ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4021111 · 2016-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en harmonisering av målen om en ökad livsmedelsproduktion och vattendirektivets mål om god vattenkvalitet, innan vi förlorar viktig livsmedelsproduktion, och detta tillkännager för regeringen. Hela ska leva, är ord som många politiker gillar att använda. Detta måste också speglas i de förslag som regeringen lägger fram och i de beslut som vi fattar i riksdag. I riksdag och i EU fattas flera kloka beslut. uppstår dock situationen att två eller flera av dessa beslut står i direkt konflikt med varandra. Just nu pågår arbetet med att implementera vattendirektivet i svensk lagstiftning. Vattendirektivets syfte är att säkra en god vattenkvalitet. arbetas nu med en livsmedelsstrategi för . Dessa två mål är inte i alla delar förenliga med varandra. Det är av stor vikt att vi ökar vår livsmedelsproduktion, och för att uppnå detta krävs att vårt landbruk har goda förutsättningar. kämpar våra svenska bönder med ett antal utmaningar som försvårar produktion och snedvrider konkurrensen gentemot importerade lantbruksprodukter. Den pågående mjölkkrisen och utarmningen av den svenska mjölkbondens förutsättningar är ett av de senaste exemplen. Även vattendirektivets mål om en god vattenkvalitet är viktigt. I god vattenkvalitet ingår begrepp som biologisk mångfald och god hälsa. har historiskt sett haft tillgång till mycket vatten av god kvalitet, men grundvattennivåerna minskar även i . Ett slarvigt nyttjande av vårt vatten riskerar att grundvattennivåerna går ner och vattenkvalitén försämras. Just därför är det viktigt att vattenkvalitet blir en av våra viktigaste livsmedelsstrategier. Alltså viktiga mål båda två, som det är svårt att vara emot. Utmaningen är att anpassningen till vattendirektivet riskerar försvåra för den svenska bonden att bruka sin mark. Det leder till lägre livsmedelsproduktion och försvårar möjligheten att nå målet om det motsatta, en ökad livsmedelsproduktion. Det är ibland för lätt att skylla svenska inhemska beslut på direktiv från EU, men dessa direktiv lämnar ofta utrymmen för tolkningar som gynnar hela samhället. Vi måste använda det tolkningsutrymme som finns för att nå flera mål . kom den parlamentariska i riksdag fram till att regelverket för den vattenverksamheten inom energiproduktionen måste ses över för att vara hållbar både för miljön, klimatet och den enskilda verksamhetsutövaren. Detta tänk måste också genomsyra arbetet med harmonisering av målen om en ökad livsmedelsproduktion och vattendirektivets mål om god vattenkvalitet. Regeringen måste se till så att en harmonisering av dessa två mål genomförs innan vi förlorar viktig livsmedelsproduktion.
mot · H4021112 · 2016-10-03 00:00:00 — Social hållbarhet – gäller även vindkraft ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av att se över den sociala hållbarheten vid miljöprövningen när placeringen av vindkraft avgörs och tillkännager detta för regeringen. Hållbarhet inom elproduktion är viktigt och ett argument som ständigt återkommer. Tankarna går då oftast till hållbarhet inom klimat- och miljöområdet, men ytterligare en aspekt måste lyftas in: Social hållbarhet. är klimathotet inte bara ett potentiellt hot, utan mycket närvarande. Torka, översvämningar och stormar i områden och i en utsträckning som vi inte tidigare sett gör sig påmint . För att möta och mildra klimathotet krävs stora insatser. Det är viktigt med en tydlig politik för att möta utmaningarna. För att få till en effektiv omställning från smutsig elproduktion till en klimatsmart elproduktion är det också viktigt med en politik som invånarna accepterar. Politiska beslut som gör att invånarna känner sig överkörda och marginaliserade gynnar inte klimatomställningen. höjdes ambitionsnivån i det svenska elcertifikatsystemet. slöts en parlamentarisk energiöverenskommelse som säkrar kärnkraftens framtid, sänker kostnaderna för befintlig vattenkraft och stärker stödsystemen för ny förnybar elproduktion. Resultatet av detta är att ytterligare förnybar elproduktion kommer fasas in i det svenska elsystemet; en stor andel förväntas vara vindkraft. Vindkraftsetableringar