mot · H4023419 · 2016-10-05 00:00:00 — På detta utgiftsområde påverkas anslag 1:9, 2:1, 3:1, 4:6, 7:2, 8:1 samt 8:2. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Bidrag till folkhälsa och sjukvård 2015/16:1, egna beräkningar Sjukvård i internationella förhållanden 2016/17:1, dnr 2016:1228 Bidrag för mänskliga vävnader och celler Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet 2015/16:1, egna beräkningar Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 2015/16:1, egna beräkningar Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Inspektionen för vård och omsorg Bidrag för samordning och tillgänglighet Prestationsbaserad vårdgaranti (kömiljard). Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Genomförande av Barns och ungas rätt vid tvångsvård (SOU 2015:71). Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av justerad åldersgräns för tandvård. Avvisning av ökat tandvårdsbidrag 65–74-åringar. Avvisning av avgiftsfria läkemedel. Avvisning av avgiftsfria preventivmedel. Bidrag till folkhälsa och sjukvård Avvisning av professionsmiljard. Bidrag till folkhälsa och sjukvård Bidrag till folkhälsa och sjukvård Avvisning av särskilda medel till insatser inom primärvården. Bidrag till folkhälsa och sjukvård Bidrag till folkhälsa och sjukvård Kunskapssatsning om våld mot barn. Bidrag till folkhälsa och sjukvård Digitaliseringsmiljard till sjukvården. Avvisning ang psykisk hälsa. Konsekvensändring Avvisning av ”insatser för ökad sysselsättning”. Justerad pris- och löneomräkning. Avvisning av kompensation för flyttkostnader. Justerad pris- och löneomräkning. Bidrag för samordning och tillgänglighet Prestationsbaserad vårdgaranti (kömiljard). Justerad pris- och löneomräkning. Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Avvisning av minskat stöd. Socialpolitiskt motiverade insatser i bland annat . Justerad pris- och löneomräkning. Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Avvisning av förslag angående bemanning. Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Utvidgad och förlängd kompetenssatsning. Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Satsning på delaktighet och självständighet för äldre. Justerad pris- och löneomräkning. Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Kompetenssatsning inom för utsatta barn och unga. Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Genomförande av Barns och ungas rätt vid tvångsvård (SOU 2015:71). Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Avvisning av bemanningssatsning. för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Justerad pris- och löneomräkning. Justerad pris- och löneomräkning. Inspektionen för vård och omsorg Justerad pris- och löneomräkning. Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgiftsområdet omfattar sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjuk- respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall, boendetillägg, närståendepenning, medel för köp av arbetshjälpmedel m.m., aktivitets- och sjukersättning, handikappersättning, ersättning vid arbetsskador och inom det statliga personskadeskyddet (tidigare benämnt kroppsskador) samt bidrag för sjukskrivningsprocessen. Sjukförsäkringssystemet är avgörande för människors trygghet och möjlighet till försörjning vid kort eller långvarig sjukdom. För att värna sjukförsäkringen, tilltron till dess finansiering och de offentliga finanserna krävs att sjukförsäkringen präglas av en hög grad av kostnadskontroll. har beräknat att kostnaderna för sjukpenningen fortsätter att öka till . Kostnadsökningen beror både på ett ökat inflöde i försäkringen och en ökad varaktighet av sjukfallen. Åtgärder behöver genomföras för att dämpa denna kostnadsökning och upprätthålla kostnadskontrollen. Erfarenheter och utvärderingar av alliansregeringens reformer av sjukförsäkringen visar att tydliga avstämningspunkter bidrar till att fler kommer tillbaka i arbete. Regeringen