ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4021552 · 2016-10-04 00:00:00 — Fler bostäder och en mer rörlig bostadsmarknad ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler förenklingar behöver genomföras i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reavinstskatten måste ses över och sänkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strandskyddet behöver reformeras för att möjliggöra för byggandet av fler bostäder och skapa förutsättningar för jobb och tillväxt i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Bristen på bostäder, inte minst i storstäderna, utgör en av största utmaningar. För att förbättra förutsättningarna för jobb och tillväxt i hela landet måste det befintliga bostadsbeståndet därför utnyttjas mycket bättre och antalet bostäder bli betydligt fler. krävs det ofta ett stort startkapital eller goda kontakter för att kunna få tag på en bostad. Så kan det inte vara. I ska det vara enkelt att hitta ett boende. Ingen ska behöva tacka nej till jobb eller studier för att de inte hittar någonstans att bo. Vi måste därför ta krafttag i bostadspolitiken för att få en bättre och mer rörlig bostadsmarknad. Hindren på vägen dit är många och åtgärderna för att få dem ur vägen desto fler. Ett av hindren utgörs av omfattande tvingande byggnormer som byggherrar måste förhålla sig till. Alliansregeringen vidtog en rad åtgärder för att minska antalet krångliga regler, och att byggandet i just nu är det högsta måste ses i ljuset av detta. finns det åtskilligt kvar att göra och fler förenklingar i måste till för att öka takten i bostadsbyggandet. Ett annat hinder är reavinstskatten, den skatt som tas ut på eventuell vinst vid försäljning av en bostad. I och andra större städer i är efterfrågan på bostäder väldigt hög, vilket leder till höga reavinster och därmed hög beskattning av försäljningen av bostäder. Det leder till inlåsningseffekter på bostadsmarknaden och att det befintliga bostadsbeståndet utnyttjas väldigt dåligt. För att frigöra fler av de bostäder som redan är byggda måste därför reavinstbeskattningen ses över och sänkas när de offentliga finanserna så tillåter. Vidare måste strandskyddet bli mer flexibelt. Allmänhetens tillgång till stränder, vilken har sin grund i allemansrätten, är viktig att värna, men hänsyn måste också tas till det ökade behovet av bostäder. Strandskyddet behöver därför reformeras.
mot · H4021555 · 2016-10-04 00:00:00 — Krav på att följa sysselsättningsutvecklingen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utgå från sysselsättningsgraden i sin politik och att regeringen ska redovisa sysselsättningspåverkan av sin politik och tillkännager detta för regeringen. Det är viktigt att den ekonomiska politiken tar sin grund i sysselsättningsgraden och hur många som arbetar. Hur många som arbetar är viktigt att följa då detta påverkar vår gemensamma finansiering av välfärden. Sysselsättningsgraden går inte heller lika lätt att manipulera på olika sätt såsom exempelvis arbetslöshetsgraden går att göra. Den förda ekonomiska politiken bör grunda sig i och redovisa sysselsättningseffekterna. I och med den nya rödgröna regeringens tillkomst har målbilden förskjutits från sysselsättningsgraden hos den arbetsföra delen av befolkningen till ett fokus på arbetslöshet. Fokusskiftet från sysselsättningsgrad till arbetslöshet är mycket olyckligt då antalet arbetslösa går att manipulera genom att bedriva en politik som lättare för över människor i olika bidragssystem eller till utbildningar som inte alls garanterar övergång i anställningar eller annan vettig sysselsättning. Det är även mycket olyckligt att regeringen slutat redovisa sysselsättningseffekterna av sin politik i sin budgetproposition. Vi har därför tidigare krävt att regeringen inte bara följer arbetslöshetsutvecklingen utan även redovisar hur många nya arbetstillfällen och vilken sysselsättningsökning som har åstadkommits. Detta genom att en ny politisk inriktning med ett annat mål för hur den svenska arbetsmarknaden ska fungera har etablerats och, som vi tycker, ett fokus på sysselsättningsutvecklingen hamnat i skymundan. När utskottet behandlade frågan 2014/15 skrev man i sitt betänkande bland annat att ett mål för sysselsättningen givetvis är en god utgångspunkt, men sedan radade man upp argument just emot detta konstaterande. Det hela slutade med att utskottet ansåg att ett fokus på sysselsättningen till och med kan leda till att man misstolkar den förda politiken som ineffektiv i att bekämpa arbetslösheten. Detta är för oss ett mycket förvånande konstaterande, om nu en gång utskottet ändå ansåg att ett fokus på sysselsättningen per definition är en god utgångspunkt? Vi vill därför att regeringen i sin utformning av politik tar grund i sysselsättningsgraden istället för antalet arbetslösa. Regeringen borde även i sin budgetproposition konkret redovisa konsekvenserna på sysselsättningen av sina reformer. Vi vill med bifall till denna motion att ger regeringen det tillkänna. Finn (M)
