mot · H4023393 · 2016-10-05 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt ska arbeta för att uppnå såväl EU:s som energi- och klimatmål och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara helt klimatneutralt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ge Svenskt vattenkraftcentrum i uppdrag att göra en översyn av utvecklingspotentialen för svensk vattenkraft genom ny, miljövänlig teknik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att länsstyrelsernas uppgifter vad gäller näringsverksamheter på landsbygden och den småskaliga vattenkraften inte ställs mot varandra utan samordnas för varaktiga lösningar, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den kommande fondlösningen när det gäller kostnader för omprövning av vattenkraftsverksamheter även måste omfatta ekonomisk hjälp till de ägare som redan drabbats av kostnader i samband med rättslig prövning, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den vägledning som tagits fram av bl.a. kring tillstyrkan vid tillståndsprövning för vindkraftverk bör följas upp och utvärderas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skattebefrielsen från koldioxidskatt för torv bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att forskning inom såväl förnybara energislag som kärnteknik finns med i den kommande energiforskningspropositionen för att tillgodose nödvändig kompetensförsörjning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna för förbättrad infrastruktur för distribution och lagring av natur- och biogas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av fortsatt forskning på solceller, termisk solel och solbränslen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att arbetet med källsortering av matavfall i kommunerna ska snabbas på och därmed öka möjligheten för större produktion av biogas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att konsortiet bakom den planerade gasledningen Nord Stream 2 inte ska få använda svenskt territorium för bygget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att geotermisk energi som energislag behöver komma fram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av subventioner för alla energislag bör göras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera arbetet för att nå målet en fossilfri fordonsflotta 2030 och klimatneutralt 2045 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska erbjuda energirådgivning till både privatpersoner och företag och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör driva frågan om en gemensam laddstandard för elbilar inom EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en omsättningsgräns för momsplikt sätts till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga handelssystemet för utsläppsrätter inom EU, ETS, så att det omfattar alla växthusgaser och vidgas till ett globalt handelssystem med gemensamt mål för minskade utsläpp, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidhålla vikten av energiunionens syfte att säkerställa överkomlig, trygg och hållbar energi för EU och dess medborgare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för frihandel på elområdet inom EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att medlemsländernas elnät inom EU ska kunna sammanlänkas så att överföringskapaciteten stärks och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av EU-ländernas oberoende av andra länder gällande energitillförsel och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 Anslagsförslag 2017 för utgiftsområde 21 Energi Avvikelse från regeringen (KD) Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Tabell 2 Utgiftsområde 21 Energi Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i vår ekonomi och avgörande för vår välfärd. Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. energipolitik grundar sig på förvaltarskapstanken. Vi ska förvalta, inte förbruka, de ändliga resurserna. Energipolitiken ska därför möjliggöra för kommande generationer att leva och verka i ett hållbart samhälle. Vi vill se en mångfald av förnybar energi inom industrin, energieffektiviseringar och mer investeringar av långsiktiga och hållbara energislag. förespråkar en fri och öppen elmarknad med ökad konkurrens till nytta för kunderna. Vi vill säkerställa långsiktiga spelregler i energipolitiken genom att bygga ut den förnybara energiproduktionen, fasa ut fossila bränslen och ge förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. Vi gör bland annat satsningar på