genomför i stället åtgärder som ytterligare ökar kostnadstrycket genom att avskaffa den bortre tidsgränsen utan att införa någon annan form av avstämning som behövs för att hjälpa den försäkrade så att hen har möjlighet att återgå i arbete. Vi föreslår att den bortre tidsgränsen återinförs. Detta beräknas innebära minskade kostnader på anslag 1:1 om . Arbetsgivare är skyldiga att betala sjuklön till anställda som inte kan arbeta på grund av sjukdom. Enligt sjuklönelagen har den anställda en karensdag. Det innebär att ingen sjuklön betalas ut för den första sjukdagen. För dag 2–14 i sjukperioden är sjuklönen av lön och andra anställningsförmåner som den anställda gått miste om på grund av sjukdomen. Liberalerna föreslår att en andra karensdag införs dag 15 i sjukskrivningsperioden . Ett sådant moment innebär att drivkrafterna tillbaka till arbete ökar och att de offentliga finanserna något stärks. Det innebär minskade utgifter på anslag 1:1 om . För att få ytterligare en kontrollpunkt bör sjukpenning på fortsättningsnivå utbetalas från och med dag 300, vilket innebär minskade utgifter på anslag 1:1 om . Som en konsekvens av att vi föreslår en återställd ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen minskar utgifterna på anslag 1:1 med . Liberalerna anser att det behövs fler konkreta verktyg för att förstärka hälso- och sjukvårdens incitament och möjligheter att verka för att patienter ska kunna behålla eller återfå sin arbetsförmåga. Stimulansmedel som sjukskrivningsmiljarden och kömiljarden har fyllt viktiga funktioner för att korta väntetider för behandling och rehabilitering och för att se till att rätt insatser sätts in i rätt tid. Sedan kömiljarden avskaffades har vårdköerna åter börjat växa. Vi avsätter därför medel på utgiftsområde 9 för att återinföra kömiljarden. Än mer effektiva än stimulansmedel är åtgärder via hälso- och sjukvårdens egna budgetar. Därför behöver arbetet med att utveckla Finsam fortsätta och intensifieras. Unga som på grund av funktionsnedsättning behöver förlängd skolgång bör få ersättning från studiemedelssystemet, inte aktivitetsersättning, i enlighet med förslagen i betänkandet SOU 2013:52 Moderniserad studiehjälp. En rad utredningar och rapporter visar att mycket få som fått aktivitetsersättning för förlängd skolgång sedan lämnar aktivitetsersättningen. De som tidigt i livet blir beroende av socialförsäkringssystemet för sin försörjning får lägre ekonomisk standard och har mycket större risk för ekonomisk utsatthet än sina jämnåriga. Bara de som inte har något annat alternativ bör få aktivitetsersättning. Det innebär minskade utgifter på anslag 1:2 om . Vi avvisar därför också regeringens förslag om att 19–29-åringar ska kunna få hel sjukersättning. Syftet menar regeringen är att öka tryggheten för unga vars funktionsnedsättningar är ”så pass omfattande att de sannolikt aldrig kommer kunna utveckla en arbetsförmåga”. Liberalerna menar att det är fel väg att gå. löper den som får aktivitetsersättning stor risk för livslångt utanförskap. Om möjligheten finns att ge dem med störst svårigheter sjukersättning i stället är risken stor att personer som skulle kunna utveckla arbetsförmåga aldrig får det stöd de behöver. Regeringen menar att nyansökningarna är kostsamma och skapar oro för den som är rädd att förlora sin ersättning. Vi menar att det är mer kostsamt och oroande att riskera att hänvisa ungdomar till livslångt utanförskap. Även den med omfattande funktionsnedsättning har rätt till individuellt anpassade aktiviteter för att utvecklas, och en omprövning av arbetsförmågan bör kunna individanpassas så den inte skapar oro för den som det är uppenbart kommer att behöva fortsatt stöd. Aktivitet och gemenskap ska alltid prioriteras framför passivitet och utanförskap, också för den som är långt från den ordinarie arbetsmarknaden. Sjuk- och aktivitetsersättningen bör återställas till den nivå