mot · H4021682 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för infrastrukturinvesteringar i och tillkännager detta för regeringen. har ett strategiskt läge med sina hamnar, för i en ökad handel över mot växande ekonomier i samt . rapport för arbetet med nationell transportplan 2014–2025, framgår att godsflödet i absoluta tal kan komma att överstiga det som går mot redan Vi anser att hamnar utgör de naturliga portarna i transportkorridorer som knyter samman transportnätet i med länder på andra sidan . pekar i rapporten om –på brister i infrastrukturen där länet har sämre tillgänglighet via väg- och järnvägsnätet till EU-marknader än regioner som ligger längre bort. En anledning är att efterkrigstidens politik har gynnat ett västligt transportnät och negligerat de mer östliga. Med utvidgningen av EU och nya ekonomier i östra har situationen förändrats. Utvecklingen kommer att innebära en kraftig ökning av godstransporter genom sydöstra , men det saknas en strategi för hur man avser att länka samman transportnät via hamnar i med viktiga transportkorridorer på andra sidan har som kustregion etablerade förbindelser med grannländerna i södra Vi kan följa dessa växande ekonomiers utveckling och är också en del av den utvecklingen för vidkommande genom det ökade flödet av gods, varor och resande via hamnar. av landets export- och importgods transporteras till sjöss, vilket gör sjöfarten till det för utrikeshandeln viktigaste I prognoser framgår att den internationella handeln förväntas öka, särskilt mot östra , och , och förväntas växa förbi den traditionellt största västerut. Därför är vi ytterst frågande till avsaknaden av en nationell strategi för hur man avser att utveckla sydöstra infrastruktur för att möta upp den ökade östorienterade handeln, för vilka mått och steg man avser att ta för att möta upp den ökade handeln över genom bättre infrastruktur i sydöstra I redovisas prognoser för TEN-hamnarna där med beräknas öka volymerna till 2030 till totalt . Ökningen i båda hamnarna har legat kring vilket vida överstiger prognoser. Färjelinjen –som har flest resenärer mellan och har utökat till tre färjor med planering för en 4.e. Färjelinjen mellan och är den största linjemässiga godsförbindelsen mellan och och därifrån flöden vidare öster ut. En ny större färja har satts in på linjen som utgör den enda förbindelsen österut från . har en näringslivsstruktur bestående av små och medelstora företag som kan växa om förutsättningarna finns genom förbättringar av transportsystemet. Företagens tillgänglighet till arbetskraft och människors möjlighet att pendla och resa ställer krav på god kollektivtrafikförsörjning. I finns brister i järnvägsnätet, vilket innebär långa restider, och detta bidrar till att tåget inte är konkurrenskraftigt med bilen. ligger nära stora tillväxtområden men har ett tidshandikapp i järnvägstrafiken. Som en jämförelse kan nämnas att tidsavstånden mellan och är nästan exakt det samma som mellan och . Detta trots att avståndet i kilometer är närmast det dubbla mellan och . Dåliga tågförbindelser inverkar även på resor till där flyget har en speciellt stor betydelse för näringsliv och boende i . E22 ingår i och är den pulsåder i transportsystemet som binder samman städer och hamnar längs ostkusten. utefter kusten utgör E22 förbindelselänken för såväl vardagsresande som transporter och är sålunda av fundamental betydelse för länets utveckling. E22 har begränsad tillgänglighet, man behöver åstadkomma robusta transportvägar via hamnarna och bejaka övrig trafik. Den alltmer ökade lastbilstrafiken över E22 Lösen–ska rymmas med personbilar och jordbruksfordon på en 7–landsväg utan mötesseparering. Vägen passerar genom tätort förbi en skola med . arbetar nu med vägplanen och vi förutsätter att bygget påbörjas som planerat 2020. E22 –är en länk i stråket mellan hamn och /. Vägsträckan är en del i ett för länet viktigt regionalt pendlingsstråk och här behöver man stödja utvecklingen av transportstråken via länets centrala hamnar genom att stärka landanslutningarna till dessa. Blekinge kustbana och järnvägen – Blekinge kustbana och Skånebanan mellan och är för transporter och resande med tåg motsvarande pulsåder som E22 är på vägsidan. innebär dessa ett miljö- och klimatvänligt resande mellan länets centralorter utmed kustzonen och med och . För godstrafik på järnväg via hamn är det den enda vägen så länge inte Sydostlänken mellan Södra stambanan/och Blekinge kustbana byggs ut. Kapacitetsbristerna är akuta på Skånebanan och behovet av åtgärder i form av mötesspår och partiellt dubbelspår är mycket angelägna för att kunna erbjuda resor med tåg i en ökad arbetsmarknadsförstoring. Utan kapacitetshöjande åtgärder på Blekinge kustbana är det inte möjligt att öka turtätheten mellan och . Det finns goda skäl för en upprustning och förlängning av Sydostlänken. av banan skulle bidra till stabiliteten i järnvägssystemet i och på ett avgörande sätt underlätta för den ökade handeln till östra och . belastade söder om skulle kunna avlastas genom Sydostlänken. Sydostlänken skulle bidra till ökad flexibilitet och robusthet i transportsystemet för både gods- och persontrafik och integrera , södra och i en gemensam Sydostlänken skulle bli en del i en klimateffektiv transportkorridor för export och import över till växande marknader i östra och och öka regionens och företagens konkurrenskraft. Genom Sydostlänken binder man samman den europeiska transportkorridoren i med den i Balticum vilket ger näringslivet ökade möjligheter. har också i järnvägsutredningen beräknat att Sydostlänken är samhällsekonomisk lönsam! Näringslivet i regionen har starkt betonat behovet av Sydostlänken, däribland , och hamn. bygger ut och stärker sin position i , satsar 35 miljarder i , däribland i nya produktionsanläggningar i . Transportbehovet kommer dessutom att öka från till sammansättningsfabrikerna i och den som är under uppbyggnad i . hamn har satsat för att med stöd av EU utveckla hamnen med ny kombiterminal för ökad intermodalitet. Kust-till-kust-banan mellan /hamnen på Verkö och kan efter upprustningen av sträckan –Verkö 2013 trafikeras av godstransporter. Projektet påbörjades som en viktig länk i Baltic-Link-stråket för att möjliggöra godstrafik på järnväg med koppling till sjöfarten. Kapacitetsbrister mellan och efter 2025 riskerar att hämma såväl resor som ökade godstransporter på Kust-till-kust-banan. Det skulle te sig orimligt om det finns en kvarstående flaskhals i systemet som medför att nu genomförda investeringar inte får avsedd effekt. är tåget inte ett alternativ för resande från till exempelvis , eller Norrlandslänen. Flyget är nödvändigt. Det ställer krav på tillgång till flygplatser och flygkapacitet i närområdet, men också på att regioner som upprätthåller och förbättrar sin kapacitet. Fungerande flygkommunikationer mellan och storstadsregioner är nödvändiga.