utbyggnad av laddinfrastrukturen för elbilar, ökar klimatbiståndet till FN:s gröna klimatfond och sänker skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. har även länge förespråkat ett partiöverskridande arbete för energipolitiken, vilket vi nu kan se i form av den tillsatta vars uppdrag är att se över det framtida behovet av en god och säker elförsörjning. kunde en partiöverskridande energiöverenskommelse presenteras mellan fem riksdagspartier, som en del av arbete, men där särskilt behoven av snabb lösning för att kunna bevara befintlig kärnkraft genom avveckling av effektskatten, gjorde att överenskommelsen var bra och nödvändig för industri. Klimatmålen – grunden för energipolitik presenterades även Miljömålsberedningens slutbetänkande, En Klimat- och Luftvårdsstrategi för ; ett förslag som lämnades av sex av partier, varav är ett av dem, som för en långsiktig inriktning av politiken. Förslaget innebär att ska ha nettonoll-utsläpp senaste 2045, varav reduktion av utsläppen i . Två etappmål föreslås – reduktion till 2030 och reduktion till 2040. En möjlighet till flexibilitet har byggts in i målen genom att maximalt av reduktionen 2030 kan ske med kompletterande åtgärder, som t ex utsläppskrediter i andra länder eller ökade sänkor i skog eller jordbruk. Beredningen föreslår också ett mål för reduktion av utsläppen inom inrikes transporter på minst 70 till 2030. Målet för transportsektorn är ambitiöst och förutsätter en kombination av snabb elektrifiering, en kraftig expansion av klimatsmarta bränslen, överföring av gods till järnväg och sjöfart samt åtgärder i tätorter för att gynna kollektivtrafik, cykel och gång. Betänkandet omfattar en rad förslag inom områden som stadsplanering, bostäder och byggande, jordbruk och livsmedel, näringspolitik och energi- och materialhantering. Beredningen presenterar också förslag som rör ett utvecklat samarbete mellan näringsliv och stat som en viktig del i en strategi för att minska utsläppen från bl a järn- och stålindustrin. Beredningen lyfter dessutom fram vikten av åtgärder för fortsatt utveckling av en biobaserad ekonomi, där nya biobaserade produkter från skog, jordbruk eller vattenbruk kan ersätta fossilbaserade produkter. Betänkandet innehåller också förslag till en samlad strategi för svensk luftvårdspolitik. Förslagen i strategin bidrar till en utveckling mot förbättrad luftkvalitet i tätorter, där de högsta halterna av luftföroreningar förekommer. stödjer det bindande utsläppsminskningsmålet om inom EU , jämfört med 1990-års nivåer. Vi vill också att EU arbetar för ytterligare en minskning om genom att inkludera åtgärder i form av att köper ”internationella krediter”, det vill säga projekt för att minska utsläppen i andra länder utanför EU. Vi stödjer också målen om förnybar energi samt en ökad energieffektivisering inom EU till 2030. Det är tack vare kombinationen av kärnkraft, vattenkraft, biokraft och vindkraft som är det land inom EU med lägst klimatutsläpp inom sin elproduktion. värnar målet om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser 2050. Vi behöver därför intensifiera arbetet med klimat- och energifrågorna på såväl nationell som internationell nivå för att uppnå dessa klimatmål. Den sammanlagda elproduktionen var , vilken är den näst högsta årsproduktionen någonsin i vårt land, enligt . förväntas elproduktionen öka ytterligare. Ökningen förväntas delvis bero på fortsatt utbyggnad av vindkraften. Totalt beräknas elproduktionen uppgå till . Den samlade elanvändningen uppgick till knappt , vilket gjorde det möjligt för att exportera sitt elöverskott till grannländerna för femte året i följd. finns det överföringsförbindelser från till , , , och . På grund av den stora elproduktionen och den låga elanvändningen blev nettoexporten hela , vilket är den största någonsin från . Det tidigare rekordet var som nettoexporterades . Mängden motsvarar av den totala elproduktionen och av användningen inom landet . Den svenska elproduktionen är till koldioxidneutral och utgörs av förnybar energi i form av vatten, vind, solkraft samt värmekraft och biobränslen. är, tillsammans med , det land som har lägst andel fossila bränslen i elproduktionen av samtliga EU-länder. svarade vattenkraften för totalt av elproduktionen med 74 TWH, kärnkraften för 54 TWH vilket är , vindkraften slog nytt produktionsrekord med 16,6 TWH och stod därmed för , och bränslebaserad elproduktion var drygt 13 TWH. En mångfald av energislag vill se en mångfald av förnybar