ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H402330 · 2016-09-29 00:00:00 — Ansvaret för skolhälsovården och elevhälsan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för att ansvaret för skolhälsovårdsteamen/elevhälsan förs över till sjukvårdshuvudmännen – landstingen/regionerna – och tillkännager detta för regeringen. Behovet av en bättre fungerande skolhälsovård/elevhälsa är allt mer akut. Skolan är den plats där alla barn finns och kan ses. Förutsättningen för en fungerande elevhälsa är en fungerande organisation och struktur. Ett problem är att behålla eller decentralisera elevhälsan till att vara enskild rektors ansvar. Intet ont om rektorer! Det finns många fantastiska rektorer som verkligen förstår att förutsättningen för godkända betyg är att barnen har en psykisk hälsa. Men att klara prioriteringar mellan pedagogik och resurser för elevhälsans läkare, sjuksköterska, psykolog, kurator, specialpedagog och , är närmast omöjligt. Dessutom har ju den fungerande, kompletta och kompetenta elevhälsans insatser stor betydelse för kommunen och regionen/på både kort och lång sikt. Misslyckandena märks som hemmasittande, skadegörelse, kriminalitet, sjukskrivningstal, missbruk, våldsbrott, tonårsgraviditeter, fetma, hypertoni, diabetes, självskadebeteende. Samhället, barnen, föräldrarna och skolan behöver den samlade barn- och ungdomshälsan. Samorganiserad av kommun och landsting. Med tvärprofessionell kompetens och möjlighet att göra insatser redan innan barnet fötts, fram tills det blivit vuxet. Jag anser att skolhälsovården/elevhälsan måste garanteras på ett bättre sätt än . På flera håll tenderar hälsovårdsinsatserna i skolan enbart handla om mäta, väga och vaccinera. Det finns undersökningar som tyder på att kommuner som inte har en bra skolhälsovård tenderar att ha en större belastning på landstingens primärvård, psykiatrisk och somatisk specialistvård än kommuner som har en bra skolhälsovård. Att bryta en persons hälsovårdsinsatser med start vid skolstarten för att åter hamna inom /regionens område efter skolans slut kan inte vara optimalt. Om landstingen eller de framtida regionkommunerna fick ansvaret för skolhälsovårdsteamen så kunde samordningsvinster göras och ingången till övrig hälso- och sjukvård kunde ske på ett mer smidigt sätt.
mot · H402331 · 2016-09-29 00:00:00 — Inför en civilrättslig äktenskapsbalk ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ändras så att äktenskap enbart kan ingås i civilrättslig ordning och tillkännager detta för regeringen. I ingås fortfarande de flesta äktenskap genom en religiös vigselceremoni, som också har juridisk giltighet. Vigselrätten låg länge helt hos , och har också juridiskt giltiga vigslar kunnat förrättas inom andra trossamfund. Ur liberal synvinkel är det viktigt att dra en tydlig gräns mellan den offentliga myndighetsutövningen och fristående organisationers (t.ex. trossamfunds) inre verksamhet. Därför menar vi att den myndighetsutövning som det innebär att förrätta en äktenskapsceremoni ska ligga hos offentliga organ. Det ligger en inneboende motsättning i att låta fria religiösa samfunds ceremonier utgöra en form av myndighetsutövning. Denna ordning kan påverka de religiösa samfundens självständighet och även skapa oklarhet om statens neutrala inställning till trosfrågor. Exempelvis kommer det alltid att finnas vissa trossamfund som har vigselrätt och vissa som saknar den. Det är principiellt oacceptabelt att staten på det sättet tar sig rätten att betygssätta trossamfund och ge befogenheter enbart åt vissa. För oss som liberaler är det en central utgångspunkt att skilja mellan den juridiska (civilrättsliga) och den religiösa (välsignelsen av äktenskapet) innebörden i vigselakten. I många andra länder – exempelvis och – har man ett system med obligatorisk civil vigsel. Det är alltså den borgerliga vigselförrättningen som blir juridiskt gällande. Det står naturligtvis var och en fritt att sedan, om man så vill, komplettera med en religiös vigselceremoni. Det står också självklart var och en fritt att fira sitt bröllop i anslutning till den religiösa vigseln. Även om tidigare avslagit motionsyrkanden om civiläktenskap anser vi att det nu är dags att pröva frågan igen. blev den svenska könsneutral, och två personer av samma kön har samma rätt att ingå äktenskap som två personer av olika kön. Det var en viktig liberal jämlikhetsreform, som inte var möjlig att genomföra något årtionde tidigare. , när den reformen blivit brett accepterad, är det att också diskutera formerna för ingående av äktenskap. Då är det enligt vår mening naturligt att systemet med obligatorisk civil vigsel införs även i . Genom civiläktenskap markeras trossamfundens självständighet gentemot staten och skillnaden mellan den sekulära äktenskapsrätten och den religiösa äktenskapssynen.