är den av vår förnybara elproduktion som oftast möter motstånd och blir ifrågasatt. Olika intressegrupper protesterar mot förväntade vindkraftsetableringar. De lyfter vindkraftens negativa konsekvenser, inte alltid utifrån en vetenskaplig bas, men motståndet finns. Det är mänskligt för individer att ifrågasätta placeringen av vindkraft i sin närmiljö då vindkraftsetableringen har en påverkan på den lokala miljön och boendeförhållanden och detta får inte på något sätt förringas. Närboende till vindkraft kan störas av buller, lågfrekventa infraljud och exempelvis sjunkande fastighetsvärden. Detta är inte acceptabelt. För att möta och överbrygga vindkraftsskeptisism behövs inte lagstiftning som kör över, utan en politik som tydligt visar att även människans närmiljö tas hänsyn till. Den sociala hållbarheten måste därför väga tungt när placering av vindkraftverk avgörs. Detta innebär kortfattat att de sociala aspekterna för individen behöver belysas mer med stöd av forskning på området. är avsaknaden av denna typ av forskning fortfarande stor och vi behöver därmed bli bättre på att lyfta fram de sociala aspekterna och föra in detta som ett kriterium vid avgörande av vindkraftsetablering. Individer och kommuner måste ges möjlighet att själva bestämma vad marken i deras närmiljö ska användas till och få ett ökat inflytande över processen med vindkraftsetableringen. Mer forskning behövs om social hållbarhet där även socioekonomiska konsekvenser undersöks. För att säkerställa en hållbar utveckling i bör regeringen se över den sociala hållbarheten när placeringen av vindkraft avgörs.
mot · H4021113 · 2016-10-03 00:00:00 — Arbetsmarknadens parters roller och balansen på arbetsmarknaden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av den svenska modellens funktionssätt för att säkerställa att den fungerar som det var avsett, dvs. som en maktbalans i samförstånd mellan arbetsgivare och fackföreningar för en väl fungerande arbetsmarknad och tillkännager detta för regeringen. Den svenska modellen bygger på att det är arbetsmarknadens parter som till stor del kommer överens om arbetsmarknadens villkor och därmed tar ansvar för att hela arbetsmarknaden fungerar. Det handlar om villkor som det ofta lagstiftas om i andra länder men där i arbetsgivarorganisationer och fackförbunden nu förhandlar sig fram till lösningar i samförstånd. För att det ska fungera på ett tillfredsställande sätt gäller det att balansen hålls. Men just den balansen hotas nu av att en del, framför allt, fackförbund på egen hand börjar utöka sina ansvarsområden. Här följer några konkreta exempel: driver socialdemokratiska kommunpolitiker något som kallas vita jobb-modellen. Det handlar inte bara om att man vill hindra oseriösa företag från att vinna offentliga upphandlingar genom att ställa olika arbetsrättsliga krav – där är nog många överens – utan därutöver om att det är fackliga kontrollanter som ska kontrollera att avtalen följs. Det borde vara självklart att det är den upphandlande enheten som ansvarar för uppföljning och kontroll. Arbetsmarknadsutbildningar är viktiga, inte minst i sin roll att integrera nya svenskar i det svenska samhället. Utbildningarna måste hålla en god nivå och säkerställa att eleverna uppfyller de ställda kraven. Därför väcker det frågor och kan tyckas onödiga tveksamheter när samma aktör är med och ställer yrkeskrav, godkänner leverantörer av utbildningen och godkänner enskilda elevers utbildning som man själv är leverantör av samma utbildning. Istället borde en oberoende institution vara bättre lämpad att säkerställa objektiviteten i kravställande och bedömningar. Den svenska modellen bör vårdas och det är problematiskt när aktörer på ena sidan rubbar maktbalansen. Som lagstiftare ska vi hålla oss utanför men vi måste säkerställa att processen fungerar på ett bra sätt. Det gör den inte om balansen rubbas genom att den ena parten åtar sig uppgifter som antingen ska hanteras gemensamt eller av annan aktör. Dessutom står vi inför en integrationsutmaning som gör det än viktigare att inga onödiga hinder byggs upp, utan att saklighet och objektivitet gäller. Därför är det viktigt med en översyn av funktionssättet.
