mot · H4023494 · 2016-10-05 00:00:00 — Kraftsamling för att rädda liv och lindra nöd i dessa akuta skeenden är därför av stor vikt, vilket naturligtvis avspeglas i biståndsprioriteringarna. måste det finnas en balans mellan det mer kortsiktiga humanitära stödet och det mer långsiktiga, förebyggande stödet och utvecklingsbiståndet. Prioritering och effektivitet i biståndet Med historiskt stora behov för akutinsatser kan inte göra alla de satsningar som skulle behövas inom ramen för biståndet. Alliansregeringen koncentrerade bilaterala utvecklingssamarbete − från ett sjuttiotal samarbetsländer till cirka 30 − med fokus på , vissa konfliktdrabbade länder och till stöd för reformprocesser i . Det skapade förutsättningar för mer fokuserade insatser som syftade till bättre kvalitet och mer mätbara resultat. Förändringar kan alltid behöva göras till följd av ändrade förutsättningar, men den återgång till en ständig utökning av länder som regeringen valt medför att arbetet med förbättrad kvalitet och uppföljning går förlorat och att biståndet sprids för tunt. står fortsatt bakom en koncentration av det bilaterala utvecklingssamarbetet och menar att man kontinuerligt behöver se över huruvida ytterligare koncentration bör ske, till exempel i , för att säkra resurser till det humanitära biståndet, de lägst utvecklande länderna och låginkomstländer samt insatser för anpassning till och mot klimatförändringar. skulle även gärna se en översyn av stödet till de multilaterala och internationella organisationerna och fonderna, för att se om fokusering kan göras även där. Vi är också beredda att ompröva stödet till klimatanpassningsprojekt i om projekten inte ger tillfredsställande utveckling och resultat. Kopplat till detta är det generella behovet att även fortsättningsvis säkerställa att skattepengarna som går till biståndet gör skillnad på bästa sätt. menar att det är omöjligt att bygga välstånd och tillväxt i fattiga länder om man inte gör insatser för klimatet. Den rika delen av världen har det övergripande ansvaret för att driva denna utveckling framåt. inriktning i biståndspolitiken tar tydligt avstamp i att övertygande ska kunna visa att båda aspekter − fattigdomsbekämpning och arbetet mot klimatförändringar − går hand i hand. Insatser för att stödja anpassning till klimatförändringarna kan innebära åtgärder som syftar till att minska människors sårbarhet, exempelvis investeringar i hälsa, sanitet, fungerande ekosystem, uthålligt jordbruk och tillgång till vatten, liksom projekt för att ta fram avancerade väderprognoser. För del är det självklart att tyngdpunkten av satsningarna ska ske i , som är den kontinent i världen som sannolikt drabbas hårdast av klimatförändringarna som många länder i fortfarande har svaga samhällsstrukturer. För är det därtill särskilt angeläget att biståndet ska bidra till en förbättrad miljö, en begränsad klimatpåverkan och ett hållbart nyttjande av naturresurser. Många av världens fattiga bor på landsbygden, där de flesta är beroende av lantbruket för sin överlevnad. Ofta är det kvinnor som står för matproduktionen, men sällan är det kvinnorna som äger marken de brukar. vill stärka kvinnors möjlighet till en tryggad livsmedelsförsörjning och ekonomisk utveckling, samt rätten till självbestämmande, ägande och nyttjande av jordbruksmark. Vi ser ett modernare och effektivare lantbruk, tillgång till rent vatten och energi som viktiga delar i arbetet för ökad jämställdhet och mer långsiktigt hållbar och inkluderande fattigdomsbekämpning i utvecklingsländerna. För är det angeläget att ska fortsätta att vara en av de främsta givarna till FN:s gröna klimatfond, för att stödja fattiga länders motståndskraft mot klimatförändringarna. föreslår därför att ytterligare