mot · H402332 · 2016-09-29 00:00:00 — Vikten av ett fungerande vägnät i region län ställer sig bakom det som anförs i motionen om infrastruktursituationen i län och vikten av fortsatt upprustning av vägnätet och tillkännager detta för regeringen. Det bor över tre miljoner i , lite beroende på hur man väljer att avgränsa . län har vuxit fram som ett logistiknav, inte bara i utan för hela . Många av ledande industrier med export över hela världen går att hitta här. går merparten av alla godstransporter, , på lastbil. De allra flesta av dessa är så kallade korta transporter, inom en radie av vilket också är ett av skälen till att är så väl lämpat som logisk nav. För att utveckling ska kunna fortsätta krävs en fungerande infrastruktur. har Motormännen presenterat en granskning som visar tillståndet på det svenska vägnätet. I län är de sämsta riksvägarna väg 63, 50 och 49 enligt denna granskning. Många är beroende av dessa vägar för att kunna ta sig till och från arbetet – eller för den delen kunna ta sig någonstans alls. Inte minst på går mycket tung trafik. visade sammanställning av utsatta vägar vid snökaos att tre av landets värsta vägpartier finns i län, två av dem gäller just väg 50. Även och 52 har utsatta avsnitt och viktiga funktioner för lokala och regionala transporter. används av flera trafikantgrupper. I förenklade åtgärdsvalsstudie ”Person- och godstransporter i stråket väg 52 mellan E20 och Läppe” står bland annat ”Den blandade trafiken i kombination med ojämn hastighetsstandard och låg trafiksäkerhet på delsträckor som inte är mötesseparerade ger en osäker trafiksituation. Det påverkar även tillgängligheten för den regionala person‐ och godstrafiken.” För län, både ur pendlingssyfte och för den tyngre trafiken, är fortsatt utbyggnad och upprustning av riksvägarna av största vikt. E20 som förbinder storstäderna , och har en viktig strategisk position i landet, som knutpunkt för gods och personresor till och från län. Hälften av befolkning bor längs och anger E20 som en av fyra viktigaste transportvägar, som är av extra stor betydelse . För att näringslivet ska kunna fortsätta utvecklas är trafiksäkra och pålitliga transporter på en förutsättning. Under har E20 successivt byggts ut och det är viktigt att arbetet fortsätter och inte stannar av.