energi inom transportsektorn, industrin, uppvärmningen och elproduktionen. Vi strävar efter ett energisystem som innehåller såväl storskaliga som småskaliga element anpassade till lokala och industriella behov. För att kunna uppnå miljömålen om minskade koldioxidutsläpp och energieffektivisering vill vi se ökade investeringar av såväl offentligt som privat kapital i långsiktigt hållbara energislag som bland annat vindkraft, vattenkraft, bioenergi, solenergi och geoenergi. ska ha ett energisystem som bygger på förnybar energi. Vattenkraftsproduktionen i uppgick till 2015. I finns drygt 2 000 vattenkraftverk med en total installerad effekt på . är en av de nationer som använder och producerar mest vattenkraft i världen. Vattenkraften är en förnybar energikälla och spelar en avgörande roll för stabiliteten i elsystemet. Vatten har till skillnad från el förmågan att lagras när det strömmar genom turbinerna i ett kraftverk och på så vis skapar elenergi. Vattnet rinner i huvudsak under vår och försommar då snön smälter men efterfrågan på el är däremot som störst . Då kan det lagrade vattnet utnyttjas för elproduktion. Det behövs en övergripande modernisering av svenska vattenkraftsanläggningar, eftersom de nya intermittenta energikällornas bidrag ställer helt nya krav på en teknik som installerades för upp till . En sänkning av fastighetsskatten på dessa anläggningar genom Energiöverenskommelsen, kan möjliggöra nödvändiga renoveringar. Det är viktigt att föra fram de innovationer som kommit fram i kring vattenkraften, och att detta stimuleras på olika sätt även på hemmaplan, inte att det endast går på export. Trots att vattenkraften räknas som ett av de bästa och mest stabila kraftslagen, görs det ganska lite forskning på vattenkraftens utvecklingspotential i . Svenskt Vattenkraftcentrum som ligger under , forskar och utbildar inom områdena vattenkraft och dammar, tillsammans med fyra svenska universitet. vill se en utredning om befintlig vattenkrafts potential och möjligheten till utveckling genom ny miljövänlig teknik i samband med Energiforskningspropositionen och i enlighet med Energiöverenskommelsen. värnar om de små företagens rätt att fortsätta driva och underhålla småskalig vattenkraft. De små vattenkraftverken står för av den totala vattenkraftselen, och är ofta till för egenförbrukning och eventuell försäljning av överskottselen. Medborgare uppmuntras att bli mikroproducenter för egen el. Men ägarna till de småskaliga vattenkraften har fått det allt mer kämpigt . Den statliga utredningen 2014:35 ”I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler” vars slutbetänkande kom , tar bland annat upp ett förslag om omprövning av vattenverksamhetstillstånd för nära 2 000 vattenkraftverk som har tillstånd i enlighet med 1918-års vattenlag eller ännu äldre, i syfte att genomföra miljöförbättrande åtgärder. Vi menar fortfarande, att en sådan omprövning skulle resultera i mycket kostnadskrävande processer för de småskaliga vattenkraftverken. Att betala för något som per automatik inte leder till miljömässiga förbättringar, anser vi inte vore rimligt. Det handlar inte enbart om de negativa ekonomiska konsekvenserna för små välfungerande landsbygdsföretag om vattenkraften sätts ur spel. Det är oersättliga kulturarv som byggts upp av generationer i bygden som riskerar att gå förlorade om ägarna påtvingas oproportionerligt höga kostnader för fortsatt drift. I och med Energiöverenskommelsen, förväntas regeringen ta tag i den här problematiken då formuleringen ”ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men där prövningssystemet utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan” finns med och därmed ska följas upp. uppgifter är bland annat att främja landsbygdsutveckling, miljö, kultur och samhällsplanering. Det är inte rimligt att ge stöd till landsbygdens näringsidkare genom landsbygdsprogrammet, för att sedan kräva miljöförbättrande åtgärder som kan leda till nedläggning av vattenkraftsanläggningarna och medföljande näringsverksamheter. anser därför att uppgifter måste samordnas och konsekvensanalyser genomföras så att de givna uppgifterna inom myndigheterna harmoniserar med varandra vad gäller den småskaliga vattenkraften. Dessutom finns lokala och regionala ekonomiska aspekter på kraven om omprövning av tillstånd för småskalig vattenkraft som funnits på platsen i generationer. Om inte krävda åtgärder görs, på grund av brist på resurser hos ägarna, kommer vattenmiljön ändå behöva åtgärdas