investerar i fonden . Engagemang som frodas i kulturliv, civilsamhälle och debatt är kitt som fogar samman samhället. strävar efter att alla − oavsett bostadsort, bakgrund, funktionsnedsättning eller livssituation − ska ha möjlighet att delta i ett kulturliv som rymmer både professionellt buren kultur och amatörers skapande. Då främjas ett brett kulturliv som rymmer såväl nya digitala kulturella uttryck som traditionella kulturformer. har en global ledarposition när det gäller kreativitet och detta är något att vara stolt över och utveckla. Vi har framgångsrika kreativa och kulturella näringar och det finns stor tillväxtpotential. Ökat samspel i kulturfrågor mellan politik, näringsliv och engagerade eldsjälar kan skapa ökade förutsättningar för jobb, lokal och regional utveckling, attraktivitet och turism, kunskapsutveckling och nya exportframgångar. Det digitala samhället har blivit en del av vår vardag. Detta syns inte minst i nya breda kulturformer som datorspel eller på den svenska musiken som sprids och uppskattas i stora delar av världen. Med de möjligheter som digitalisering ger får fler möjlighet att finna ett uttryck som passar just dem. Det skapar också företag, jobb och exportinkomster. Kulturpolitik för hela landet Det är viktigt att alla får tillgång till ett brett kulturutbud i hela landet. Då skapas också förutsättningar för nytänkande och ett spetsigt kulturliv. Inte minst är det centralt att alla barn får möta många olika kulturyttringar så att de kan finna sina egna uttryck. Det skapar också en grogrund för bildning att bära med sig genom livet. Folkbildningen spelar sedan en viktig roll för ett tillgängligt kulturliv och för livslångt lärande. Det är viktigt att inte ta tillgängligheten till kultur för givet. Det ska inte spela någon roll om man exempelvis har någon funktionsnedsättning, var i landet man bor eller vilken social eller ekonomisk situation man lever i. För att lyfta kulturlivet i hela landet vill stärka och utveckla kultursamverkansmodellen. Vi vill också att regionerna i samverkan med den nationella nivån tar fram en nationell kulturplan. Ytterligare ett sätt att skapa såväl nationellt som internationellt intresse för kulturliv är att inrätta ett system för ett nationellt kulturhuvudstadsår. Idén är att en svensk stad får statusen nationell kulturhuvudstad. Då kan också mindre städer få uppmärksamhet och chans att visa upp och särskilt utveckla sitt kulturliv. Därför vill att får i uppdrag att inom sin budgetram stärka kultursamverkansmodellen och ta fram en modell för en nationell kulturhuvudstad. De nationella kulturinstitutionerna måste sprida sin verksamhet i hela landet. Detta kan göras på många sätt. Ett sätt är genom att låta ett antal framträdande regionala scener, som exempelvis , även få status som nationella scener. Då kan till exempel ha som sin scen . Det skulle kunna lyfta både den speciella scenen och bidra till att locka nya besökare både inom landet och internationellt. Film tillhör de mest tillgängliga kulturformerna i . Så vill att det ska förbli. har i regeringsställning drivit och åstadkommit en satsning för digitalisering av biografer som främst är belägna på mindre orter. Stödet började delas ut . säger nej till regeringens höjning av momsen på biobesök. Den gör det dyrare för besökare att gå på bio och ökar risken att biografer på mindre orter slås ut. Det bidrag regeringen anslagit för att motverka dessa konsekvenser bedöms inte vara ändamålsenligt. Regeringen har lagt en filmproposition. När den behandlades av beslutades om sju stycken tillkännagivanden, däribland att regeringen skyndsamt ska utreda en alternativ finansiering av filmpolitiken med utgångspunkt i att behålla den nuvarande mervärdesskattesatsen. Vad