mot · H402335 · 2016-09-29 00:00:00 — Tåg ––– ställer sig bakom det som anförs i motionen om tåg –––och tillkännager detta för regeringen. Snabbare tåg –––, som både går och kommer , är av flera skäl viktigt. bor 4,5 miljoner människor i stråket –, och är största handelspartner. Cirka 1,3 miljoner flygresor går mellan huvudstäderna, nära hälften av ländernas universitet och högskolor ligger längs stråket och det är fler svenskar som jobbar i än i något annat land. Infrastrukturen i hela landet behöver utvecklas och moderniseras. län är beroende av goda kommunikationer såväl inom länet som till andra län och andra tillväxtregioner. är tågsträckan mellan och en sträcka med stora brister och med såväl försenade som inställda tåg. Sedan SJ började trafikera sträckan –med har resandet på sträckan trots detta gått upp med totalt från trafikstart till och med . är det relativt få avgångar och få stopp. Det är lätt att se att behovet av en snabb tågförbindelse mellan huvudstäderna är stort. Notera dock att det inte är höghastighetståg som efterfrågas. Istället är det till största delen upprustning av befintlig bana med effekter för såväl mellanmarknader som ändmålsmarknaderna det handlar om. Flera studier och utredningar har gjorts i syfte att få till stånd en snabbare och pålitligare tågsträcka mellan och och bland annat Region och Region län arbetar tillsammans med frågan. har också fått i uppdrag av regeringen att titta på vilka möjligheter som finns på sträckan. Nobelbanan är ett begrepp som ofta används då järnvägen skulle kunna gå mellan de tre Nobelstäderna , och . I samband med åtgärdsvalsstudie för sträckan bör hänsyn tas till som är största tätort utan en trafikerad järnvägsstation. Det är också viktigt att åtgärdsvalsstudiens delrapport som ska vara klar blir ett inspel till åtgärdsplaneringen för den nya nationella transportplanen.
mot · H402336 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid inkorporering ge samma grundlagsliknande ställning som och tillkännager detta för regeringen. Det råder glädjande nog en bred enighet i om att ska bli svensk lag. lämnar i ett betänkande förslag på en lag om inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter () och målet är att författningsförslagen ska träda i kraft . Våra grannländer har valt olika vägar. har inkorporerat som lag. I har konventionen samma ställning som , vilket innebär att den står någonstans mellan lag och grundlag. har valt samma väg som och ratificerat och diskuterar nu en inkorporering. Genom att inkorporera som lag i är förhoppningen att barns rättigheter ska stärkas ytterligare. Det förslag som finns skulle dock innebära att tas in som en vanlig svensk lag. Det kommer innebära att två likställda lagar kan komma i strid med varandra, där den mer generellt hållna riskerar att rankas som sekundär. 1995 blev svensk lag. I 2 kap. 23 § regeringsformen anges att lag eller annan föreskrift inte får meddelas ”i strid med åtaganden på grund av den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna”. Det gäller även retroaktivt så att de lagar som kom till innan konventionen inkorporerades ska tolkas i enlighet med konventionen. Genom att ge samma grundlagsliknande ställning som kan man säkerställa intentionen med inkorporeringen – att stärka barns rättigheter.
mot · H402338 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner inte ska ha rätten att genom lokala förordningar begränsa krögares rätt att bestämma över öppettider och tillkännager detta för regeringen. Det borde vara en självklarhet att det är krögare själva som ska bestämma över sin egen restaurang och servering så länge de inte stör omgivningen. Det bör vara upp till krögare att själva bestämma när deras restaurang ska öppna och stänga, inte politiker. Ett bra uteliv gynnar inte bara den enskilde krögaren utan även medborgarna som har bra möjligheter till kultur, mat och nöje. Att ge krögare större friheter ger inte bara fler arbetstillfällen och skatteinkomster utan också ett levande uteliv som gynnar svensk turism. Det svenska samhället har förändrats och många uppskattar möjligheten att äta ute sent eller . De farhågor som finns med ljud, stök och våld stämmer inte. Krögare äger oftast inte sina egna fastigheter utan hyr in sig hos olika fastighetsägare. Dessa fastighetsägare får såklart möjligheten att begränsa hyrestagares öppettider i enlighet med sina önskemål. Störande ljud och stök kan som vanligt alltid anmälas till polis. Politiken behöver inte begränsa öppettider, det klarar samhället av själv. Friare tider skulle sprida ut både alkoholintag och hemgång. Genom att begränsa politikers inflytande ges större möjligheter och frihet till medborgarna.
