mot · H3023403 · 2016-05-02 00:00:00 — Liberalerna och Alliansen motsatte sig, och beklagar nedläggningen av , som är ett faktum. En nedläggning av myndigheten leder till minskad transparens och ökad kompetensflykt. beslutade att göra värnplikten vilande i fredstid. Men beslutade också att plikten kunde införas på nytt om läget i omvärlden drastiskt försämrades eller om försvaret inte kunde rekrytera frivilliga soldater. Vi står nu inför en situation där båda dessa scenarier blivit verklighet. Försvarsmakten upplever stora svårigheter med att rekrytera och utbilda yrkessoldater och soldaterna hoppar av . har läget i omvärlden snabbt försämrats. Liberalerna anser därför att processen för att aktivera värnplikten behöver påskyndas. En aktiverad värnplikt ska inte ersätta ett yrkesförsvar, utan komplettera den rekrytering av soldater som sker på frivillig väg. Vi vill ha ett system som är en kombination av yrkesförsvar och värnplikt, i likhet med vad som finns i till exempel och . Med värnplikten ser vi till att försvaret snabbt kan mobilisera. Anställda soldater säkerställer hög beredskap och gör att kan delta i internationella insatser. En återinförd värnplikt skulle innebära att vi aktiverar värnpliktslagen där en allmän och könsneutral mönstringsplikt ska ingå. Det är inte en fråga om att återställa plikten som den tidigare såg ut, med tiotusentals som kallades in för att genomföra allmän värnplikt. I stället handlar det om att de luckor som finns i förbanden ska kunna fyllas upp och tillräcklig kompetens tillföras. behöver dessutom fler enheter som snabbt kan kallas in vid ett försämrat läge. Dagens yrkesförsvar har för få krigsförband. Fördelen med värnplikt är att man snabbt kan öka antalet förband. Resultatet av försvarsuppgörelse, som Liberalerna ställde sig utanför eftersom ambitionerna var alltför lågt satta, blev ännu en bred utredning av personalförsörjningen, inklusive en studie av värnpliktsystemet i och . Även om en utredning är ett steg i rätt riktning hade Liberalerna föredragit en aktivering av värnplikten här och . Vi vill ta ett substantiellt steg mot en aktivering av värnplikten genom att införa en pilotverksamhet med plikt så fort som möjligt. Liberalerna prioriterar satsningar på försvaret, men oavsett resurserna behöver försvaret även stärkas genom ett svenskt Natomedlemskap. kan inte uteslutande spendera sig till den nödvändiga försvarsförmågan. Den säkras genom samarbete. Ett medlemskap i skulle skapa förutsättningar för ett förtroendefullt samarbete med de övriga nordiska och baltiska länderna. Vi skulle vara med och fatta beslut i stället för att passivt invänta andras ställningstaganden. Att under har utvecklat ett mycket nära samarbete med Nato konstateras av utredaren som betonar att har ställt upp i alla större FN-mandaterade Nato-operationer och deltagit i de flesta Nato-ledda övningar i . står utanför Natos kollektiva försvar och medbeslutande. Bertelman drar den rimliga slutsatsen att ett svenskt medlemskap i bör utredas. Därför krävde Liberalerna i de försvarssamtal som fördes inför förra vårens försvarsbeslut en utredning av ett svenskt Natomedlemskap. I stället kom regeringen och de tre övriga allianspartierna överens om en allmängiltig säkerhetspolitisk utredning om för- och nackdelar med internationella samarbeten i stort – i princip detsamma som Bertelman redan gjort. Därtill får utredningen inte utvärdera den militära alliansfriheten. Det beklagar vi. Däremot välkomnar vi att alla allianspartier numera är på väg att ställa sig bakom ett svenskt Natomedlemskap, något som Liberalerna tog ställning för . Det försämrade omvärldsläget kräver snabba svar på hur vi bäst förbereder ett svenskt medlemskap. Liberalernas mål är en Nato-anslutning under innevarande mandatperiod. Inget annat kan på ett lika avgörande sätt förbättra vår nationella säkerhet. Spara inte på de mest utsatta Liberalerna har varit pådrivande vid flera viktiga reformer för personer med funktionsnedsättning, inte minst