mot · H4021114 · 2016-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över turordningsregeln i lagen om anställningsskydd för att minska inlåsningseffekter och därmed bidra till en bättre fungerande arbetsmarknad för alla parter och tillkännager detta för regeringen. är det arbetsmarknadens parter som ansvarar för att arbetsmarknaden fungerar på ett bra sätt. Det finns ett undantag: LAS, lagen om anställningsskydd, som är tänkt att skydda arbetstagare vid uppsägningar och avskedande, är en lag och som sådan är det regeringen som lägger förslag på förändringar och som fattar beslut. Det finns en hel del kritik mot LAS, bland annat gällande turordningsreglerna i 22 §. Unga och utlandsfödda kan ha svårt att komma in på arbetsmarknaden. Men det finns även en inlåsningseffekt hos de som arbetat . Det finns många som stannar än de skulle vilja på grund av att de inte vill byta jobb för att de på den nya arbetsplatsen hamnar sist i en eventuell turordningslista. Arbetstagare med längre anställningstid har företräde framför dem med kortare anställningstid. Denna regel kan därför på olika sätt förhindra en optimal matchning. Visserligen finns det flera undantag i turordningsregeln och kollektivavtalen kan åsidosätta dem men för en enskild arbetstagare utgör de ändå ett effektivt hinder att söka och byta jobb till ett som kanske passar bättre. Förhandlingar för att fastställa turordningslista inleds först när en aktuell situation uppstår, inte vid anställning. En möjlighet att förbättra funktionssättet är att man öppnar upp LAS för möjligheten att företag kan förhandla med berört fackförbund om vilken plats i turordningen en nyanställd ska få redan i anställningsskedet, att det blir en del av förhandlingspaketet tillsammans med lön, tillträdesdatum och liknande. Det innebär att företag får fler sökande till ett jobb med rätt kvalifikation som de med mångårig erfarenhet från andra arbetsplatser vågar söka dem. En sådan förändring av LAS skulle innebära att fler vågar söka nytt jobb, att både arbetstagare och arbetsgivare blir nöjdare då matchningen blir bättre liksom därför även arbetsmarknaden fungerar bättre. När flexibiliteten ökar gynnas även indirekt unga och utrikes födda som har svårare att ta sig in på arbetsmarknaden.
mot · H4021115 · 2016-10-03 00:00:00 — Vigselförrättare vid enstaka tillfälle ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka möjligheten för personer som uppfyller kraven att få ett tillfälligt förordnande som vigselförrättare vid enstaka tillfälle, och detta tillkännager för regeringen. En vigsel kan i vara både religiös och borgerlig och förrättas genom en vigselförrättare. Borgerliga vigselförrättare utses av länsstyrelserna medan det är Kammarkollegiet som förordnar en präst eller annan befattningshavare inom ett trossamfund som fått vigselrätt. I teorin finns även möjligheten att som enskild person hos ansöka om att förrätta vigsel vid enstaka tillfälle men det är i praktiken nästan omöjligt att få ett sådant förordnande. Dessa beviljas endast i undantagsfall och det krävs ”särskilda skäl”. En ansökan till om att få förrätta en vigsel avslås i princip alltid och det finns ingen möjlighet att överklaga ett sådant beslut. Det är självklart viktigt att formalia uppfylls samt att man har respekt för vigselakten och dess juridiska betydelse. Däremot finns det knappast sakliga skäl till att det inte skulle vara möjligt för det blivande äkta paret att i samförstånd utse en person som uppfyller kraven och åtnjuter båda parters förtroende att viga dem. Det borde därför vara mer normalt att ansökningar om att få ett tillfälligt förordnande som vigselförrättare vid en specifik vigsel beviljas än att de avslås.