enligt länsstyrelsernas krav. Vem som ska stå för kostnaden av de dyrbara investeringarna måste klargöras innan krav ställs på vattenkraftsägarna. Det står också i Energiöverenskommelsen, att ”reglerna för omprövning av vattenverksamheter som vattenkraftverk och dammar bör förenklas så långt det är möjligt med hänsyn till behovet av att säkerställa en hållbar utveckling där våra vattenresurser inte kan betraktas som vilken resurs som helst” och vidare att ”ska vattenkraftsbranschen fullt ut finansiera de kostnader, för till exempel omprövning av verksamheter, som gör att lever upp till och dess krav på vattenverksamheter. Arbetet ska utgå ifrån den partsdiskuterade fondlösningen som och Hav- och vattenmyndigheten har haft.” förväntar sig därför en positiv lösning på området för de småskaliga vattenkraftverk som är på väg in, eller redan är inne i en rättslig process. Däremot behöver denna fond också kunna hjälpa de vattenkraftsägare som redan drabbats hårt ekonomiskt av länsstyrelsernas nitiska myndighetsutövning. Vindkraft är den förnybara energikälla som ökar mest i världen. I producerade vindkraften 2015, vilket är av vår elproduktion. fanns totalt3 233 vindkraftverk med en installerad effekt på , varav 74 till havs med en effekt på 190 MWh. fanns 137 vindkraftverk under byggnation och 3 698 på land och 775 till havs, under tillståndsprövning. De senaste årens utbyggnad visar på en i grunden stor potential, men på grund av de låga elpriserna har utbyggnaden av vindkraften mer eller mindre stannat av. Oavsett det, så behöver tillståndsprocessen för vindkraftsbolagen kortas för att bolagen ska ha en chans till lönsamhet. är genomsnittstiden för tillståndsprövning och eventuella överklaganden kan göra att processen blir ännu längre. Ofta handlar det om perioden när kommunerna ska yttra sig om tillståndet, vilket oftast är i slutfasen av processen. Om kommunerna har möjlighet att inkomma med sitt veto tidigare i processen skulle det finnas större möjligheter för vindkraftsbolagen att tillgodose de önskemål som inkommer eller spara resurser som kan läggas på andra projekt. med flera tog fram en vägledning för kommunerna, kring tillstyrkan av tillståndsprövning för vindkraftverk, med syftet att klargöra och korta processen, men den kan behöva följas upp och utvärderas. Om inte vägledningen följs, bör lagstiftning övervägas. Genom Energiöverenskommelsen ska anslutningsavgifterna för havsbaserad vindkraft utredas, för att om möjligt kunna jämställa vindkraft till land och till havs. Runt en fjärdedel av landyta är täckt av torv, till större delen dock endast i tunna lager. bildas genom ofullständig nedbrytning av vitmossor med mera, i fuktiga och syrefattiga miljöer. Det innebär en stor inlagring av kol. Torven nybildas endast långsamt, . har redovisat ett regeringsuppdrag om torvutvinningens miljö- och klimateffekter. Där slås fast att torv verkligen är ett fossilt bränsle och att torvutvinning bidrar till ökade utsläpp av växthusgaser. Torvproducenter och biobränsleförespråkare har försökt få torv klassificerat som ett biobränsle. Inom EU:s system för utsläppshandel och enligt FN:s klimatpanel IPCC är det dock klassat som ett fossilt bränsle. Men inom det svenska elcertifikatssystemet behandlas torv fortfarande som förnybart. Torven är i också befriat från energi- och koldioxidskatt. Det anser inte är försvarbart längre, med tanke på nya forskningsresultat kring torvens miljöpåverkan. I energisammanhang används torv framför allt för industriell värme- och elproduktion. Gas, olja, torv och kol ingår, med ett geologiskt definitionssätt, i begreppet geoenergi. bildas i processer som huvudsakligen är biologiska men i internationella klimatkonventioner räknas dock utsläppen från torvdelning som ett fossilt bränsle även om det nybildas betydligt snabbare än kol, olja och naturgas. Produktionen av energitorv 2014 minskade med , 2013 ner 2014, enligt geologiska undersökning. Även det totala energiinnehållet minskade från 2,4 miljoner MWh till 2,2 miljoner MWh, vilket motsvarar en minskning på . Antalet bearbetningskoncessioner för energitorv har minskat med tre , i areal beräknat till en minskning från 23 245 till . Av miljö- och klimatskäl styrs numera torvutvinningen mot dikade torvmarker, dels dikad skogs- och jordbruksmark, dels äldre, nu nedlagda täkter. Och även om torvbrytningen har ganska liten omfattning i i förhållande till tillgången, slår fast i sin rapport att den bidrar till ökade utsläpp av växthusgaser; och