LSS-reformen som var ett stort framsteg i arbetet för full delaktighet och jämlikhet för personer med funktionsnedsättningar. Det mest uppmärksammade inslaget i reformen var införandet av rätt till personlig assistans. Tanken var att människor som är beroende av olika stödinsatser skulle få ett reellt inflytande över sina liv, till exempel över vem som skulle ge hjälp och stöd. LSS-reformen är nu . Den är lappad och lagad, som samhället och situationen för personer med funktionsnedsättningar förändrats. Rättspraxis har blivit allt snålare. LSS behöver moderniseras. Det är angeläget att den utredning om LSS som regeringen aviserat blir en bred utredning, inriktad på jämlikhet och delaktighet för personer med omfattande funktionsnedsättningar. behövs också åtgärder på kort sikt, för att värna intentionerna i LSS-reformen. Personlig assistans är en stor post i statens budget. Den ger också mycket tillbaka. Det viktigaste är naturligtvis sådant som inte går att mäta i pengar, som ett värdigt liv för de allra mest utsatta. Att leva, inte bara överleva. Men den innebär också att personer med assistans kan arbeta och betala skatt, och att deras anhöriga kan delta fullt ut på arbetsmarknaden. Därutöver är yrket som personlig assistent ett vanligt första jobb, och en bra väg in på arbetsmarknaden. Regeringens uppmaning i årets regleringsbrev till om att den ”ska bidra till att bryta utvecklingen av antalet timmar inom assistansersättningen” är tveksam både i princip och i sak. Den är tveksam i princip, eftersom självständighet vad gäller beslut i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild är skyddad i grundlag (regeringsformen 12 kap. 2 §). Den är också tveksam i sak, eftersom den riskerar att leda till att personer med stort behov av stöd inte får den hjälp de behöver och enligt lag har rätt till. Vi menar att regeringen bör dra tillbaka detta uppdrag. har i budgetunderlaget inte kunnat skatta kostnadseffekten av detta uppdrag, men vi tar höjd och avsätter 1 000 miljoner mer än regeringen på den statliga assistansersättningen. Liberalerna har accepterat uteblivna och låga uppräkningar av schablonersättningen för assistans , eftersom det har pågått ett arbete med att reformera ersättningssystemet så att det blir rättvist, rättssäkert, förutsägbart och långsiktigt hållbart. Detta reformarbete måste slutföras utan dröjsmål. Att långsamt urholka ersättningsnivåerna kommer inte att lösa några av de problem som finns med dagens modell. Fler poliser och effektivare brottsutredningar Rättsstaten ska stärkas. ska vara ett tryggt land att leva i. Alla kan bidra till ett tryggare , men det är endast staten som ska bekämpa brott och ansvara för en fungerande rättsordning. Att förebygga brott, lagföra brott och verka för ökad trygghet i vardagen tillhör statens absoluta kärnuppgifter. står svensk polis inför stora utmaningar. Förändringar i samhället och en påtagligt förändrad omvärld gör att polisväsendet är otillräckligt dimensionerat. behöver fler poliser. Efter valsegern 2006 förverkligade Alliansen sitt vallöfte om att bygga ut polisväsendet så att det skulle finnas minst 20 000 poliser. Det var en mycket ambitiös förstärkning. , , finns dock ett antal faktorer som visar att den satsningen är tillräcklig: Målet med 20 000 poliser sattes i då hade 9,1 miljoner invånare. har 9,9 miljoner invånare och befolkningsökningen är historiskt mycket hög. beräknas 10-miljonersstrecket passeras och väntas ha 11 miljoner invånare. Den dramatiskt förändrade migrantsituationen har lett till en väsentligt ökad arbetsbelastning för polisen, som har en nyckelroll både genom gränspolisverksamheten och genom ansvaret för att upprätthålla ordning och säkerhet. Det förhöjda terrorhotet. Det förändrade säkerhetsläget i världen och framväxten av internationellt verksamma terrornätverk gör att polisen tillsammans med andra samhällsaktörer behöver stärka sin förmåga att förebygga terrorism och värna mänskliga fri- och rättigheter. En närvarande polis i hela . Det är viktigt att polisen ges förutsättningar till att öka sin närvaro i områden med stark befolkningsökning och hålla en god närvaro i hela landet. Vi behöver möta denna verklighet med ytterligare resurser och ytterligare reformer. 