mot · H4021117 · 2016-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta utreda frivillig dödshjälp för att ska ha en bred och öppen debatt kring viktiga etiska frågor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta utreda hur den palliativa vården i bör utvecklas för att bli mer jämlik och ta tillvara möjligheterna med ny teknik, då bostadsort inte ska avgöra vilken vård och omsorg man ges i livets slutskede och tillkännager detta för regeringen. har debatten om frivillig dödshjälp, eller självvalt livsslut, varit intensiv både i och andra länder. Det är en svår och komplex fråga som engagerar många. En stor majoritet av befolkning är positivt inställd till frivillig dödshjälp för den som är bortom all hjälp, enligt en avhandling på respektive en SIFO-undersökning . Därför behöver vi som politiker agera. Ingen vet hur man själv skulle reagera om man får en allvarlig sjukdom och slutet närmar sig. Men det är svårt att acceptera att man inte själv ska ha möjlighet att fatta beslutet att få sluta leva när döden ändå är nära och smärtorna olidligt svåra. Det innebär en känsla av otrygghet för många fler än för dem som råkar ut för situationen. Även för de anhöriga. I flera länder finns möjligheten att själv bestämma över sin död, är kanske mest känt. är en av fem amerikanska delstater där självvalt livsslut är tillåtet under vissa förutsättningar och det har varit så . Statistiken visar bland annat att ungefär en tredjedel av dem som föreskrivits preparatet ändå inte nyttjade möjligheten samt att det inte finns någon överrepresentation av personer , personer med låg socioekonomisk status eller funktionshinder, något som ofta hävdas i den svenska debatten. Patientinflytande har förstärkts. har vi en ny patientlag. Syftet med lagen är att stärka och tydliggöra patientens ställning samt att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet. Det är positivt. Men frågan om patienten vill bestämma att avsluta sitt eget liv på ett värdigt sätt hanteras inte och den frågan behöver vi nu ta tag i. Att en fråga är känslig är i sig inte ett argument för att inte diskutera den. Det finns många kloka argument för frivillig dödshjälp och det finns många goda argument emot. finns kunskaper och beprövade erfarenheter i flera andra länder/delstater som är värdefulla att beakta och ta tillvara. Slutsatsen måste vara att det finns goda skäl till att vi i utreder frågan om frivillig dödshjälp. Parallellt med en sådan utredning är det viktigt att vi säkerställer att vi har en god palliativ vård i livets slutskede. ser det väldigt olika ut i landet. Även inom samma kommun kan det skilja sig. Därför bör även den palliativa vården utredas med syftet att säkerställa en god vård och omsorg i livets slutskede oberoende av bostadsort. En sådan utredning bör omfatta att se över hur ny teknik i kombination med avancerade möjligheter att analysera data kan nyttjas för att utveckla även den palliativa vården på sätt som gynnar patienten.
mot · H4021120 · 2016-10-03 00:00:00 — Inhemska adoptioner för barnens bästa ställer sig bakom det som anförs i motionen om adoptioner och tillkännager detta för regeringen. Cirka 25 000 barn placeras, av olika skäl, utanför hemmet . Intentionen är god och behovet att skapa större trygghet är stort. kan detta också skapa rotlöshet hos barnen, som inte vet var de ska tillbringa tiden framöver. Inte sällan får de här barnen svårt med anknytning, kamrater och skolgång. adopterades 1 144 personer i . Inte fullt hälften av dessa var födda i , men det som skiljer svenska adoptioner från internationella är att det är vanligare med vuxenadoptioner bland svenskfödda. Över tid adopteras så få som 200 svenska barn adopteras och av dessa är endast 15 spädbarn. De adopterade barnen från ska också sättas i relation till de 25 000 som placeras i fosterfamiljer eller på institution . Varför adopterar , som är ett av de största adoptionsländerna i världen relativt sett, inte fler svenska barn, när det finns många barn vars situation föranleder placering utanför hemmet? Enligt undersökningar som utredningen adoptionsregler (SOU 2009:61) refererar till kan de flesta adoptivbarn förhålla sig till sin bakgrund utan att deras psykiska hälsa påverkas av adoptionen. Separationen från den biologiska modern kan skapa anknytningsproblem hos barnet, men ju tidigare adoptionen sker, desto mindre är risken för anknytningsproblem. Detta talar för tidiga adoptioner. Prognoserna för placerade barn är däremot sämre. Skolresultaten är väsentligt sämre än för andra barn. Av dem som placerades är behöriga att läsa vidare på gymnasiet efter , vilket ska jämföras bland unga generellt. Bland dem som placerades efter är resultaten ännu sämre, är behöriga till gymnasiet. Detta är allvarligt, eftersom fullgjord skolgång är den enskilt viktigaste faktorn för att det ska gå bra för barnen i vuxenlivet. Fler nationella adoptioner skulle kunna ge fler barn rimliga livsvillkor. Därför bör regeringen se över möjligheten att öppna för fler inhemska adoptioner genom att se över i detta hänseende.