enligt en bedömning från SLU en sådan betydande mängd som en femtedel av landets totala utsläpp. Om torvtäkterna efterbehandlas på ett bra sätt kan den negativa klimatpåverkan från brytningen minskas. Det effektivaste motmedlet mot ytterligare nedbrytning av torv på utdikade marker är att fylla igen dikena och ställa marken under vatten igen. Då upphör nedbrytningen av torven och därmed utsläppen av växthusgaser är ett energislag som varken beskattas med koldioxid- eller med energiskatt. Utsläpp av koldioxid från torvförbränning rapporteras till FN som ett fossilt bränsle och när torv eldas i större kraftvärmeverk inom EU måste de inneha utsläppsrätter. Aktuella studier visar att torv ur växthusgassynpunkt motsvarar fossila bränslen i ett tidsperspektiv upp till . Vi anser därför att skattebefrielsen från koldioxidskatt för torv bör tas bort, vilket genererar skatteintäkter på uppskattningsvis 100 miljoner 2016–2019. Kärnkraften är en viktig del av basen i elproduktion och genererade 54 TW . Det motsvara av totala elproduktion, vilket är mindre än vanligt på grund av att flera reaktorer hade långa revisioner . För att möta framtidens utmaningar med minskade koldioxidutsläpp och stärkt konkurrenskraft kan vi inte bortse från kärnkraften som är en i huvudsak koldioxidneutral energikälla. De existerande kärnkraftverken beräknas ha en livslängd på omkring , och flera av dessa kommer att fasas ut om 15–. Nya, säkrare kärnkraftsreaktorer är något som bland annat och senast valt att satsa på, som en förutsättning för att behålla den elintensiva industrins konkurrenskraft, utan att ersätta dagens elproduktion med fossilbaserad produktion. anser att även i dagens ekonomiska läge, och med den Energiöverenskommelse som är gjord, ändå är viktigt att satsa på forskning inom såväl förnybar energi som kärnteknik för att trygga vår framtida energiförsörjning med goda förutsättningar att möta framtida energibehov. Kan befintliga kärnkraftsreaktorer förnyas och förbättras för en förlängd livstid som är ekonomiskt försvarbart, kan det vara goda investeringar i forskning och utveckling. Då behövs en fortsatt kompetensförsörjning av dem som ska arbeta inom området. har verkat för en bred blocköverskridande överenskommelse om energipolitiken inom den tillsatta parlamentariska , och att en sådan uppgörelse borde bygga vidare på Alliansens historiska energiuppgörelse . kom den nya energiöverenskommelsen till stånd. Med dagens låga elpriser och ändrade marknadsförutsättningar är det viktigt att kärnkraften ges goda förutsättningar för sin elproduktion. För är det viktigt att energiförsörjningen tryggas genom förnybara energikällor innan politiska beslut tas som kan få omfattande konsekvenser för kärnkraftens framtid och därmed energiförsörjning. Därför var det viktigt att få beslut om att effektskatten ska avvecklas, vilket kommer att ske i två steg, varav det första är och det andra . som det också kunde understrykas att avvecklingslagen är avskaffad och inte kommer att återinföras. Energiöverenskommelsen har också bidragit till att i samråd med Riksgälden, utifrån de nya förutsättningarna för kärnkraften utreda behovet av förändringar av drifttider i kärnavfallsfonden. Principen ska alltjämt vara att kostnaderna för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall ska täckas av dem som genererat avfallet, staten ska varken betala för avveckling eller slutförvar. Placeringsreglementet i kärnavfallsfonden ska förändras så att placeringsmöjligheterna utökas från och med starten på nästa treårsperiod 2018. Solenergi är en viktig klimatsmart del i vårt energisystem. Svensk solenergiforskning är mycket framstående och solenergin har en stor utvecklingspotential i . Solcellsmarknaden fortsätter att växa och den totala installerade solcellseffekten i ökade , enligt Svensk Solenergi. Den största ökningen skedde på villa- och småhustak. Tillväxten har varit störst inom solcellssystem för villor, med 13,9 nyinstallerade megawatt (MW) , vilket kan jämföras med 9,6 MW året innan. En av anledningarna till ökningen kan vara den skattereduktion som infördes . Skattereduktionen innebär att mikroproducenter som matar ut ett visst överskott av el får extra utöver den ersättning de får från sitt elbolag när de säljer sin solel. Det finns tre delar i begreppet solenergi – värme, el och kyla. Dessa delar hoppas finns med i rapporten av det regeringsuppdrag som getts till om att utveckla en strategi för solenergi i , och som ska komma .