2 500 fler poliser Liberalernas slutsats är att det är hög tid att förstärka med betydligt fler poliser. har i en tidigare skrivelse kostnadsberäknat tre olika scenarier för en utbyggnad. Det lägsta scenariot innebär 1 500 fler poliser till slutet av 2020, mellanscenariot innebär 2 000 fler poliser och det högsta scenariot innebär 2 500 fler poliser till utgång. Liberalerna anser att det är det mest ambitiösa scenariot som bör genomföras. I en inledande fas betyder detta att antalet platser på landets polisutbildningar ökar, varefter antalet poliser successivt ökar i takt med att dessa är färdiga att gå i aktiv tjänst. Reformen innebär ökade statsutgifter med , med och 2019 med . I detta förslag följer Liberalerna den tidsplan och kostnadsberäkning som redovisat. Detta innebär att antalet poliser vid utgången av 2020 kommer att vara 2 500 fler. Efter att reformen är fullt genomförd och poliserna är i tjänst bedöms kostnaderna öka med ungefär ytterligare . För att ge polisen bättre möjligheter att använda utbildade poliser effektivt behövs också en utbyggnad av antalet civilanställda. Dessa kan avlasta poliserna med administrativt stöd, och kan även bidra med expertkunskaper på olika sakområden. har påbörjat arbetet med att öka antalet civilanställda och har också getts en mindre förstärkning i vårändringsbudgeten . Liberalerna anvisar därutöver ytterligare för fortsatt utbyggnad av antalet civilanställda. Stärk nationellt forensiskt centrum Den kriminaltekniska verksamheten är av största betydelse för att polisen och åklagare ska kunna utreda och lagföra brott, särskilt av komplicerad art. Analyser av fingeravtryck, hårstrån, blodspår eller vapen leder ofta fram till teknisk bevisning som är avgörande i en rättsprocess. Kriminaltekniska analyser hjälper också till att utesluta tänkbara gärningsmän och förebygger därmed att fel personer involveras i en brottsutredning. kriminaltekniska arbete är samlat vid Nationellt forensiskt centrum (NFC), som hette (). NFC:s verksamhet bedrivs i samt vid tre regionala laboratorier i , och . är verksamheten hårt ansträngd. Alltför ofta tar analysen så att värdefullt utredningsarbete försenas, med de risker detta innebär för att det blir omöjligt att hinna knyta gärningsmannen till brottet. Liberalerna anser att den verksamhet som bedrivs vid NFC måste få utökade resurser, så att brottsutredningarna blir effektivare och fler gärningsmän kan lagföras. Vi öronmärker därför till verksamheten vid Nationellt forensiskt centrum. Beredskapspolisen – en resurs vid allvarliga störningar Liberalerna föreslår även att beredskapspolisen återinförs och successivt byggs upp till en styrka på totalt 5 000 personer. Beredskapspolisen är en reservpolis som ska kunna kallas in vid kriser och samhällsstörningar. Beredskapspolisen fanns och var ursprungligen en del av civilförsvaret, men flyttades 1986 till en särskild organisation. Efter det slut bantades beredskapspolisen till 1 500 personer, som genomgick en kortare grundutbildning och därefter repetitionsutbildning . Beredskapspolisen kunde hjälpa till med bevakningsuppgifter, transporter, räddningstjänst, tillträdesskydd och bistånd med att upprätthålla ordning vid olyckor, översvämningar, störningar i infrastruktursystemet med mera. Däremot fick beredskapspolisen efter 2009 inte delta i polisverksamhet där det fanns en påtaglig risk att de kunde komma att använda våld mot enskilda. Även om beredskapspolisen sällan kom till användning bedömdes organisationen fungera mycket väl. Kompetensen och utrustningen för uppdraget ansågs vara mycket god, liksom möjligheten att snabbt kalla in den i tjänst. I en rapport upprättad inom 2010 föreslogs ändå att beredskapspolisen skulle avvecklas. Skälen var i huvudsak två: Det som i