den hade före . Inom rådande reformutrymme prioriterar vi i första hand välfärdstjänster framför höjda nivåer i transfereringssystemen. Det innebär minskade utgifter på anslag 1:2 om . Av samma skäl avvisar vi höjningen av garantinivån i sjuk- och aktivitetsersättningen, samt höjningen av bostadstillägget för personer med sjuk- och aktivitetsersättning, vilket innebär minskade utgifter på samma anslag med . Liberalerna föreslår att de särskilda regler för ersättning på garantinivå i sjuk- och aktivitetsersättningen som finns för flyktingar, alternativt skyddsbehövande och för övrigt skyddsbehövande tas bort. Med förändringen kommer bland annat flyktingar behandlas på samma sätt som anhöriginvandrare och andra kategorier av invandrare, när det gäller rätten till ersättning på garantinivå. Det innebär minskade utgifter på anslag 1:2 om . Som en konsekvens av att vi föreslår sänkt tak i arbetslöshetsförsäkringen minskar därutöver utgifterna på anslag 1:1 med . Liberalerna föreslår att pris- och löneomräkningen för åren 2017–2019 justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 2:1 och 2:2. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr Sjukpenning och rehabilitering m.m. dnr 2016:286, dnr 2016:1246, dnr 2016:1263, dnr 2016:1463 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. 2014/15:99, prop. 2016/17:1, dnr 2015:1224, dnr 2016:1140 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Ersättning för höga sjuklönekostnader Sjukpenning och rehabilitering m.m. Konsekvensändring Sänkt tak i arbetslöshetsförsäkringen. Sjukpenning och rehabilitering m.m. Återinförd bortre tidsgräns i sjukförsäkringen. Sjukpenning och rehabilitering m.m. Ytterligare en karensdag dag 15. Sjukpenning och rehabilitering m.m. Tidigareläggning av sjukpenning på fortsättningsnivå. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Genomförande i del av SOU 2013:52. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Återställande av tidigare ersättningsnivå. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Avvisning av höjd garantinivå och höjt bostadstillägg. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Avskaffad kvalificeringsregel för flyktingar. Justerad pris- och löneomräkning. Utgiftsområde 11: Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar garantipension, bostadstillägg till pensionärer, äldreförsörjningsstöd samt efterlevandepensioner till vuxna, dvs. omställningspension, änkepension och särskild efterlevandepension. Utgiftsområdet omfattar även . Liberalerna står tillsammans med de andra allianspartierna och Socialdemokraterna bakom den blocköverskridande pensionsöverenskommelsen, som gett oss ett av världens mest stabila pensionssystem. Eftersom pensionen baseras på livsinkomsten uppmuntras arbete och egen försörjning. Den breda överenskommelsen skyddar systemet mot politiska nycker, och detta breda samförstånd bör värnas också framgent. Förändringar i pensionssystemet ska också fortsatt göras i samförstånd mellan de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen. Det som på lång sikt avgör hur pensionerna utvecklas är hur många som arbetar och betalar in till systemet. Arbetslinjen är därför central både för dagens och morgondagens pensioner. Alliansregeringen sänkte skatten för pensionärer totalt fem gånger, vilket sammanlagt gav en garantipensionär mer i disponibel inkomst 2014 jämfört med . Kronologisk ålder är ett dåligt mått på människors förmågor, både på arbetsmarknaden och i samhället. Äldre människors kunskap, kompetens och erfarenhet måste tas bättre tillvara i arbetslivet. Åldersgränsen för hur länge individen har rätt att vara kvar på arbetet bör därför höjas från till . bör åldersgränserna för pensionsuttag och rätten att stanna kvar i arbetslivet knytas till medellivslängdens utveckling. Fördomar och diskriminering måste bekämpas, och regler och avtal som hindrar äldre från att arbeta om de