mot · H4021122 · 2016-10-04 00:00:00 — Upprustning av mellan och ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att återuppta utredningen om att rusta upp mellan och och tillkännager detta för regeringen. har varit i behov av såväl ombyggnad som upprustning, inte minst ur trafiksäkerhetssynpunkt men också den logistiska nödvändigheten i förbättrad framkomlighet och minskad restid. Detta gäller i synnerhet sträckan mellan och . är av mycket stor betydelse för kommun och dess näringsliv, i synnerhet med hänvisning till den aktiva bilpendlingen från orten. Det undermåliga vägnätet är tillväxthämmande och för del är det viktigt att även landsortskommunernas infrastruktur fungerar tillfredsställande för att hålla samman regionen. Till detta kommer säkerhetsskälen till en upprustning och det ohållbara i sliten väg kombinerat med stora kurvor, förekomsten av olyckor är ökande – inte sällan med stora långtradare inblandade. meddelade i slutet på 2013 att en åtgärdsvalsstudie för sträckan och hade inletts med inriktningen att det skulle bli en 90-väg. Men man landade i att det i stället blir en 80-väg. Detta innebar att vägen nedprioriterades av . Upprustning av väg 131 har varit med i flera utredningar ända , men har alltid blivit bortprioriterat från listorna. Med anledning av vägens avgörande betydelse för södra utveckling behöver den prioriteras. Det är hög tid att vägen nu rustas upp, oavsett om det ska vara en 80- eller 90-väg. Därför behöver utredningen om upprustning av väg 131 återupptas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · H4021124 · 2016-10-04 00:00:00 — Inrättning av en språk- och tolkmyndighet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda inrättandet av en språk- och tolkmyndighet med samlat statligt ansvar för språktolkning och teckenspråkstolkning och tillkännager detta för regeringen. finns det i vårt land enligt kammarkollegiet 233 teckenspråkstolkar och 807 tolkar till utländska språk som är auktoriserade, totalt 1 040. Bland dem finns 241 rättstolkar och 166 tolkar med specialkunskap på det medicinska området. Genom invandring räknar man med att det talas minst 150 olika språk i vårt land medan det finns licensierade tolkar till ett 35-tal språk. Tillgången till tolkar för såväl teckenspråk som utländska språk varierar över landet och är i många fall en bristvara. För teckenspråkiga varierar möjligheten att få tillgång till s.k. vardagstolkning stort, beroende på att statsbidraget i huvudsak fördelas utifrån invånarantal och inte utifrån antalet brukare. Detta leder till orättvisor och bristsituationer på orter med många teckenspråkiga. Det tydligaste exemplet är där av döva bor medan invånarantalet i län utgör av riket. Motsvarande problematik finns när det gäller behovet av språktolkning, dvs. tolkning mellan svenska och utländska språk. Enligt förekommer det att rättegångar måste ställas in eller göras om på grund av bristande tillgång till kvalificerade tolkar. Inom socialtjänst, skola och sjukvård är det dessutom inte ovanligt att barn får fungera som språktolkar för sina föräldrar, något som forskare anser är problematiskt på flera sätt och för alla parter. Svårigheterna med att regionalt möta behoven av såväl kvalificerad språktolkning som teckenspråkstolkning leder till slutsatsen att staten bör ta ansvar för en samordnad funktion. Utredningen samlad tolktjänst (SOU 2011:83) föreslog att resurserna för teckenspråkstjänster borde samlas och samordnas till en huvudman. Eftersom det finns behov av att samordna och