mot · H402339 · 2016-09-29 00:00:00 — Kebabpizzans dag som årlig temadag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att utnämna till kebabpizzans dag och tillkännager detta för regeringen. I har vi många temadagar, t.ex. för kanelbullar, semlor, , kräftor och surströmming. Samtliga dessa markerar och uppmärksammar svenska mattraditioner. Många av dessa mattraditioner har kommit till från utlandet. Detsamma gäller pizzor som kom till sent och som spred sig över hela landet . finns det knappt någon ort i som inte har en pizzeria där företagsamma svenskar med utländsk bakgrund sliter och kämpar för att mata pizzasugna svenskar. har det också blivit en tradition för många svenskar att äta pizza . Enligt Pizzarapporten finns det ingen dag som svenskarna äter så mycket pizza som på kalenderårets första dag. Det är till och med så att det är den mest populära maträtten i . I jämförelse med en vanlig lördag fördubblas försäljning av pizzor. Det är just kebabpizzan som är den lysande stjärnan bland alla pizzor. Enligt OnlinePizza som släpper statistik över de mest beställda pizzorna i landet är kebabpizzan den överlägset mest beställda pizzan på svenska pizzerior. Kebabpizzan har blivit ett kulturfenomen och spelar bl.a. en huvudroll i sången som deltog i . Kebabpizzan har blivit en viktig del av den svenska matkulturen och förtjänar att uppmärksammas. Särskilt i dessa tider där svenskar med utländsk bakgrund pekas ut som ansvariga för allt negativt i samhället av främlingsfientliga krafter. Därför bör kebabpizzans status i svensk mattradition bekräftas genom att utnämns till kebabpizzans dag.
mot · H402340 · 2016-09-29 00:00:00 — Likställande av med andra religiösa samfund ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte ska ha någon särställning genom lagstiftning eller när det gäller ekonomiskt bistånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen om ska upphävas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska betala för att staten tar upp kyrkoavgift i skattsedeln och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att enda möjlighet att söka stöd från staten ska vara genom stöd till trossamfund och tillkännager detta för regeringen. separerades från den svenska staten . Men fortfarande åtnjuter kyrkan en särställning bland trossamfund i sin relation till den svenska staten. Dels genom lagen om , dels genom att kyrkan har en särställning när det kommer till ekonomiskt bidrag till religiösa samfund. Lagen om definierar att ska vara evangelisk-lutheransk, demokratiskt uppbyggd och bedriva en rikstäckande verksamhet. Även organisationsstruktur, där Kyrkomötet anges som högsta beslutande organ, kyrkoavgift och rätten att ta del av handlingar beskrivs i lagen. En sådan statlig inverkan på ett religiöst samfund faller inte i enlighet med religionsfriheten. Därför bör den upphöra och bör få rätten att styra över sin egen inriktning och organisationsuppbyggnad. Därutöver får ett indirekt statsbidrag av staten genom att inte behöver betala för att staten tar upp kyrkoavgift över skattsedeln. Detta har enligt stöd till trossamfund (SST) ett värde på cirka 115 miljoner för . Därtill kommer kyrkoantikvarisk ersättning på 460 miljoner . Denna särställning är inte motiverad ur ett diskrimineringsperspektiv. Samtliga trossamfund i ska behandlas lika av staten. Därför bör söka medel från SST på samma sätt och med samma villkor som andra trossamfund.
