mot · H402297 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka förutsättningarna att tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL) göra en översyn för att skärpa tillsynen av kosttillskott för att stävja ett växande folkhälsoproblem, och detta tillkännager för regeringen. Bruket av kosttillskott har medfört ett tiotal fall av dopning inom svensk idrott bara . Detta är mer än ett idrottsproblem. Dopingklassade substanser utgör bara ett exempel på olika typer av läkemedelsliknande och potentiellt hälsofarliga ämnen som kan ingå i kosttillskott – vilket gör det till ett folkhälsoproblem. Varken företagen bakom produkterna eller berörda myndigheter tar sitt fulla ansvar. Kosttillskott klassas som livsmedel och för alla livsmedel gäller en hög skyddsnivå för hälsan, enligt lag. Detta ansvarar det kommunala hälsoskyddet med stöd av för att kontrollera. När det gäller läkemedel kräver läkemedelslagen att substansen tillhandahålls med uppgift om att den har egenskaper för att behandla eller förebygga sjukdom alternativt återställa, korrigera eller modifiera fysiologiska funktioner. Det är alltså inte enbart substansen i sig som avgör vad som är läkemedel utan substansen i kombination med syftet. Därför utgör läkemedelslagen normalt inget hinder mot spridning av läkemedelssubstanser i annat syfte. presenterade Livsmedelskontroll av kosttillskott i hälsokostbutiker m.m.. Resultatet visade att 21 av de 85 granskade tillskotten var att betrakta som läkemedel som aldrig borde ha fått marknadsföras och säljas som kosttillskott. Av resterande preparat var på olika sätt felmärkta. studie om kosttillskott som säljs på svenska internetsidor understryker problemet. Av 43 produkter uppfyllde endast två krav på märkning. Växter eller extrakt från växter som kan vara olämpliga i livsmedel hittades i 30 av dem och flera var märkta med otillåtna hälsopåståenden. En analys presenterade att substanser med kända biverkningar hittades i 28 produkter och åtta produkter var att klassa som läkemedel. Båda rapporterna sätter fingret på de brister som finns på kosttillskottsmarknaden . Oseriösa aktörer i kosttillskottsbranschen utnyttjar de svagheter som finns i regleringen av marknaden. är det företagens vilja och kompetens att följa gällande lagstiftning som styr innehållet i produkterna, snarare än myndigheterna och intentioner – livsmedelslagen utgår ifrån att ett stort eget ansvar från producenterna tas. Saluförda illegala kosttillskott avslöjas sällan i efterhand och om de gör det är straffet milt. Dessutom innebär dagens praxis att beslut om saluförbud av livsmedel tas av varje kommun var för sig och inte av centralt. I praktiken kan det innebära att alla kommuner måsta fatta samma beslut innan en produkt helt kan stoppas. Under den tiden kan en illegal produkt säljas slut på annat håll. har fört fram förslag till åtgärder för att komma tillrätta med problemen: Att , liksom många andra EU-länder, ställer krav på tillverkare och distributörer att anmäla sina produkter till innan de når marknaden. Det skulle med enkla medel ge berörda myndigheter nödvändig överblick över förekomsten av potentiellt hälsovådliga substanser i kosttillskott, så att relevanta åtgärder kan sättas in. Att inte bara kommunerna utan även centralt ska kunna ta beslut om saluförbud mot hälsovådliga kosttillskott, när det rör sig om produkter som är nationellt tillgängliga. Dessa förslag ligger i linje med både och internationella konventioner mot dopning som förbundit sig att följa. Med anledning av ovanstående bör regeringen undersöka förutsättningarna att tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL) göra en översyn för att skärpa tillsynen av kosttillskott för att stävja ett växande folkhälsoproblem.