vill bör ses över. När budgetutrymme finns bör åldersgränser i socialförsäkringar och andra stöd kopplade till förvärvsarbete följa åldersgränsen för rätten att stanna kvar i arbete. Kvinnor har genom hela arbetslivet lägre inkomster än män. I kvinnligt dominerade yrken är lönerna lägre, kvinnor arbetar fler timmar hemma och färre avlönade timmar än män. Över ett arbetsliv summerar dessa ojämställdhetsfaktorer till i lägre inkomst för en genomsnittlig kvinna jämfört med en genomsnittlig man. Följden av ett ojämställt arbetsliv är därför att pensionsutbetalningarna också fördelas ojämställt. Vi ser också att många kvinnor, som levt i äktenskap där löneskillnaderna inte upplevts som så allvarliga så länge som makarna hållit ihop, drabbas av dubbel orättvisa den dag då makarna går skilda vägar. Det är angeläget att Pensionsgruppen inom ramen för sitt delprojekt kring jämställda pensioner överväger hur mer av den intjänade pensionen kan fördelas lika mellan makar. Bostadstillägget har en avgörande betydelse för att lyfta ekonomiskt svaga pensionärer över fattigdomsgränsen. Det är riktat specifikt till pensionärer med låga inkomster, som har små marginaler när hyran är betald. Eftersom kvinnor i genomsnitt har lägre pensioner än män är det också betydligt fler kvinnor än män som uppbär bostadstillägg. Liberalerna vill stärka ekonomin för denna grupp. Ett höjt bostadstillägg ökar också äldres möjligheter att flytta till en trygg och tillgänglig bostad nära kommunikationer och service, till exempel en seniorlägenhet eller ett trygghetsboende. En mer lämplig bostad innebär framförallt ökad självständighet för den äldre. Men det innebär också troligen mindre behov av hemtjänst och minskad risk för fallolyckor. Det ökar rörligheten på bostadsmarknaden. Seniorlägenheter, trygghetsboenden och andra bostäder med gemensamhetslokaler och hög tillgänglighet, nära service och kommunikationer har dock ofta tämligen höga hyror. Hyran för nyproducerade tvåor är i genomsnitt nästan – medan taket för bostadstillägget är . Liberalerna föreslår därför för det första att ersättningsgraden i bostadstillägget för ålderspensionärer höjs från . För det andra föreslår vi att taket för hur höga boendekostnader som kan ersättas stegvis höjs med . Detta skulle innebära ett nytt tak på . Det innebär ökade utgifter på anslag 1:3 om . Liberalerna föreslår att de särskilda regler inom garantipensionssystemet som finns för flyktingar, alternativt skyddsbehövande och för övrigt skyddsbehövande tas bort. Garantipension är den pension som utbetalas till de som bott i men haft låg eller ingen tidigare förvärvsinkomst. För att få oavkortad garantipension krävs att personen bott i landet från och med det år hen fyllde till och med det år hen fyller . Har personen bott i minskar garantipensionen med 1/40 som saknas. Den som har fått uppehållstillstånd i som flykting, skyddsbehövande eller alternativt skyddsbehövande får dock även tillgodoräkna sig bosättningstid i hemlandet. Med förändringen kommer bland annat flyktingar behandlas på samma sätt som anhöriginvandrare och andra kategorier av invandrare, när det gäller rätten till pension. Det är viktigt för legitimiteten i pensionssystemet att vissa grupper inte särbehandlas. Reformen innebär också ökade drivkrafter för flyktingar, alternativt skyddsbehövande och för övrigt skyddsbehövande att komma i arbete. Genom att arbeta kvalificerar man sig för inkomstpension. Det innebär minskade utgifter på anslag 1:1 om samt ökade utgifter på anslag 1:4 om . Liberalerna föreslår att pris- och löneomräkningen för åren 2017–2019 justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslag 2:1. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr dnr 2016:967, dnr 2016:1425 Reformering av beräkningsgrunder för garantipension. Konsekvensändring Höjt bostadstillägg. Konsekvensändring Reformering av beräkningsgrunder för garantipension. Justerad pris- och löneomräkning. Utgiftsområde 12: Ekonomisk trygghet för familjer och barn Under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn finns tre typer av förmåner: de generella bidragen barnbidrag och adoptionsbidrag, försäkringarna föräldraförsäkring, barnpension och efterlevandestöd till barn samt pensionsrätt för barnår och de behovsprövade bidragen bostadsbidrag, underhållsstöd och vårdbidrag för barn som är sjukt eller har en funktionsnedsättning. Barnfamiljer kan se ut på många olika sätt, och alla föräldrar ska ha möjlighet att kombinera förvärvsarbete och företagande med föräldraskap. Liberalerna vill ha en modern, valfrihetsinriktad familjepolitik som ökar jämställdheten och uppmuntrar till arbete. Studenters och unga forskares trygghet vid föräldraskap måste förstärkas. Barnbidraget ska fortsätta vara skattefritt och lika för alla. Föräldraförsäkringens utformning spelar en avgörande roll för barnens rätt till sina föräldrar men också för utvecklingen av jämställdheten på svensk arbetsmarknad. I grund och botten är framväxten av föräldraförsäkringen en viktig del av den svenska välfärden och ett fundament för kvinnors frigörelse. är dagens försäkring förknippad med utmaningar. Den ekonomiska ojämställdheten mellan män och kvinnor är utbredd. Till detta bidrar attityder, invanda könsroller och en könssegregerad arbetsmarknad. Men det är också tydligt att kvinnors relativt av föräldraledighet verkar hämmande på löneutveckling och karriär. Liberalerna ser detta och föreslår åtgärder för att ändra på denna ordning. Både de öronmärkta månaderna i föräldraförsäkringen och jämställdhetsbonusen är instrument i försäkringen som Liberalerna introducerat för att öka jämställdheten i uttaget. Vi är däremot kritiska till att regeringen avvecklar den ekonomiska stimulans för ökad jämställdhet som jämställdhetsbonusen innebar. Liberalerna föreslår att jämställdhetsbonusen återinförs, och fördubblas för de vårdnadshavare som delar helt lika eller nästan helt lika på uttaget av föräldrapenningdagarna. Mellan föräldrapenningdag 120 och dag 195 fördubblas med Liberalernas förslag bonusen till per förälder och dag. Förändringarna bör tillämpas på barn födda och beräknas öka kostnaderna på anslag 1:2 med sammanlagt . Den tillfälliga föräldrapenningen (så kallad vab) är viktig för att möjliggöra för vårdnadshavare att avstå från förvärvsarbete för att vårda sjuka barn, eller följa med dem på läkarbesök. Det finns dock ett antal andra situationer där det också vore angeläget att föräldrar kan få ersättning för att vårda eller stödja ett barn. Föräldrarna till ett barn med varaktig sjukdom eller funktionsnedsättning behöver ofta ha omfattande kontakter med skola eller förskola för att barnet ska få det stöd det behöver, och för att instruera skolpersonal hur de ska hjälpa barnet med egenvård under skoltid. har dock slutat bevilja tillfällig föräldrapenning för detta. För barn som har beviljats stöd enligt LSS finns så kallade kontaktdagar för detta ändamål. Behovet finns dock även för barn utanför LSS personkretsar. Liberalerna menar att detta är en situation då man bör kunna få tillfällig föräldrapenning. bör samordningsbestämmelsen mellan tillfällig föräldrapenning och vårdbidrag ändras, så att den som har möjlighet till tillfällig föräldrapenning inte kan beviljas vårdbidrag för samma ändamål, i stället för som tvärtom. Det bör också vara möjligt att få tillfällig föräldrapenning för att hålla kontakt med skolan med anledning av ett barn med sociala problem som påverkar skolarbetet eller tryggheten i skolan, samt för kontakter med med anledning av ett barn. Detta innebär ökade kostnader på anslag 1:2 med . Vi bedömer också att kostnaderna för vårdbidrag kan minska. Bostadsbidraget är ett träffsäkert sätt att stärka ekonomin för de ekonomiskt mest utsatta barnfamiljerna. Vi föreslår därför i denna budgetmotion att barntillägget i