effektivisera både språktolkning och teckenspråkstolkning skulle staten kunna ta ansvar för tillgången till kvalificerad tolktjänst, oavsett var i landet man bor. Förslaget underlättas av teknikutvecklingen, där bildtelefoner medger möjligheter till tolkning även om tolken inte är geografiskt närvarande. Det är inte rimligt att hemort, hemspråk eller funktionsnedsättning avgör vilka förutsättningarna är för att få tillgång till tolktjänst. Med staten som huvudman för samordningen och finansieringen av såväl teckenspråkstolkning som språktolkning finns större möjligheter att säkra tillgången till kvalificerad tolktjänst över hela landet. Det samlade statliga ansvaret för tolkverksamheten skulle med fördel kunna ligga i en samlad statlig språk- och tolkmyndighet. En sådan myndighet bör utredas. Det kan då utredas om , som är en del av och folkminnen, kan inordnas i myndigheten.
mot · H4021125 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att utreda framtiden för järnvägssträckan –, på motsvarande sätt som sträckorna –och –utretts, och tillkännager detta för regeringen. mitten av har det i vårt land diskuterats möjligheten att bygga snabbtåg för sträckan –, en Nobelbana som knyter samman och , där delas ut. En sådan höghastighetsbana skulle förkorta restiderna på sträckan och göra det möjligt att trafikera med ett tåg i vardera riktningen. Europeiska unionen har särskilt pekat ut den nordiska triangeln som ett transportstråk i . , och bildar tillsammans den nordiska triangeln, där 8,4 miljoner av och samlade befolkning bor längs triangelns tre sidor. Det gör området till det mest dominerande stråket i . För del bor av befolkningen längs triangelsidorna, som av vårt lands BNP produceras där. I och finns sammanlagt 105 universitet och högskolor. Av dessa ligger 46 längs sträckan –. Här bor också en tredjedel av ländernas samlade befolkning. finns ett omfattande utbyte mellan huvudstäderna vars kulturella närhet och historiska samband är oomtvistliga. Relationen mellan de två regionerna är den starkast växande mellan huvudstäder. och är mycket viktiga handelspartner. En satsning på transporter dem emellan skulle ge många positiva effekter, där hotellnätter och persontrafik kan nämnas förutom det rena handelsutbytet. har insett betydelsen av infrastruktursatsningar på denna sträcka. Av de norska företag som har fler än 100 anställda återfinns i denna korridor. Områdena sydost och sydväst om är särskilt intressanta, då de ligger i framkant vad gäller norsk företagsutveckling. I den delen av landet finns speciellt intresse av att ta tillvara de synergier som kan uppnås i ett närmare samarbete med . Två norska utredningar har gjorts om höghastighetsjärnväg mellan och . är det viktigt att få till stånd en projektering kring Nobelbanan på den svenska sidan. Den nya sträckningen bör gå norr om , i de befolkningstäta områdena, för att få ett större passagerarunderlag och därmed möjligheter till större turtäthet. En svensk-norsk satsning på att binda ihop huvudstäderna skulle gynna hela den jättelika regionen. För att möta det norska engagemanget bör den utreda möjligheten till en utbyggnad av Nobelbanan för tåg med hastigheter /h och /h. pågår i en utrednings- och planeringsprocess kring höghastighetståg. har presenterat förslag på höghastighetsbanor mellan och och och . Däremot har inte sträckan –utretts på motsvarande sätt, vilket i detta sammanhang är en stor brist. Det är därför angeläget att även Nobelbanan får en ordentlig genomlysning precis som dessa nämnda sträckor.