mot · H4021558 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att målet för svensk energiproduktion bör vara att uppnå klimatneutralitet, dvs. att inte bidra till växthuseffekten, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kärnkraftsproduktion inte bidrar till växthuseffekten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte ska fasa ut befintliga, säkra och uppgraderade kärnkraftsreaktorer och tillkännager detta för regeringen. Kärnkraft är basen i svensk elproduktion och står för knappt hälften av den el vi använder . Just nu är elpriset förvisso lågt men industri är elintensiv och därför känslig för förändringar. En snabbavveckling av kärnkraftsreaktorer kommer därför med största sannolikhet leda till ökade elpriser. har, baserat på SCB:s siffror , räknat ut att varje gång elpriset går upp med /KWh höjs den svenska industrins kostnader med en miljard. Industrin som är motorn för tillväxt kommer definitivt att få konkurrensproblem den dagen elpriset vänder upp igen. Men kärnkraften är också viktig för klimatet. som går förändras atmosfärens sammansättning och förekomsten av koldioxid, och så kallade koldioxidekvivalenter, ökar stadigt. Att bromsa den utvecklingen är ett gemensamt åtagande för världen och absolut centralt för att kunna minska risken av omvälvande naturkatastrofer. Alla länder måste bidra och för är det därför viktigt att satsa på en ren energiproduktion baserad på kärnkraft, vattenkraft och biobaserade energikällor. En energimix fri från koldioxid kan också bli en framtida exportnäring inte minst för att reducera fossil energiproduktion i grannländer såsom , och . Vi måste ledas av en politik som inte skadar klimatarbetet. I då elpriser och klimat påverkas stort av världens energiproduktion kan satsa mer på forskning och utveckling kring den fjärde generationens kärnkraft. Det finns många intressanta frågor att fördjupa sig i såsom att använt kärnbränsle skulle kunna återanvändas och ge mångfalt mer energi utan att nya uranfyndigheter behöver tas i anspråk. Det finns också kunskap om att avfallet skulle kunna behandlas så att tiden det är strålningsfarligt minskar till en bråkdel (denna behandling innebär att de radioaktiva isotoperna i dagens kärnbränsleavfall sönderfaller till mer kortlivade isotoper av andra grundämnen) liksom att driva mindre kärnkraftverk kostnadseffektivt. Fler möjligheter står till buds men för att kunskapen skall bli praktiskt användbar måste man också våga prova olika lösningar i praktiken. Därför finns i också förslag på att tillåta bygget av en forskningsreaktor för att därigenom få drifterfarenhet innan man bygger en för kommersiell drift. Detta vore av största vikt för att stärka svensk teknikutveckling och spetskompetens på området. Med hänvisning till ovanstående anser undertecknad att måste uppvärdera kärnkraftens stora betydelse för såväl klimat som elproduktion och vikten av att stärka svensk teknikutveckling och kompetens. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H4021559 · 2016-10-04 00:00:00 — Post till rättspsykiatriska patienter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra lagen så att rättspsykiatriska regionkliniker på ett enklare sätt ges lov att granska patienternas inkommande post, och detta tillkännager för regeringen. slog landets rättspsykiatriska regionkliniker larm om att det är alltför enkelt att smuggla in narkotika och farliga föremål till de intagna. Detta då det inte är tillåtet för personalen att automatiskt kontrollera de paket som skickas till patienterna utan att chefsöverläkaren först har fattat beslut om varje enskild försändelse som personal anser bör granskas. har personalen inte ens rätt att ”känna och klämma” på försändelserna utan att först ha fått ett beslut av chefsöverläkaren. Ansvariga vid flera kliniker har därför uttalat att de måste ges möjlighet att på ett enklare sätt kunna kontrollera all inkommande post. De har också framfört sin uppfattning till och Inspektionen för vård och omsorg () och begärt att lagen bör kunna tolkas så att den medger personal rätt att granska försändelser utan att först inhämta beslut från chefsöverläkare. Båda myndigheterna har dock avslagit deras begäran. Något som är ytterst förvånande med tanke på att det finns exempel då till och med skjutvapen har kunnat smugglas in till de intagna via olika försändelser. Frågan är förvisso komplex på så sätt att de intagnas integritet ska respekteras, men eftersom en stor del av de intagna har begått mycket allvarliga brott har frågan självklart också stor betydelse för att kunna garantera personalens och patienternas trygghet och säkerhet. Vi är många som anser att säkerhetsaspekterna måste överväga i detta fall. Med hänvisning till ovan anser undertecknad att lagen måste ändras så att rättspsykiatriska regionkliniker på ett enklare sätt ges lov att granska patienternas inkommande post. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · H4021560 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att långsiktigt säkra tillgången på dricksvatten av god kvalitet från sjön och tillkännager detta för regeringen. Dricksvatten av god kvalitet är en förutsättning för liv och ett väl fungerande samhälle. För politiken är det därför ett grundläggande ansvar att se till att långsiktigt säkra tillgången till detsamma. Något som inte minst gör sig påmint efter den vattenbrist som drabbade såväl och som . En viktig dricksvattentäkt är sjön , som är största dricksvattenkälla. försörjer sjön ca 250 000 invånare i 11 kommuner och fler kommuner i närområdet har planer på att ta sitt vatten ur . I ett framtida perspektiv menar många att vattnet i sjön även ska kunna försörja kommuner i . utgör betydande riksintresse för turism, fritidsliv, natur- och kulturvärden, naturvård, yrkesfisket och totalförsvaret. Dessutom är hela sjön utpekad som ett Natura 2000-område. Problemet är dock att och dess unika kvaliteter hotas. Försvaret har fått tillstånd att påtagligt öka sin skjut- och flygverksamhet, ett gruvbolag projekterar för att bryta sällsynta jordartsmetaller i ett område som ligger inom tillrinningsområde och dessutom pågår redan provborrningar av en malmkropp under själva sjön. Det är inte hållbart. Därför måste det presumtiva riksintresse som dricksvattentäkter kommer att utgöra väga högre än övriga riksintressen. bör utifrån ovan ge regeringen i uppdrag att säkerställa att sjön och dess dricksvatten även i fortsättningen skyddas. Detta för att dricksvatten fortsatt ska hålla hög kvalitet och för att möjliggöra för kommande generationer att vara säkra på att vatten är kvalitetssäkrat.
mot · H4021561 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att följa upp kassaregisterlagens effekter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om hur motstridiga myndighetsbesked om kassaregistren skapar problem också vid rättskipning och tillkännager detta för regeringen. En motion med likartat budskap inlämnades till föregående . Utskottet avslog då yrkandet och uttalade att ”Utskottet utgår från att regeringen följer utvecklingen men är inte berett att föreslå att bestämmelserna om kassaregister ses över”. Det är olyckligt att utskottet intar denna njugga inställning då det gäller bestämmelserna om kassaregister med tanke på de motstridiga besked som myndigheterna ger i frågan och som också skapar problem vid rättsskipning i frågorna. Detta framgår inte minst av sammanställning som återfinns på kassaregisterlagen.pdf. Som om detta inte vore illa nog vet vi också från samtal med knallar och marknadsarrangörer att antalet ambulerande knallar på våra populära marknader minskar stadigt. Därför ser vi ett stort behov av en översyn av kassaregisterlagens effekter. En uråldrig svensk tradition är på utdöende. Det måste vi förhindra. I finns en lång tradition kring marknader. , marknad och Skänningemarken är bland landets största och har alla tre månghundraåriga anor. Svenska folket gillar att gå på marknad, och det är också viktiga mål för turismen i . Så gott som alla svenska kommuner har en eller flera marknader och även fasta torgdagar då fiskbilen, lokala grönsaksförsäljare eller bärplockare sätter färg och levandegör våra torg. omfattas också de som ägnar sig åt ambulerande torg- och marknadshandel av kravet på kassaregister. Syftet med lagen, det vill säga att öka rättvisan mellan olika affärsidkare och att alla som driver affärer ska göra det på samma villkor, är det få som ifrågasätter. Men är det många knallar som uttrycker att de tröttnat på alla nya regleringar och kommer att upphöra med sin verksamhet. Detta är en beklaglig och oroväckande följd av den nya kassaregisterlagen. Effekterna av densamma borde därför följas upp. Detta är också viktigt med anledning av den oro som finns bland de som arrangerar marknader. Enligt samtal med arrangörer i är det flera som vittnar om att det var färre ambulerande torg- och marknadshandlare på plats vid de marknader som ordnades i länet. Detta har dessutom påverkat många lokala föreningar som fram till nu har fått ett välbehövligt ekonomiskt tillskott till sin verksamhet genom att vara delaktiga i att anordna marknader. Risken finns därför nu att det kan komma att påverka utbudet av ungdomsaktiviteter i kommunerna. Självklart är det viktigare att jobba vidare för att stoppa illojal konkurrens och svarta pengar men det krävs också att vi följer upp så att det är rätt åtgärder som genomförs. Torg- och marknadshandeln har ett kulturellt värde. Det är också en naturlig mötesplats och uppskattad del av vår stadsbild, därför är det viktigt att följa upp effekterna av de nya regleringar som har kommit på plats. Detta bör ge regeringen tillkänna. Finn (M)