gäller finansieringen av det filmpolitiska området så sker det genom en förlängning av nuvarande filmavtal. bevakar noga denna fråga. Bättre förutsättningar för civilsamhället Civilsamhället är ofta snabbt på plats när det uppstår behov av organiserat samarbete mellan människor. Inte minst den nuvarande situationen i omvärlden, som gör att många människor söker skydd i , har visat på kraften i civilsamhället. Regeringen har slopat avdragsrätten för bidrag till ideella organisationer, vilket riskerar att minska gåvorna till det civila samhällets organisationer. motsätter sig detta och föreslår därför att skattereduktionen för gåvor återinförs. Reformen beräknas minska skatteintäkterna med . Det finns också områden där det av tradition varit föreningsdrivna verksamheter som dominerat, men där dessa nu ersatts av, eller kompletterats med, nya aktörer i form av entreprenörer. Det kan exempelvis handla om återanvändning av produkter eller sportarrangemang. Det har gjort att en marknad har uppstått där det tidigare inte funnits någon. Det har i sin tur skapat svårigheter för de som arbetar ideellt när exempelvis myndigheter kräver marknadshyra för att låta en förening nyttja dess mark. Det är därför dags för en föreningsrättsutredning, med syfte att tydliggöra och stärka civilsamhällets särart och skapa rimliga regelverk för verksamheterna, där exempelvis också frågan om att utvidga halva prisbasbeloppsregeln som gäller för idrottsföreningar till att också omfatta övriga allmännyttiga föreningar bör ingå. De som ideellt bidrar till samhället med sitt engagemang måste ha goda förutsättningar för detta. Det finns ett problem med projektbidrag på bekostnad av grundstöd till ideella organisationer. Det gör verksamheten svårstyrd eftersom det behövs grundstöd för att kunna söka projekt, och inte minst för att utveckla sin verksamhet. För att stärka civilsamhällets möjlighet att vara än snabbare och mer flexibelt för att ta sig an samhällets utmaningar vill se en ökad andel grundstöd i bidragen från det offentliga på alla nivåer. Mediebevakning i hela landet För att man som medborgare ska kunna ta tillvara sina rättigheter behöver man ha tillgång till kunskap. Media står för en väsentlig del av detta kunskapsunderlag. Det sker stora och snabba förändringar inom mediaområdet. Med den digitala utvecklingen har många fördelar tillkommit. Till exempel finns mycket mer information tillgänglig och det är lättare för en enskild person att komma till tals, till exempel genom tidningars kommentarsfält samt de sociala medierna. har många lokalredaktioner lagts ner och utvecklingen på detta område ser fortsatt dyster ut. ser därför behov av insatser för att säkra tillgången till en allsidig och oberoende nyhetsbevakning och opinionsbildning i hela landet. Public service spelar en stor roll för spegling av hela landet. Den behövs sida vid sida av de privata aktörerna för att ha en mångfald av perspektiv. Ett fortsatt brett uppdrag för public service är centralt för att utbudet ska vara fortsatt relevant för många i . I detta kapitel beskrivs effekterna av de inkomstförändringar som föreslår i denna budgetmotion. Såväl de förslag till förändringar som inte beskrivits i tidigare kapitel som de aggregerade effekterna av alla föreslagna förändringar analyseras. I detta avsnitt beskrivs de övriga inkomstförändringar som föreslås i motionen men som inte avhandlats i tidigare kapitel. Av tekniska skäl undantas omsättning av finansiella tjänster från mervärdesskatt. Detta kan antas medföra en skattemässig fördel för bolag verksamma inom de relevanta branscherna, främst banker och försäkringsbolag. För att kompensera den snedvridning som uppstår till följd av ovanstående bör en finansiell