högerregeringen öppnade trots det upp för en utredning om nya kärnkraftverk och deklarerade att man kunde tänka sig en förlängning av nuvarande reaktorers livslängd med upp till . Den ingångna energiöverenskommelsen mellan regeringen, , och fortsätter i samma spår. I överenskommelsen är man mycket tydlig med att målet om en helt förnybar elproduktion 2040 endast är ett mål och inget stoppdatum som förbjuder kärnkraft. Det innebär heller inte någon stängning av kärnkraft med politiska beslut. Genom att hävda att beslutet om att kärnkraften ska bära sina egna kostnader gör det olönsamt med kärnkraft smiter regeringen undan sitt politiska ansvar. Huruvida ska ha kärnkraft eller inte ska inte vara upp till marknaden. Stödet för en avveckling av kärnkraften är enligt SOM-undersökning betydligt större än stödet för att behålla kärnkraften. Hälften av svenskarna vill avskaffa kärnkraften som energislag medan knappt en tredjedel vill bygga ut eller ersätta nuvarande reaktorer. Stödet för en avveckling har också ökat markant . Kärnkraften har nått vägs ände. Det är dags att avveckla den och i stället satsa på förnybara energikällor. Med tanke på de olika verkens ålder, säkerhet och prestanda bör 1 och stå på tur för nedläggning. Ägarna till 1 och bör därför leverera avvecklingsplaner , med en avvecklingstid på högst . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Regeringen bör återkomma till med en avvecklingsplan för de resterande reaktorerna. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga och det är därför viktigt att ligger i framkant vad gäller förnybar elproduktion. Elcertifikat är ett marknadsbaserat ekonomiskt stöd för producenter av förnybar el. För varje producerad megawattimme (MWh) förnybar el kan producenterna få ett elcertifikat av staten. Elproducenterna kan sedan sälja elcertifikaten på en öppen marknad där priset bestäms mellan säljare och köpare. Elcertifikaten ger på så sätt en extra intäkt till den förnybara elproduktionen, utöver den vanliga elförsäljningen. Köpare är aktörer med s.k. kvotplikt, främst elleverantörer. Dessa måste köpa en viss andel elcertifikat i förhållande till sin elförsäljning eller elanvändning. Hur stor andelen är bestäms genom en kvot i lagen om elcertifikat. Kvoten är utformad för att skapa en efterfrågan på elcertifikat och förnybar el . Sedan systemet infördes har utbyggnaden av förnybara energikällor tagit fart. Enligt Energimyndigheten utfärdades förra året 21,8 miljoner elcertifikat i och finns omkring 6 700 godkända anläggningar för tilldelning. Elcertifikatsystemet har därmed tjänat väl. Regeringens tidigare förslag att , inom ramen för elcertifikatsystemet, ska finansiera ny förnybar elproduktion till 2020 jämfört med var ett viktigt steg på vägen. I den energipolitiska överenskommelsen slås det fast att elcertifikatsystemet ska förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. Det är också positivt. menar dock att det är olyckligt att slå fast att ingen ytterligare ambitionshöjning ska göras . Utbyggnaden av elcertifikatsystemet är ett bra sätt att gynna produktionen av förnybar el, inte minst från små producenter. Långsiktiga spelregler är eftersträvansvärt, men är behovet av en omställning akut och vi välkomnar alla ambitionshöjningar på området. Stora framsteg har gjorts på området smarta elnät, dvs. ett elnät som kan ta emot elproduktion från olika håll och vara mer flexibelt än dagens system. Men fortsatt utveckling behövs för att stabilisera elpriserna för privathushåll och företag. Utformningen av styrsystem såsom elcertifikaten kan också spela stor roll för effektbalansen. Regeringen bör därför göra en översyn av certifikatsystemets utformning med fokus även på effektbalans. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. anser att det kommer att behövas mer för att öka utbyggnaden av den förnybara energin och nå regeringens ambition om att ska ha ett energisystem som baseras på förnybar energi. Regeringen bör därför föreslå en högre ambitionsnivå gällande elcertifikatsystemet inför nästa kontrollstation 2017. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 11.1 Elcertifikatsystemet och den elintensiva industrin Enligt lagen (2011:1200) om elcertifikat är den s.k. elintensiva industrin undantagen från kvotplikt för den el som används i tillverkningsprocessen. var 479 företag registrerade för undantag. Exempel på sådana industrier är pappers- och massabruk. Undantaget innebär att den elintensiva industrin inte behöver betala kostnaden för elcertifikat – en kostnad som övriga elanvändare betalar. Den elintensiva industrin kan därmed sägas ta del av ett lägre elpris som de undgår den fulla kostnaden för elcertifikat. Undantaget motiveras med att man vill värna den elintensiva industrins internationella konkurrenskraft. anser emellertid att den elintensiva industrin bör ta ett större ansvar för elcertifikatsystemet framöver. Det är inte rimligt att den elintensiva industrin drar nytta av elcertifikatsystemet genom lägre elpriser som man inte behöver vara med och betala fullt ut. Vi anser därför att den elintensiva industrin i större utsträckning än bör vara med och finansiera elcertifikatsystemet.