mot · H4021563 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra de förslag som växtskyddsrådet har framfört i sina årsrapporter (2015:05 samt 2016:09) och som framgår av motionen, och detta tillkännager för regeringen. har i sin årsrapport (2015:05) framfört ett antal gemensamma ståndpunkter till regeringen. behovet av harmonisering mellan länderna vid godkännande av växtskyddsmedel inom norra zonen och i vissa fall hela EU betydelsen av att hitta långsiktiga och rimliga lösningar för prövning och godkännande av allmänkemikalier och låggiftiga ämnen som växtskyddsmedel betydelsen av samordning mellan myndigheterna , och och vid utformandet av vägledningar för prövning och tillsyn vid användningen av växtskyddsmedel, främst kopplat till skyddet av vatten behovet av bredare analyser där såväl företags- och samhällsekonomiska som miljö- och hälsomässiga konsekvenser tas fram. Detta som en komplettering till förslagen i den så kallade . I sin senaste årsrapport (2016:9) tillkommer flera aspekter såsom undvika beslut om förbud eller villkorsändringar mitt under säsong och att det är viktigt att det finns rimliga utfasningstider betydelsen av forskning och utveckling inom växtskyddsområdet för ett långsiktigt hållbart och konkurrenskraftigt jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring. Dessa är alla intressanta, relevanta och högaktuella förslag som riksdag och regering borde ta ad notam. Syftet med är att myndigheter och olika organisationer ska kunna ta ett helhetsgrepp på frågor som rör svenskt växtskydd och att detta ska kunna diskuteras ur ett perspektiv som skapar ömsesidig förståelse för olika särintressen så att såväl miljöns som produktionens behov kan värderas. Detta är en klok strategi som regeringen bör stötta och agera utifrån. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H4021565 · 2016-10-04 00:00:00 — Sanering av förorenade områden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ansvarsfrågan för efterbehandling av förorenade områden bör förtydligas och regelverket ses över och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vi ska kunna lämna över ett bättre samhälle till kommande generationer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att innovationsupphandlingar kopplat till efterbehandling av förorenade områden ska vara tillåtna och tillkännager detta för regeringen. I samband med att 1999 antog de nationella miljömålen har inventeringen av förorenade områden legat i fokus. De områden som har högst riskklass har identifierats och det tunga och kostsamma arbetet med att efterbehandla desamma har inletts. I ett antal vägledande rättsfall från miljödomstolen 2010 visar det sig att företagens ansvar då det gäller efterbehandling av förorenade områden är mindre än vad som tidigare förmodats. Detta är problematiskt eftersom domsluten följaktligen innebär att vi kan sanera färre områden för de statliga resurser som står till förfogande. För att kunna upprätthålla en effektiv efterbehandling av förorenade områden ser undertecknade med oro på de problem som har lyfts då det gäller ansvarsfrågan för efterbehandling. Detta har lyfts både av () och av (Skrivelse 20150416). Problemen berör hur resultaten av olika utredningar ska tolkas och vilka efterbehandlingsåtgärder som i så fall behöver vidtas. Med tanke på att såväl företagarnas organisation som och lyfter frågan som ett problem anser vi det angeläget att regelverket ses över. Av omnämnda skrivelse framgår att verket tillsammans med SGU, SGI och har för avsikt att genomföra innovationsupphandlingar rörande ny teknik, kopplat till förorenade områden. Det är mycket positivt. Vi sätter också ett stort värde på myndigheternas samverkan och försök till att sprida kunskap och goda exempel via en portal på internet. Beträffande förslaget om att innovationsupphandlingar ska kunna användas förutsätter vi att regeringen kommer att tillåta det, även om det inte framgår av regleringsbrevet. Då antog de nationella miljömålen var syftet att miljöarbetet skulle bli mer fokuserat och målinriktat, så att vi kan lämna över ett bättre samhälle till kommande generationer. Ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Det är fortfarande angeläget. Med hänvisning till ovanstående är det viktigt att regelverket för kostnadsansvar vid efterbehandling av förorenade områden ses över och att innovationsupphandling på området tillåts. Detta bör ge regeringen tillkänna. Finn (M)
