ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H40243 · 2016-09-21 00:00:00 — Ändrad placering av ledamöter i plenisalen ställer sig bakom det som anförs i motionen om placering i plenisalen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Enligt tilläggsbestämmelse 6.25.1 till riksdagsordningen (RO) tar ledamöterna plats i plenisalen valkretsvis, med en gammal praxis om ordningen som säger att börjar och sist följer . Inom valkretsen fördelas ledamöterna i första hand efter antalet riksmöten de bevistat och i andra hand efter åldern. Under kammarsammanträdena råder numera fri sittning, men vid voteringarna är ledamöterna tvingade att placeras efter valkrets. har motioner skrivits om att ändra ledamöternas placering i plenisalen även vid voteringar. I svar på dessa tidigare motioner har man hävdat att det inte finns någon stark opinion bland ledamöterna att frångå den nuvarande ordningen med valkretsar. Dock har inte frågan varit föremål för någon större debatt varför man kan ifrågasätta det argumentet. I de flesta länder är ledamöterna placerade efter partitillhörighet. Detta underlättar kommunikationen inom partigruppen och även vid voteringar kan det vara av fördel. Skulle plötsliga ställningstaganden behöva göras underlättar det om partigruppen sitter samlat. För att inte försvåra voteringsproceduren avsevärt bör därför ledamöterna istället placeras utifrån partitillhörighet. Att förändra ledamöternas placering har obetydlig kostnadspåverkan. Därför bör förändringen påskyndas.
mot · H402430 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om införande av kommunalpolis och tillkännager detta för regeringen. befinner sig i ett mycket besvärligt läge. Brottsligheten ökar, våldet blir grövre, hot mot målsäganden och vittnen i ökande omfattning, allt färre brott upp, och i vissa geografiska områden är situationen så allvarlig att en del börjar betrakta dem som förlorat territorium. Människors oro leder till att förtroendet för rättssystemet sjunker, och inom poliskåren sprider sig en uppgivenhet som leder till att fler poliser lämnar yrket. Detta i av internationell oro, med terrorhot och en växande våldsbejakande extremism som gör att polisverksamheten istället skulle behöva förstärkas. Bristen på respekt för de demokratiska institutionerna är så allvarlig att risken för systemkollaps är påtaglig. har polisväsendet i varit en enbart statlig uppgift. Otaliga omorganisationer har gjorts, men samtliga inom ramen för en helstatlig polisorganisation. Den senaste omorganisationen har motiverats utifrån att den ger ökad effektivitet och en helhetssyn i hela landet. Men den har dessvärre lett till att polisen har fjärmat sig ännu mer från medborgarna, och det har gått ut över den lokala förankringen och det lokala brottsförebyggandet arbetet. Allt fler orter står helt utan polis långa tider, och i glesbygden har insatstiderna blivit helt orimliga. Som ett resultat av detta har flera kommunalråd krävt införandet av polis. anser sig en del kommuner behöva kompensera frånvaro av polis på orten med till exempel inhyrda bevakningsbolag. Dessa kan fylla en viss funktion, men har inte polisiära befogenheter, och kan aldrig ersätta en lokalt förankrad polis. Betydelsen av polisens lokala förankring i områdena de har ansvaret för att skydda kan inte understrykas nog. Omfattande polisforskning visar hur viktigt detta är. Polisen måste verka i ett område för att skaffa sig kunskap och kännedom om såväl människorna i området som de lokala problemen. Den totala avsaknaden av lokal polis gör , om inte unikt, så i alla fall olikt många andra jämförbara länder, där det ofta finns såväl nationell som lokal polis. Lösningen på problemet är inte en återgång till en mer eller mindre renodlad polisorganisation. Men för att skapa lokal förankring, och därigenom öka tryggheten och minska människors oro, bör det inrättas polis som ett komplement till den nationella polisen. Den kommunala polisen ska i första hand kunna ägna sig åt brottsförebyggande arbete, och åt att bekämpa de så kallade vardagsbrotten (även kallade mängdbrott), vilka nedprioriteras till förmån för de grövre brotten, när resurserna inte räcker till. Kommunala poliser kommer att stärka förtroendet mellan allmänheten och polisen, och på så sätt bidra till att återupprätta förtroendet för rättssystemet. Boriana (M)