aktivitetsskatt införas. En sådan skatt finns i exempelvis , där arbetsgivaravgiften är högre i företag som är undantagna från mervärdesskatt. En finansiell aktivitetsskatt utreds och har också utretts tidigare i . [302] Den tidigare utredningen föreslog att en aktivitetsskatt skulle uppgå till av summan av det aktuella företagets lönesumma och vinst. Detta är ekvivalent med förhöjda socialavgifter om samt en höjd bolagsskatt om . Mervärdesskatt betalas på det mervärde som ett företag skapar. Detta mervärde kan antingen ta formen av ersättning till arbete eller till kapital, det vill säga lönesumma eller vinst. Det är således rimligt att båda dessa avkastningstyper beläggs med en kompenserande aktivitetsskatt. Mot detta kan anföras att bolagsskatten generellt är skadlig och leder till att lånat kapital blir mer attraktivt visavi eget kapital. Detta utgör en risk för den finansiella stabiliteten, som i en icke försumbar utsträckning är beroende av välkapitaliserade banker. Det är dock viktigt att konkurrensen inte snedvrids genom att arbetsintensiva företag skattemässigt missgynnas jämfört med kapitalintensiva konkurrenter. Banker och andra finansiella företags kapitaltäckning bör regleras inom ramen för de kapitaltäckningskrav som ställs på dem inom ramen för och de nationella kapitaltäckningsregelverken. förslag om att utjämna de skattemässiga skillnaderna mellan lånat och eget kapital bör också utgöra grunden för en ansvarsfull reform av företagsskatterna. ser också positivt på gradvisa och ansvarsfullt finansierade sänkningar av bolagsskatten för alla företag. föreslår att den tidigare utredningens förslag, en skatt på motsvarande av summan av lönesumma och vinst, införs. Detta väntas medföra nettointäkter till den offentliga sektorn motsvarande 2017. Undantag bör göras från sådana företag som till övervägande del omfattas av mervärdesskatteplikten. Avskaffat avdrag för övriga utgifter berättigar kostnader som krävs för inkomsters förvärvande generellt till avdrag. Även om detta, teoretiskt, är en grundläggande princip med vissa förtjänster är den praktiska tillämpningen ofta såväl begränsad som svårtolkad. Utrymmet för godtycke, och ibland rena felaktigheter, är för stort. Avdragen delas upp i kategorierna resor till och från arbetet, tjänsteresor, tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresa samt övriga utgifter. För övriga utgifter medges avdrag endast för de utgifter som överstiger . Exempel på avdragsgilla utgifter är facklitteratur, arbetskläder och telefon. anser att enkelhet och en låg generell beskattning av arbete är mer prioriterat än möjligheten att, via förhållandevis komplicerade yrkanden, ges avdrag för denna typ av utgifter. Utgifterna i fråga bör också i hög grad avse sådana varor och tjänster som arbetsgivaren kan förväntas tillhandahålla till sina anställda. föreslår därför att avdrag för övriga utgifter avskaffas. Detta väntas medföra en förstärkning av de offentliga finanserna med . Höjda förseningsavgifter enligt skatteförfarandelagen Förseningsavgifterna enligt skatteförfarandelagen har enbart höjts en gång . För att finansiera andra prioriterade satsningar föreslås därför att dessa förseningsavgifter höjs. Detta väntas medföra intäkter om . Höjd skatt på kommersiella lokaler Skattehanteringen av så kallad fastighetspaketering och fastighetsförvärv genom fastighetsbildningsåtgärder har inneburit möjligheter för den kommersiella fastighetssektorn att minska sin skattebelastning. Detta är inte motiverat. Beskattningen av företag bör i högsta möjliga mån vara neutral mellan olika verksamheter. Om en sektor är särskilt gynnad av skattesystemet uppkommer snedvridningar där kapital inte investeras där möjligheten till värdeskapande är som