mot · H4021567 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att reformera turordningsreglerna och tillkännager detta för regeringen. Utanförskapet är ett av vår tids största problem. Som politiker har vi därför ett stort ansvar att ta tillvara alla de verktyg som finns tillgängliga i syfte att underlätta inträdet på arbetsmarknaden. En väl fungerande arbetsmarknad är direkt beroende av vår förståelse för, och vår reaktion på, de systemfel som finns på arbetsmarknaden. Trots omfattande insatser som alliansregeringen genomförde för att sänka trösklarna och underlätta för lågt utbildade, utrikes födda och unga att komma i jobb, finns det fortfarande mekanismer inom dagens regelverk som motverkar detta. Forskning (bland annat av professor vid Linnéuniversitetet) visar tydligt att dagens turordningsregler är ett av de hindren. I en ny rapport, Turordningsreglernas ekonomiska effekter som utkom , analyserar professorn i nationalekonomi, , vilka effekter som ”sist-in-först-ut-principen” har haft. Han konstaterar bland annat att dagens regelverk kring anställningsskydd utformades sedan att de företag som kunde använda sig av undantagsreglerna ”skapade fler jobb, hade högre produktivitet och lägre sjukskrivningar än liknande företag som inte fick göra undantag” att undantagsreglerna skapade en ”tillväxtbarriär” eftersom företag blev mindre benägna att öka sin personalstyrka till över tio anställda att de större företagen har möjlighet att kringgå lagstiftningen om anställningsskydd genom att anlita bemanningsföretag. Med tanke på den trögrörliga arbetsmarknad som utmärker , uttrycker professor också farhågor för hur gällande lag om anställningsskydd kommer att påverka utrikes föddas möjligheter att få ett arbete. Även diskuterade frågan i sin slutrapport, och menade att ”grupper med svag ställning på arbetsmarknaden, som ungdomar och invandrare, påverkas negativt av ett strikt anställningsskydd”. I rapporten drar man slutsatsen att turordningsreglerna bör tas bort. Visst är turordningen på arbetsmarknaden i hög grad en fråga för de avtalsslutande parterna. Men då nuvarande regelverk har en så stor inlåsningseffekt, i kombination med det stora antalet arbetslösa, behövs en reformering med syfte att öppna för nya lösningar och en större rörlighet på den svenska arbetsmarknaden. Därför måste vi politiker agera. En liknande motion behandlades under förra . Utskottet konstaterade då ”att turordningsreglerna i anställningsskyddslagen är väl avvägda och att eventuella förändringar först bör förankras hos parterna”. När nu ytterligare forskning visar att turordningsreglerna inte är ”väl avvägda”, anser undertecknade att det är hög tid för arbetsmarknadsutskottet att ta till sig vad forskning och evidens visar. Att därför vara proaktiv och besluta att se över samt reformera turordningsreglerna synes vara en klok åtgärd, inte minst då arbetslösheten bland utrikes födda är hög och detta väntas få omedelbara konsekvenser för integrationen. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H4021568 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av diskrimineringslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. Dagens diskrimineringslag har många förtjänster, men ett stort fel är den i många fall orimligt höga ”diskrimineringsavgift” som kan utdömas. Denna avgift står ofta inte alls i proportion till andra typer av straff och sanktioner i svensk lagstiftning utan kan framstå som oskäligt hög. Storleken och förutsättningarna för att utdöma diskrimineringsavgift bör därför ses över.
mot · H4021569 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för avgiftsfinansiering av myndighetsbesök och tillkännager detta för regeringen. I takt med att kommunerna försöker få resurserna att räcka till allt fler – mer eller mindre viktiga – ändamål ökar intresset av att avgiftsbelägga allt fler tjänster eller att höja avgifterna för de tjänster som redan är avgiftsbelagda. Skillnaden i avgift mellan olika kommuner kan vara mycket stora. En form av avgifter som är vanligt förekommande är avgifter för olika former av myndighetsutövning i form av tillsyn, exempelvis livsmedelstillsyn, miljökontroller och liknande. När dessa verksamheter i sin helhet avgiftsfinansieras saknas helt incitament för att utveckla effektiviteten och riskerna blir också uppenbara att onödigt många tillsynsbesök görs. För små näringsidkare kan detta bli mycket kostsamt. Ett sätt att angripa detta vore att se över regelverket för avgiftsfinansiering av myndighetsutövning, så att tillsynsverksamhet i huvudsak bekostas skattevägen. blir det mycket mer intressant för kommunerna att effektivisera verksamheten och att inte göra onödiga tillsynsbesök.