mot · H402431 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om attackerna mot utryckningspersonal och tillkännager detta för regeringen. befinner sig i ett mycket besvärligt läge. Brottsligheten ökar, våldet blir grövre, hot mot målsäganden och vittnen i ökande omfattning, allt färre brott upp, och i vissa geografiska områden är situationen så allvarlig att en del börjar betrakta dem som förlorat territorium. Människors oro leder till att förtroendet för rättssystemet sjunker, och inom poliskåren sprider sig en uppgivenhet som leder till att fler poliser lämnar yrket. har antalet attacker mot utryckningspersonal eskalerat. Poliser, brandmän och ambulanspersonal utsätts för våld, överfall, stenkastning och bilvandaliseringar när de åker in i vissa områden. Att polisen ska behöva komma först för att säkra området innan räddningsåtgärderna kan börja är fullständigt oacceptabelt. Det behövs krafttag mot dem som ger sig på utryckningspersonal. Förutom att dessa brottslingar utsätter utryckningspersonalen för fara, blir räddningsinsatserna lidande och människoliv står på spel. Brottsrubriceringen för attack mot utryckningspersonal bör ändras till försök till dråp. Boriana (M)
mot · H402432 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändring av brottsrubriceringen vid bilbrand och tillkännager detta för regeringen. befinner sig i ett mycket besvärligt läge. Brottsligheten ökar, våldet blir grövre, hot mot målsäganden och vittnen i ökande omfattning, allt färre brott upp, och i vissa geografiska områden är situationen så allvarlig att en del börjar betrakta dem som förlorat territorium. Bilbränder i och på andra ställen har blivit ett vanligt återkommande brott inte minst för att risken att bli dömd är minimal och straffvärdet är lågt. Brottet rubriceras som skadegörelse, förutom i fallen då det handlar om en bil med betydande ekonomiskt värde. Värdet på den förstörda bilen bör inte spela någon roll för straffbestämmandet. De som bränner bilar har samma motiv – att förstöra andras egendom. Därför bör straffet för bilbrand rubriceras som grov skadegörelse, oavsett bilens värde. Däremot spelar bilens värde självklart roll vid utdömandet av skadestånd. Boriana (M)
mot · H402433 · 2016-09-30 00:00:00 — Överföring av vissa av polisens uppgifter till andra myndigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att föra över vissa av polisens arbetsuppgifter till andra myndigheter och tillkännager detta för regeringen. Andelen brott som inte upp är oroväckande hög. Ett högt arbetstryck för polisen i kombination med en omorganisation och ett större antal poliser som säger upp sig än normalt har gjort att de så kallade vardagsbrotten prioriteras ner. Brottsuppklarningsgraden för skadegörelsebrott har nästan halverats, från år . av bostadsinbrotten klarades upp . av misshandelsbrotten klarades upp . Det är uppenbart att står inför stora utmaningar och att något måste göras för att bryta den negativa trenden. Förutom att anställa fler poliser och förbättra villkoren kan med fördel vissa av polisens arbetsuppgifter överföras till andra myndigheter. Omhändertagande av djur, omhändertagande av berusade personer, utfärdande av pass och nationellt , hantering av hittegods är uppgifter som inte behöver utföras av polisen utan kan hanteras av civil personal. Detta skulle avlasta som då kan koncentrera sig på sin viktigaste uppgift: att förhindra och lösa brott. Boriana (M)