rapporten kallas för ”[p]olisens exempellösa personalförstärkning”. Förändringen av totalförsvarsplikten i fredstid. Regeringen följde bedömning, och beredskapspolisen lades ned . Regeringen uteslöt dock inte att det vid behov skulle kunna bli aktuellt att återinföra organisationen. har omvärldsläget och polisens förutsättningar förändrats i grunden. Liberalerna menar nu att det är dags att ta steget och på nytt bygga upp en organisation för beredskapspolisen. Enbart det senaste årets händelser visar att polisen i vissa mycket ansträngda lägen, där hela samhällsorganisationen prov, måste kunna kalla in förstärkningar. Därför behövs en ny och modern beredskapspolis. Beredskapspolisen hade till exempel kunnat vara en värdefull förstärkning under den akuta flyktingkrisen . Även de inre gränskontrollerna som pågått drar många personalresurser från polisens möjligheter att förebygga eller ingripa mot brott. Skogsbranden i är ett annat exempel där beredskapspolisen hade kunnat fylla en viktig funktion. Liberalerna vill skapa en modern beredskapspolis, som ska kunna kallas in i fler situationer än förut. Tjänstgöringen ska bygga på frivillighet och tidsbegränsade kontrakt för personer som har detta som ett åtagande vid sidan av sitt ordinarie arbete. Beredskapspolis ska stå under befäl av polis. Det ska finnas en god täckning i alla polisregioner och län. Organisationen bör byggas ut stegvis till totalt 5 000 personer. När 2010 kartlade yrkesbakgrunden för beredskapspoliserna visade det sig att det fanns en stor mångfald av erfarenheter och kompetenser. Beredskapspoliser var allt från poliser och väktare till skogsarbetare, förskollärare, sjuksköterskor, psykologer, piloter och kranförare. På samma sätt tror vi att rekryteringen till framtidens beredskapspolis kan komma från många olika håll. Några naturliga rekryteringsbaser är polisstudenter, polisutbildade som bytt yrke samt militärpoliser som inte gått vidare till tjänstgöring inom den ordinarie polisen. Därutöver finns det en stor potential inom Hemvärnet samt de frivilliga försvarsorganisationerna. Fullt utbyggd beräknas årskostnaden för den beredskapspolis vi föreslår att ligga på . Den budgetram vi reserverar möjliggör ett aktivt och kontinuerligt utnyttjande av beredskapspolisen som en stödresurs i samhället. Liberalerna anvisar , och för uppbyggnaden av den nya organisationen. Denna budgetram gör det möjligt för den nya organisationen att vara fullt utbyggd till utgången av . En miljard till skolan Kommission för ordning och reda samt stöd till utsatta skolor med ordningsproblem Den svenska skolan har stora brister vad gäller studiero i klassrummen. Vi vill därför ge ett stöd till skolor att arbeta förebyggande. Vuxna i skolan måste ha befogenheter och ta ansvar för att skapa ordning, studiero och trygghet. De internationella undersökningar som visar på att kunskapsresultaten i svensk skola sjunkit visar också att vi har stora ordningsproblem jämfört med andra länder. När oordning och stök tillåts i klassrummen sänder det signalen att det som sker i skolan inte är så viktigt. Ska vi lyfta resultaten i skolan måste vi också ta tag i de stora ordningsproblem som råder där. Att få studiero i skolan är ett gemensamt ansvar som eleven delar med vårdnadshavarna, skolan och det politiska systemet. Från politiskt håll måste vi ge verktyg och stöd åt de skolledare, lärare och övrig personal som har att hantera en stökig vardag, något som också drabbar eleverna, och ge dem möjlighet att arbeta förebyggande för en trygg miljö i klassrummet. Det är nu viktigt att det tas ett samlat grepp för att skapa ordning, studiero och trygghet i den svenska skolan. Därför vill Liberalerna införa ett stöd till utsatta skolor som kan sökas av huvudmännen för att långsiktigt verka för ökad studiero. Skolorna kan själva utforma förslag till satsningar, till exempel på nya arbetsmetoder, fler vuxna i skolan, ökat föräldraansvar eller samarbete med organisationer som kan arbeta förebyggande. Det finns