mot · H402343 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta tågtrafiken på prissättas på samma premisser som tågtrafik i övrigt och tillkännager detta för regeringen. är en viktig förutsättning för att länka samman såväl arbets- som bostadsmarknad på båda sidor . Tågtrafiken är också för de flesta pendlare det naturliga alternativet, inte minst med tanke på frekvensen i tågtrafiken samt det faktum att bidragit till avsevärt kortare pendlingstider, inte bara för Malmöborna, utan även för dem som bor i kranskommunerna eller längs med järnvägsnätet i . Att bo i olika delar av regionen är inget problem för den som arbetar i och vice versa. En stor nackdel är emellertid att resandet över bron inte ses som vilken sträcka som helst, utan behandlas som en väg mellan just två länder. Effekten av detta är att integrationen inte går tillräckligt snabbt, vilket är till nackdel inte bara för regionens tillväxt, utan för rikets som helhet. I jämförelse med övrig lokal trafik är tågbiljetterna dyra och pendlingskorten likaså. Detta är konsekvensen av att även järnvägstrafiken skall bära kostnaderna för brobygget. Istället för att som ha en annan beräkning av priset på tågresor över jämfört med tågresor inom vore det lämpligare att resekostnaderna baserades på samma principer, d.v.s. att tågresan över ses som vilken lokal resa som helst och prissätts därefter. Detta skulle förmodligen leda till ökat resande och bidra till ökad integration och därmed ökad ekonomisk tillväxt i regionen. Det finns alltså all anledning att låta prissättningen på tågtrafiken över baseras på samma premisser som tågtrafiken på den skånska sidan.
mot · H402344 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ersättning för intrång på mark för ianspråktagande till ledningsutbyggnad, , vägar, järnvägar etc. och tillkännager detta för regeringen. Av ett antal olika skäl uppstår intressekonflikter mellan den enskilde markägarens vilja och samhällets önskemål av att kunna utnyttja mark för annat ändamål. Två traditionella områden är vägar och järnvägar. handlar det lika ofta om ledningsdragningar av olika slag, transformatorstationer m.m. Även har efterhand alltmer utökat kraven på intrång på enskild mark. Två exempel som har medfört infekterade diskussioner mellan markägare och exploatörer är anläggningar för nya stomnät för elöverföring, anläggningar som tar väldigt mycket mark i anspråk. Inte sällan innebär nya ledningsdragningar att redan hårt exploaterade områden där markägare har fått sina möjligheter att utnyttja sin mark ytterligare kringskurna, ytterligare drabbas. I ett modernt samhälle kommer man då och då till situationer då man behöver utnyttja mark för allmänna infrastrukturändamål, därom är både insikten och samsynen i samhället stor. är kraven på avkastning av marken för odlingsändamål allt större och växande både vad gäller mark avsedd för jord- och skogsbruk. Vi vet också att markens koldioxidsänkande förmåga, den ”Kolsänka” som växande skogsmark utgör, kraftigt reduceras vid t.ex. exploatering av ledningsgator. Skogsbruk som näring är därtill en av landets viktigaste industribaser med ett väldigt högt exportnettovärde, självklart är det över tiden välståndspåverkande om betydande mängder skogsmark görs improduktiv pga. ledningsgator. Enligt vårt synsätt är det därför rimligt att berörda markägare ges ersättning förmarkintrång som täcker inte enbart ett dagsaktuellt saluvärde för det som växer påmarken, utan även en ersättning för den avstådda framtida avkastning som uppstår så länge marken ifråga tas i anspråk för ledningsdragning. Ett sådant synsätt och system avseende ersättning för markintrånget skulle ge exploatören starkare ekonomiska incitament att välja en marksnål teknik vid exploateringen. Det är också viktigt ur ett samhällsekonomiskt perspektiv att exploateringskalkyler görs mellan olika alternativ där prissättningen fullt ut täcker den totala samhällsekonomiska kostnaden för att mark tas i anspråk för t.ex. ledningsbyggande och därmed mer eller mindre omöjliggörs för annan användning. Grundtanken är att med en relevant ersättning får markägaren sin rättmätiga ersättning och exploatören av marken får rätt ingångsvärden i sina kalkyler på samhällskostnaden för det aktuella intrånget. Vår övertygelse är stark i att detta totalt sett skulle leda till att en långt mera marksnål teknik än vad som används , t.ex. av vid byggande av stora överföringsledningar, skulle komma att utvecklas och tillämpas.