mot · H402434 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagen om rättshjälp i syfte att minska kostnaderna och att öka förtroendet för rättsväsendet och tillkännager detta för regeringen. Samhällets kostnader för offentliga försvarare har ökat kraftigt . Den kraftiga kostnadsökningen kan ha flera orsaker, bland annat har antalet inkomna brottmål till domstolarna ökat och målen har ändrat karaktär. Utredningar har även blivit mer omfattande och förhandlingstiden har ökat. Satsningen på att bekämpa den organiserade brottsligheten kräver stora resurser vilket leder till kostnadsökningar. Teknikutvecklingen har gett upphov till och underlättat nya brottstyper, exempelvis bedrägerier på internet och ID-kapningar. 2013 initierades en utredning av de ökade kostnaderna för rättshjälp där bland annat en utökad användning av schablonersättning och möjligheten att begränsa tillgången till offentlig försvarare och målsägandebiträde för vissa fall skulle ses över. Utredningens resultat redovisades och den kom fram till ett antal slutsatser. Bland annat föreslogs inga ändringar i rätten till offentlig försvarare eftersom kostnadsökningen enligt utredningen beror på konsekvenser av brottsutvecklingen och andra omständigheter som inte är hänförliga till det befintliga regelverket. Det går dock inte att slå sig till ro med denna slutsats, och därför avstå från att vidta åtgärder. Tvärt om, det innebär att kostnaderna för rättshjälp riskerar att öka ännu mer framöver, och därmed blir det än mer angeläget att få någon förändring till stånd. Rättssystemet bygger på ett förtroende från allmänheten och en allmän acceptans av att det som sker därinom är korrekt och i någon mån i överensstämmelse med folks allmänna uppfattning om vad som är rätt och fel. I olika avseenden finns där en allt större diskrepans, dessa diskrepanser mellan rättsprövning och folkets uppfattning måste överbryggas för att upprätthålla systemets legitimitet. En av dessa företeelser är de ökande kostnaderna för rättshjälp, och de ibland oerhört höga kostnaderna för enskilda mål som uppmärksammats medialt. Ersättningar i mångmiljonklassen i enskilda fall till advokater som försvarare av grovt kriminella upplevs av många som direkt stötande. För att förtroendet för rättsväsendet ska kunna upprätthållas bör det ske en översyn av systemet i syfte att minska kostnaderna. Exempelvis bör vi se över en utökad användning av schablonersättning, möjlighet till tak i vissa fall för att tillse att varje skattekrona används på bästa sätt. I ett läge där antalet uppklarade brott sjunker och allmänhetens förtroende för rättsväsendet riskerar att urholkas är det av största vikt att vi gör allt vad vi kan för att öka dess legitimitet. Boriana (M)
mot · H402435 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till ett stärkt vittnesskydd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rättsväsendet tydligt bör markera mot hot mot vittnen och tillkännager detta för regeringen. Hot mot vittnet i en rättsprocess har länge varit ett växande problem i . Detta förekommer bland annat i rättsfall som rör organiserad brottslighet, men har spridit sig till flera mera ringa brott som inte berör den organiserade brottsligheten. Enligt en tidigare undersökning har 8 av 10 polisutredare tvingats lägga ner förundersökningen då vittnen inte har velat berätta om vad de sett. Denna utveckling är inte acceptabel. Hot mot vittnen hotar att urholka hela det svenska rättsväsendet. Det riskerar även att leda till människor tappar tron till rättsväsendet. I skall det inte löna sig att hota eller skrämma vittnen och deras familjer. Rättsväsendet måste tydligt markera mot detta. En straffskärpning i detta sammanhang skulle vara välkommen. Att denna utveckling kunnat fortgå handlar i grunden om bristande respekt för rättsväsendet från de kriminellas sida. Det måste vara glasklart att den som ska känna otrygghet är den som begår brott – inte den som bidrar till att klara upp brott och ställer upp för samhället. Människor som bevittnar ett brott måste kunna lita på rättsväsendet och det skydd som finns för vittnen. Det finns ett behov av ett stärkt vittnesskydd så att vittnen inte tystas ner av misstänkta gärningsmän eller andra. Det är viktigt att rättsväsendet skapar en trygghet och att vittnen inte ska känna att de hellre avstår från att berätta om brottet de bevittnat. En del av problemet med vittnesskyddet är att vittnen inte har något särskilt skydd när det gäller personuppgifter. Dessa blir offentliga i och med rättegång. Så borde det inte vara. Vittnens personuppgifter bör därför skyddas på ett mer effektivt sätt än vad som görs och ett mer allmänt förstärkt vittnesskydd bör också tas fram och skyndsamt implementeras.