flera goda exempel i andra länder i att lära av. Frågan om bristande studiero måste dock lyftas högre upp på den politiska agendan. Antalet anmälningar om våld i skolan som ser som allvarliga ökade med . Regeringen bör därför utöver att anslå resurser för att förebygga skolans ordningsproblem inrätta en kommission som får i uppdrag att fördela bidragen och aktivt arbeta för ordning och reda i skolan. Till bidraget och kommissionen för ordning och reda i skolan avsätts . Fler förstelärare i utanförskapsområdena För elever i skolor i utanförskapsområden – områden där arbetslösheten är hög och utbildningsnivån låg – är utmaningarna extra stora. De elever som har de sämsta förutsättningarna ska ha mer ekonomiska resurser, men också möta de skickligaste lärarna och rektorerna. För att uppmuntra lärare och rektorer att söka sig till tjänster i skolor i utanförskapsområden ska dessa ges bättre löne- och arbetsvillkor. För att göra läraryrket mer attraktivt och skapa möjligheter att utvecklas i yrket införde alliansregeringen ett särskilt statsbidrag som ger en löneökning på till särskilt skickliga lärare med en karriärtjänst som förstelärare. Den nuvarande regeringen har sänkt ambitionen och valt att inte fortsätta att bygga ut karriärtjänstreformen. Liberalerna vill nu höja ambitionsnivån och gå tillbaka till den utbyggnadstakt som gällde under alliansregeringen och vi vill därutöver göra en särskild satsning på karriärtjänster – bl.a. förstelärare – i utanförskapsområdena. För den särskilda satsningen på karriärtjänster i utanförskapsområdena avsätter vi . Lärarassistenter för att avlasta lärarna Lärarnas arbetsmiljö och situation på skolorna måste förbättras. upplever många lärare att allt annat än undervisningen stjäl deras tid, t.ex. administration, föräldrakontakter och rastvaktning. It-infrastrukturen på skolorna måste byggas ut så att lärarna har modern utrusning och ett starkt datorstöd både för sin undervisning, men också för administrationen. För att minska lärarnas arbetsbörda bör en ny yrkeskategori införas, lärarassistenter. Assistenterna ska kunna ta över administrativa och praktiska uppgifter för att frigöra tid åt lärarna och rektorerna så att de kan ägna sig åt sina kärnuppgifter i skolan. För att komma igång med anställningsformen bör staten under ett inledningsskede täcka kostnaderna för en del av lönen. För att täcka av lönekostnaderna för lärarassistenter avsätter vi . Förläng skolplikten och halvera sommarlovet för nyanlända De nyanlända som kommer till klarar sig ofta förhållandevis bra och bör ha goda förutsättningar att uppnå kunskapsmål. Detta oavsett vilka sociala och ekonomiska förhållanden de kommer ifrån. De lär sig snabbt svenska när de befinner sig i skolan och får möjlighet att umgås med jämnåriga kamrater. För de nyanlända som kommer till är förutsättningarna betydligt sämre. De får en alltför i skolan och hinner därmed kanske inte nå kunskapsmålen i . Många av dem har en besvärlig skolgång bakom sig i hemlandet eller i flyktingläger. Några har aldrig gått i skolan och är analfabeter. För elever i upphör skolplikten vid vårterminens slut det nionde året efter skolstarten, vilket vanligtvis sker när eleven fyllt eller tidigare om de uppnått kunskapsmålen. För att ge nyanlända elever samma chans att nå kunskapsmålen är det rimligt att förlänga skolplikten för dessa eftersom tiden är en så betydelsefull inlärningsfaktor. För de som är i mellanstadieåldern när de kommer till bör skolplikten förlängas till och för de som är i högstadieåldern och övre tonåren bör skolplikten förlängas till . Skolplikten bör dock upphöra om eleven uppnått de centrala kunskapskraven i läroplan. Undervisningen för ungdomar med förlängd skolplikt i åldern 17–ska ske på grundskolenivå, men bör sannolikt ofta av sociala skäl förläggas till gymnasiets eller vuxenutbildningens lokaler. De nyanlända elever som kommer till i sen ålder och precis startat sina studier i svenska i riskerar att få svårt att upprätthålla sina svenskkunskaper