högst, utan där skattebelastningen är som lägst. föreslår därför att fastighetsskatten på kommersiella lokaler höjs för att kompensera för denna skevhet i företagsbeskattningen. bör dock fastighetsskatten på kommersiella fastigheter återställas till förmån för ändrade skatteregler för paketering av fastigheter och fastighetsbildningsåtgärder. beräknas den höjda skatten på kommersiella lokaler innebära att den offentliga sektorns skatteintäkter förstärks med . Sänkt skatt på datacenter har drivit frågan om att säkerställa att datacenter ges konkurrenskraftiga villkor inom ramen för energibeskattningen. Det är en förutsättning för att klara konkurrensen, inte minst med våra grannländer, och möjliggöra fler etableringar i . Det är därför glädjande att regeringen i budgetpropositionen går fram med ett sådant förslag. Den gräns som regeringen föreslår, om minst 0,5 MWh installerad effekt, riskerar dock att vara satt för hög och exkludera mindre datacenter. För anläggningar som ligger nära gränsvärdet finns heller inga incitament till ytterligare energieffektiviseringar. anser därför att regeringen skyndsamt bör återkomma med en analys av gränsvärdets effekt och ett förslag som säkerställer att även mindre datacenter ges konkurrenskraftiga villkor. Preliminär avvisning av införandet av uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen Som beskrevs i kapitel 7.3 är positivt till förslag om e-inkomst. Detta bland annat för att motverka skatteundandragande. är det för prioriterat att minska regelbördan för företag i allmänhet, och för små företag i synnerhet. Regeringens bedömning om att uppgifter på individnivå ska föras in i arbetsgivardeklarationen är inte beskrivet med en tillräcklig grad av konkretion för att det ska gå att ta ställning till. är för att uppgifter rapporteras på individnivå, men bara om det kan ske på ett sätt som inte i onödan ökar regelbördan för företag. delar därför inte regeringens bedömning om att uppgifter på individnivå kommer att införas . kommer att återkomma med en förnyad bedömning när regeringen presenterat den aktuella propositionen och det därmed är möjligt att i större detalj granska regeringens förslag. 19.2 Inkomstförändringar i budgetmotion Nedan presenteras de aggregerade effekterna av förslag på ändrade inkomster. I tabell 14 redovisas de offentligfinansiella effekterna av förslag till ändrade skatte- och avgiftsregler som avviker från budgetpropositionen . I tabell 15 och tabell 16 specificeras de totala inkomstförändringarna per inkomsttitel, inklusive andra inkomstpåverkande reformer än skatteförändringar. I tabell 17 redovisas sedan förändringen per inkomsttitel uppdelad på de inkomstpåverkande reformer föreslår i denna motion. Tabell 18 Offentligfinansiella effekter av ändrade skatte- och avgiftsregler, avvikelser från regeringen Skatt på arbetsinkomster − förvärvsinkomstbeskattningen Varav: Höjt tak till Lägre och enklare beskattning av personaloptioner Förstärkt jobbskatteavdrag för 64-åringar Avskaffad avtrappning av jobbskatteavdraget Avvisning av regeringens sänkta skiktgränser för statlig inkomstskatt Avskaffat avdrag för övriga utgifter Nedsatt förmånsvärde för miljöbilar Höjt förmånsvärde för icke-miljöbilar Skatt på arbetsinkomster − socialavgifter m.m. Ingen arbetsgivaravgift för den första anställda -1,00 Sänkt arbetsgivaravgift för äldre som arbetar Slopad arbetsgivaravgift för mjölkbönder Skatt på kapitalägande − kapital− och egendomsskatter Höjd fastighetsskatt på kommersiella lokaler Skatt på kapitalanvändning − företagsskatter Nej till slopad avdragsrätt för gåvor och bidrag till Stiftelsen Skatt på konsumtion m.m. − energi- och miljöskatter Skatt på fossil gas Avskaffad nedsättning av miljöskatter i gruvnäringen Ökad