mot · H402436 · 2016-09-30 00:00:00 — Nationella prov i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över utformningen av nationella prov i den svenska skolan och tillkännager detta för regeringen. Nationella prov i skolan är viktiga för att följa och upprätthålla en hög kvalitet i det svenska utbildningsväsendet. Nationella prov är därför viktiga för huvudsyftet att bevaka undervisningens standard just på nationell nivå, inte för att primärt följa enskilda elevers prestationer. Ett av målen för de nationella proven bör vara att skapa en ökad likformighet av kunskapsnivån i landet, vilket underlättas av en återkommande uppföljning av hur läget ser ut inom olika delar av landet och mellan olika skolor. Ett annat mål för de nationella proven bör vara att ange riktlinjer för hur betyg kan sättas parallellt med att de följer den aggregerade kunskapsnivån hos svenska elever, utan att i sig vara enskilt betygsgrundande. Sammantaget kanske även lärarnas arbetsbörda kan underlättas. För att uppnå dessa mål med de nationella proven bör möjligheten övervägas att se över om all rättning bör ske centralt och inte av undervisande lärare. För att i sin tur öka möjligheterna till att göra detta både enkelt och inte missa grupper av elever som kanske har kunskap men har svårt att göra denna kunskap gällande genom skriftliga prestationer, där bland annat förmåga att uttrycka sig i skrift kan vara mer avgörande än själva kunskapsnivån som man önskar mäta, bör det övervägas om proven ska utformas som flervalsfrågor. Dagens utformade nationella prov brister i avseende på de centrala komponenter och förslag på förändringar som anges ovan. Då proven fyller en viktig men förfelad funktion i nuvarande form bör möjligheten övervägas att ändra utformningen av nationella prov i den svenska skolan mot bakgrund av förslagen i denna motion. Vi vill att utskottet med bifall till denna motion ger regeringen det tillkänna. Finn (M)
mot · H402438 · 2016-09-30 00:00:00 — Trygghet och säkerhet på landsbygden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den polisiära närvaron och andra relevanta samhällsinstitutioners närvaro på landsbygden är viktig, och detta tillkännager för regeringen. Oavsett var man bor i är det viktigt med tillgång till en god social service och trygghet. Därför vill jag med denna motion framhålla vikten av att den polisiära närvaron kopplad till landsbygden skall ha hög prioritet. Det är viktigt att, som ett led i den statliga servicen, förstärka de polisiära insatserna på landsbygden. Vetskapen om att man vid nödläge kan ringa till exempel polis eller ambulans och inom rimlig tid få hjälp skall inte bara vara förbehållet människor som bor i städer. Det kan finnas anledning att se över möjligheten att skapa regionala resurser som är lätta att flytta vid olika polisiära arbetsuppgifter. Sådana tankegångar har utretts centralt på . Det vore värdefullt med ett försök för att se om tillfälliga brottsvågor, försvunna personer och ordningsstörningar kan bemötas effektivare. I anslutning till förstärkningen av de polisiära insatserna är det även viktigt att framhålla betydelsen av att på ett snabbt och effektivt sätt utnyttjar de resurser man har vid olika nödsituationer runt om på landsbygden. Vi bör därför verka för att det inom rimliga tider skall finnas resurser som kan förstärka den lokala polisen i glest befolkade delar av vårt land. Tipsas polisen om pågående rattfylleri så är det givetvis viktigt att den onyktre stoppas innan olyckan är ett faktum. Det vittnas om att det inkomna jobbet istället kodas som kontroll person/fordon. Den händelsen kan på papperet inte verka lika viktig men i praktiken innebär det att en rattfyllerist kör vidare utan att polisen ens försöker hitta bilföraren och stoppa fortsatt framfart. Vetskapen om att polisen finns och att ingen taxi finns på orten leder förmodligen till fler onyktra i trafiken eftersom risken för upptäckt bedöms som minimal. Regeringen bör verka för att alla relevanta samhällsinstitutioner såsom Försvarsmakten, polisväsendet och andra viktiga myndigheter tillsammans och i samarbete med räddningstjänsten och civilsamhället säkerställer trygghet och säkerhet för boende på landsbygden. Finn (M)
mot · H40244 · 2016-09-21 00:00:00 — Återinförande av det kungliga ordensväsendet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra det kungliga ordensväsendet och tillkännager detta för regeringen. Fram tills 1975 kunde den svenska statschefen, konungen, utdela ordnar för att belöna svenskar och utlänningar för viktiga insatser för . I ett tidstypiskt beslut fråntog politikerna möjligheten att förära svenskar dessa ordnar och kan de endast delas ut till utlänningar och statslösa. Detta är orimligt då det finns många svenska hjältar som gjort stora insatser för i modern tid och som förtjänar det som var konungens högsta hedersbetyg. Ordensväsendet är en del av svensk tradition som är viktig att bevara. Vi sverigedemokrater tycker att det är att man återinför denna stolta tradition och ger svenskar samma möjligheter som utlänningar att få ta del av denna hedersbetygelse och detta kulturarv.