bostadsbidraget ska höjas med per barn och månad. avvisar vi regeringens föreslagna höjning av inkomstgränsen i bostadsbidraget, då en höjning av barntillägget ger mer till dem som har de allra största behoven. Sammantaget innebär det ökade utgifter på anslag 1:8 om . Eftersom vi prioriterar träffsäkra stöd avvisar vi också regeringens förslag om höjt flerbarnstillägg i barnbidraget. Det innebär minskade utgifter på anslag 1:1 om . För att finansiera prioriterade reformer avvisar vi också regeringens föreslagna höjning av underhållsstödet, vilket innebär minskade utgifter på anslag 1:3 om . Efterlevandestödet behöver reformeras och göras mer likt underhållsstödet. Syftet med efterlevandestöd är att ett barn som förlorat en eller båda föräldrarna ska få ekonomiskt stöd för att klara omkostnader för boende m.m. Ett barn som i stället får ett omfattande stöd från det offentliga i form av till exempel boende i HVB-hem eller stödboende ska därför inte få efterlevandestöd. Beräknande kostnadsminskningar för reformerat efterlevandestöd är på anslag 1:5. Vårt förslag om att unga med förlängd skolgång eller förlängt barnbidrag ska få studiemedel i stället för aktivitetsersättning innebär ökade kostnader på samma anslag med . Samma reform innebär minskade kostnader på anslag 1:1 med . I samband med detta kan reglerna för vårdbidrag komma att behöva ses över. Vi välkomnar att regeringen nu höjer nivån på adoptionsbidraget i enlighet med det som Liberalerna föreslog i motion 2015/16:3403. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Liberalernas anslagsfördelning jämfört med regeringen, mkr Vårdbidrag för funktionshindrade barn Genomförande i del av SOU 2013:52. Avvisning av höjt flerbarnstillägg. Återställd grundnivå i föräldraförsäkringen. Utökad rätt till tillfällig föräldrapenning. dnr 2016:1161, egna beräkningar Avvisning av höjt underhållsstöd. Inget efterlevandestöd för ungdomar som bor i , stödboende eller familjehem. Höjt särskilt bidrag för hemmavarande barn inom bostadsbidraget. Genomförande i del av SOU 2013:52. Avvisning av höjd inkomstgräns i bostadsbidraget. Utgiftsområde 13: Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utgiftsområde 13 omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering och jämställdhetspolitik samt myndigheterna och . Traditionen av öppenhet gentemot omvärlden har gjort till ett bättre och rikare land. Det har bidragit till vårt lands utveckling och till ekonomisk tillväxt som har byggt vårt välfärdssamhälle. De människor som kommit hit från andra länder, oavsett om de flytt eller sökt sig hit av andra skäl, har på olika sätt berikat . bor här människor med rötter från världens alla hörn och här talas i princip världens alla större språk. Det gör och det svenska samhället rikare på många sätt. Det ger oss stora möjligheter på en global marknad. , liksom många andra länder, står inför det faktum att fler och fler blir äldre som en allt lägre andel av befolkningen befinner sig i arbetsför ålder. Att fler kommer till och jobbar är viktigt för vårt framtida välstånd. Världen står mitt i den största flyktingkrisen i modern tid, med drygt 65 miljoner människor på flykt. Människor som flyr krig och förtryck måste kunna söka skydd. Tillsammans med andra EU-länder har ett ansvar att värna asylrätten. tog emot 163 000 människor och det kom runt 10 000 människor . Myndigheter, kommuner och civilsamhället gjorde viktiga insatser för att bara klara av att ge alla dessa människor tak över huvudet. Den rådande flyktingkrisen är framför allt en kris för de människor som tvingas fly, men när så många människor kommer till befinner sig det svenska mottagandet i ett mycket ansträngt läge. har därför behövt vidta åtgärder för att minska antalet asylsökande som söker sig hit. Det handlar om att kunna ta emot de som flyr på ett värdigt och bra sätt och det handlar om att ge skydd åt dem som verkligen behöver skydd.