miljöstyrning i fordonsskatten Omvandla kväveoxidavgiften till skatt Kemikalieskatt på viss elektronik Kemikalieskatt på PVC i vissa byggvaror Kemikalieskatt på kläder och skor Avvisning av regeringens förslag till kemikalieskatt Återställt skatteundantag från skatteplikt för småskalig produktion av solel Höjd återbetalning av dieselskatt Skatt på konsumtion m.m. − mervärdesskatt Nej till höjd moms på biografer Höjda förseningsavgifter enligt skatteförfarandelagen Summa, skatteförändringar netto Källa: Egna beräkningar. Tabell 19 Beräkning av statsbudgetens inkomster Avvikelse från regeringen (C) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1 986 470 644 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) 1 023 714 630 Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Källa: Egna beräkningar. Tabell 20 Beräkning av statsbudgetens inkomster 2018−2020, Avvikelse från regeringen (C) 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Källa: Egna beräkningar. Tabell 21 Specificering av inkomstförändringar Nedsatt förmånsvärde för miljöbilar (016:559, egna beräkningar) Höjt förmånsvärde för icke-miljöbilar (2016:1155) Avskaffat avdrag för övriga utgifter (2016:1152) Avslag till regeringens förändring av skiktgränsen (Prop. 2015/16:1, prop. 2016/17:1). Reformerade regler för personaloptioner (2016:1026) Avskaffat avdrag för övriga utgifter (2016:1152) Nedsatt förmånsvärde för miljöbilar (016:559, egna beräkningar) Höjt förmånsvärde för icke-miljöbilar (2016:1155) Karensdag i sjukförsäkringen (2016:1324) Bortre tidsgräns i sjukförsäkringen (2016:286) Återställd inkomstrelaterad nivå i sjukersättningen (2016:286) Återställd grundnivå i föräldraförsäkringen (RUT:947) Införande av ingångsföretag (egna beräkningar) Reformerad arbetslöshetsförsäkring (2016:158) Avskaffade skatteundantag för naturgas (2016:878) Energiskattebefrielse av FAME (2016:878) Avslag till regeringens växa-stöd till förmån för bredare reform (Prop. 2016/16:1, egna beräkningar) Höjd återbetalning av dieselskatt inom jord-, skogs- och vattenbruk (2016:878) Reformerade regler för personaloptioner (2016:1026) Preliminär avvisning av uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen (Prop. 2016/17:1, [2016], egna beräkningar) Borttaget undantag för flyktingar avseende krav på vistelsetid inom garantipensionen (2016:140). Avskaffade extratjänster (2016:1675) Reformerade anställningsstöd (2016:1338, 2016:1635, egna beräkningar) Begränsning av retroaktiv föräldraförsäkring (2016:1547, egna beräkningar) Reformerade anställningsstöd (2016:1338, 2016:1635, egna beräkningar) Återställt ROT-avdrag (2016:1310) Stärkt och breddat investeraravdrag (egna beräkningar) Utbyggt RUT-avdrag (Prop. 2015/16:1, prop. 2014/15:100, 2016:611, 2016:574, SCB (2015a), egna beräkningar) Avskaffad avtrappning av jobbskatteavdraget (2016:144) Förstärkt jobbskatteavdrag för 64-åringar (2016:143) Reformerad arbetslöshetsförsäkring (2016:158) Återinförd skattereduktion för gåvor (Prop. 2015/16:1) Reformerade anställningsstöd (2016:1338, 2016:1635, egna beräkningar) Begränsning av retroaktiv föräldraförsäkring (2016:1547, egna beräkningar) Införande av ingångsavdrag (2016:831) Införande av sommarjobbsavdrag (2016:911) Ingen arbetsgivaravgift för ett företags första anställda (2016:840) Sänkta arbetsgivaravgifter för äldre (2016:160, egna beräkningar) Införande av finansiell aktivitetsskatt (2016:1429, egna beräkningar) Nedsatt förmånsvärde för miljöbilar (016:559, egna beräkningar) Höjt förmånsvärde för icke-miljöbilar (2016:1155) Bortre tidsgräns i sjukförsäkringen (2016:286) Sänkta arbetsgivaravgifter för mjölkproducenter (2016:1572) Avskaffade skatteundantag för naturgas (2016:878) Energiskattebefrielse av FAME (2016:878)