mot · H402441 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa en ny brottsrubricering för att förstärka det juridiska skyddet för förtroendevalda på både nivå, landstingsnivå och riksnivå, och detta tillkännager för regeringen. Förtroendevalda är valda av det svenska folket för att representera dem. Det demokratiska och parlamentariska styrelseskicket grundar sig på att människor väljer att vara politiskt engagerade. Det är därför mycket allvarligt när förtroendevalda blir hotade eller trakasserade. Hot mot förtroendevalda är ett hot mot demokratin som i längden riskerar att sätta det demokratiska systemet ur spel. Enligt Politikernas trygghetsundersökning (PTU) som gjordes av (Brå) utsattes av de undersökta förtroendevalda för olika sorters hot under . Brå har även tidigare visat i sina undersökningar att mer än var tredje riksdagspolitiker var utsatt för hot (2011). För att underlätta polisens utredning av brott mot förtroendevalda och journalister inrättades demokrati- och hatbrottsgrupper i , och . Dessa verksamheter är permanenta och skall utreda hatbrott och demokratibrott. presenterade Kommittén om hot och våld mot förtroendevalda sitt slutbetänkande. I det slutbetänkandet föreslog kommittén att det behövdes ett förstärkt straffrättsligt skydd för rätten att utöva förtroendeuppdrag. Kommittén föreslog en särskild straffskärpning i för brott mot förtroendevalda på grund av förtroendeuppdraget som även skulle ha inkluderat brott som begås mot en närstående på grund av förtroendeuppdraget. bör stärka det juridiska skyddet för förtroendevalda genom att införa en särskild brottsrubricering om brott mot demokratin. finns det ingen särskild brottsrubricering som heter demokratibrott. Lagstiftning kommer i sig själv inte göra att hot eller våld mot förtroendevalda försvinner. Däremot skulle detta vara en tydlig signal från samhället om att detta inte är acceptabelt. Den svenska demokratin bygger på samtal, debatt och dialog och på att människor deltar i den politiska diskussionen och processen. Trakasserier, hot och våld hör inte hemma i den demokratiska processen. Regeringen bör därför se över möjligheterna att förstärka det juridiska skyddet för förtroendevalda på både nivå, landstingsnivå och riksnivå. Regeringen bör även se över möjligheterna att införa en särskild brottsrubricering om hot mot demokratin.
mot · H402442 · 2016-09-30 00:00:00 — Skärpta straff för brott mot äldre ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheter att skärpa straffen för brott som är riktade mot äldre och särskilt utsatta personer och tillkännager detta för regeringen. När brott sker mot människor som kan bedömas vara särskilt utsatta, som exempelvis handikappade personer eller äldre med rollator, bör rättsväsendet på ett tydligare sätt markera mot de kriminella. Vi har utdömt straff till kriminella utefter den allvarlighetsgrad som ett brott bedöms ha utgjort mot den enskilde och mot samhället. Således är det högre straff för grova våldsbrott än för snatteri. När det gäller mängdbrott såsom bostadsinbrott och stöld har dessa tyvärr inte prioriterats tydligt nog av rättsväsendet. En del förbättringar vad gäller mängdbrott gjordes under föregående mandatperiod, men ytterligare skärpningar behövs. Enligt Brå så kan äldre personer ofta vara rädda för att utsättas för brott, trots att brottsstatistik visar att de löper en relativt liten risk att drabbas. Oavsett statistik är det mycket sorgligt och förargande att läsa och höra om människor med funktionsnedsättning och äldre personer som på ett utstuderat sätt utsätts för rån, stöld och fysiska angrepp. Brottslingar som utger sig för att vara allt från poliser till rörmokare och tar sig in i äldre människors hem för att sedan råna dem på pengar och tillhörigheter. har också antalet s k barnbarnsbedrägerier mot äldre ökat. Vid sådana bedrägerier ringer bedragaren till den äldre och utger sig för att vara någon närstående, exempelvis ett barnbarn som behöver låna pengar. När sedan barnbarnets vän kommer för att hämta pengarna kan den äldre bli bestulen på olika sätt. Dessa kriminella ger sig alltså på människor som från början befinner sig i underläge. Ofta är det inte heller enstaka gånger detta görs utan man sätter i system att i en del av landet utge sig för att ha ett visst ärende och rånar sedan äldre människor i deras hem. Dessa ligor upprepar sedan sina brott men förfinar dem i en annan del av landet. Detta är ett högst osmakligt förfarande. Samhället behöver tydligt markera mot brott, men även tydligt markera mot brott som riktas mot särskilt utsatta personer. Dels bör dessa brott prioriteras av polisen, dels bör strängare straff utdömas. Det behövs därför en översyn av lagstiftningen och en skärpning av straffen för brott som sker mot särskilt utsatta människor.