mot · H402346 · 2016-09-29 00:00:00 — Överlåtelse av tillstånd att fiska ål ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dagens ålfisketillstånd ska övergå till att vara överförbara mellan personer och tillkännager detta för regeringen. Ålen anses vara en hotad art och flera åtgärder har införts för att skydda ålen. EU har beslutat om en återhämtningsplan och i finns en nationell förvaltningsplan. Det svenska förhållningssättet och synen på problematiken är mycket seriös. Bland annat innebär det att ålfiske är förbjudet, med undantag för vissa yrkesfiskare och i vissa vatten. Antalet yrkesfiskare som innehar tillstånd att fiska ål är strikt begränsat. En levande kust och skärgård, ett gynnande av småföretagande och ett vidmakthållande av ett småskaligt insjö- och kustnära fiske – ett levande kulturarv – är viktiga värden. Men dessa värden riskerar nu att gå förlorade om inte möjligheten att överlåta företaget som bedriver kustfiske/ålfiske till annan person införs. Dagens innehavare av ålfisketillstånd riskerar att bli de sista svenska ålfiskarna. Detta på grund av att de, till skillnad mot vad som annars är brukligt med företag och rörelser, inte kan överlåta sina företag och därtill nödvändiga licenser att bedriva ålfiske till annan person. Orsaken till detta är att tillståndet att fiska ål är personligt och ej överlåtbart. Detta är självklart inte en rimlig ordning och situationen riskerar att leda till att dagens ålfiskeföretag ej kan fortsätta sin verksamhet när innevarande tillståndshavare upphör. Med stöd i ovanstående må därför för regeringen tillkännage som sin mening att dagens ålfisketillstånd ska övergå till att vara överförbara mellan personer.
mot · H402348 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över och ändra systemet för beräknande av den enskildes SGI så att egenföretagande som försörjningsform inte missgynnas, och detta tillkännager för regeringen. Att starta och driva ett eget företag är en realitet för många och ett sätt att tjäna sitt uppehälle. Att gå mellan inkomst av eget företagande och inkomst av tjänst är däremot ett elände. Vi kan ta som exempel någon som haft inkomst av tjänst, en heltidsanställning med en bra inkomst. Innan anställningen och parallellt med densamma har vederbörande också haft sitt företag igång. Eftersom hen arbetat i sin anställning har inkomsterna i företaget varit låga. Det är logiskt. Efter avslutad anställning är det så dags att ta nästa kliv. plan var nu att kliva tillbaka in i sitt företagande på . Då visar det sig att hens sjukdomsgrundande inkomst, SGI, skall beräknas på de tre senaste årens förtjänst från det egna företagandet. Det innebär att hen måste tillgodoräkna sig de tre sämsta åren hen varit företagare. Hen får då rådet att skriva in sig på en arbetsförmedling för att på så vis säkerställa sin SGI ifrån sin tjänst som hen haft . Men det var ju företaget som skulle startas upp! Det rimliga kunde istället varit att räkna SGI på de i företaget före hens anställning alternativt från de hen haft anställning och låtit det basera hens SGI oaktat att hen nu istället driver ett företag. Ur den enskildes perspektiv framstår dagens system som både orättvist och oförutsägbart. Det är viktigt att människor även framgent ser eget företagande som ett rimligt alternativ, det är ju i de små företagen växtkraften och jobbskapandet finns. Ett tokigt sätt att räkna fram och basera den enskildes SGI får många negativa konsekvenser och riskerar självklart bli en fälla, inte minst för småbarnsföräldrar då ju föräldrapenningen baseras på SGI. Med stöd i ovanstående må därför för regeringen tillkännage som sin mening att se över och ändra systemet för beräknande av den enskildes SGI så att egenföretagande som försörjningsform inte missgynnas.