under ett långt sommarlov utan kontakt med skolan och kamrater i skolan. Det kan därför finnas skäl att utreda vad en halvering av sommarlovet för nyanlända elever skulle innebära för att ge dem tid att fortsätta sin undervisning i svenska . Den förlängda skolplikten för nyanlända beräknar vi till och framåt. Fler speciallärare och specialpedagoger Svensk grundskola sätter in särskilt stöd relativt sent. För att höja kunskapsresultaten och likvärdigheten är det centralt att detta ändras och att elever som riskerar halka efter får stöd . Regeringen tillförde 2016 för en satsning på specialpedagogik. I vårändringsbudgeten sänktes dock ambitionerna på detta område. Liberalerna menar att mer behöver göras för att fler ska få en bra start. Fler speciallärare och specialpedagoger bör anställas i lågstadiet och det specialpedagogiska arbetet måste utvecklas. Tidigt stöd är centralt för att den enskilda eleven ska få chans att utveckla sin fulla potential. Stödet ska vara anpassat till individens behov och eleven ska möta lärare med rätt kompetens, inte minst speciallärare. Särskilt stöd kan utformas på olika sätt. Skolan ska se över organisationen kring eleven och om det inte räcker ska anpassningar ske. Detta är mindre stödinsatser som oftast görs inom den ordinarie undervisningen. Särskilt stöd och åtgärdsprogram är mer ingripande stödformer som oftast görs utanför den ordinarie undervisningen. Vår bedömning är att det oftare än behövs stöd i form av mer ingripande karaktär såsom särskilt stöd utanför den ordinarie undervisningen. Exakt hur satsningen ska användas bör dock avgöras av rektor. För den särskilda satsningen på specialpedagogiskt stöd avsätter vi . Stärk de boende på bostadsmarknaden Liberalerna tror på en bostadsmarknad där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder och som svarar mot behoven. Den stora bristen på bostäder gör det extra viktigt att arbeta med ett brett spektrum av reformer. Det handlar om att ta bort onödiga regelbegränsningar och förenkla planprocessen, men också om att förbättra konkurrensen och skapa långsiktiga villkor. Det är i ljuset av detta nödvändigt med förändrade regler för hyressättningen i nybyggda hyreslägenheter, så att det blir mer attraktivt att bygga och förvalta även hyresrätter. Detta beskrivs närmare under utgiftsområde 18. behövs det också åtgärder för att stärka de boendes möjligheter på bostadsmarknaden. Det handlar dels om att förbättra förutsättningarna för de ekonomiskt mest utsatta hushållen, dels om att stärka konsumentmakten för hyresgäster. Bostadstillägget har en avgörande betydelse för att lyfta ekonomiskt svaga pensionärer över fattigdomsgränsen. Det är riktat specifikt till pensionärer med låga inkomster, som har små marginaler när hyran är betald. Eftersom kvinnor i genomsnitt har lägre inkomster än män är det också betydligt fler kvinnor än män som uppbär bostadstillägg. Det är enligt Liberalerna fortsatt angeläget att stärka ekonomin för denna grupp. Ett väl utformat bostadstillägg kan också bidra till att öka rörligheten på bostadsmarknaden, samt underlätta för äldre att flytta till en mer ändamålsenlig bostad. Vi har föreslagit att den del av bostadskostnaden som ersätts höjs från till samt att den skäliga levnadsnivån i äldreförsörjningsstödet höjs så att de som träffas av detta stöd får motsvarande höjning av sin ekonomiska standard. Detta förslag kvarstår. Höjt bostadsbidrag för barnfamiljer Det behövs ytterligare åtgärder för att förbättra situationen för de mest ekonomiskt utsatta barnfamiljerna. Viktigast är en politik för fler jobb, med sänkta trösklar in på arbetsmarknaden och goda villkor för företagande. För att förbättra villkoren för dem som ändå hamnar utanför är bostadsbidraget mycket viktigt. Allra störst betydelse har det för ensamstående kvinnor med barn. Vi föreslår därför att barntillägget i bostadsbidraget höjs med per barn och månad. Reformen beräknas leda till ökade statsutgifter på . Bygg upp en offentlig hyresstatistik