ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4022996 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över andra miljösmarta betalningssystem för trafikanter såsom trafikpass som bilisten är skyldig att erhålla och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omgående se över förenklad betalning av trängselskatter och broavgifter, med andra intervaller än som är kostsamt för staten, och tillkännager detta för regeringen. För trängselskatter och t ex broavgifter i är det Transportstyrelsen som hanterar passageinformation genom att identifiera fordonsägare, fatta beslut om trängselskatt respektive infrastrukturavgift, skicka ut betalningsavier och tillhandahålla kundtjänst. var Transportstyrelsens totala kostnader för trängselskatten ca . skickas knappt en halv miljon beslut och fakturor ut avseende trängselskatt, varav avser belopp . Att skicka månadsfakturor till dessa av trafikanter som har en avgift att betala är resursslöseri då kostnaden för faktureringen är relativt hög i förhållande till den trafikantens avgift för den månaden. Om trängselskatt skulle betalas först när beloppet översteg skulle, enligt uppgift från Transportstyrelsen, utöver goodwill- och miljövärdet, portokostnader kunna sparas om mellan en och . Andra länder har valt att lösa detta mer miljösmart genom t ex s.k. trafikpass eller att man som trafikant inom själv är skyldig att betala sin avgift via internet. Det är dags att inför ett mer miljösmart, smidigt betalningssystem. irriterar det många, när fakturan om kommer i brevlåda. Staten torde ha viktigare uppgifter att lösa och dessutom när tekniken finns. Ersätt fakturan – det är både smart för miljö och ekonomi! Regeringen bör även omgående överväga att införa ett system där fakturor skickas när summan gått över ett visst belopp.
mot · H4022999 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att centralisering av myndigheter bör föregås av en utförlig behovs-, konsekvens- och alternativanalys samt inkludera samråd med berörda aktörer, såväl offentliga som icke offentliga, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att statliga myndigheter är representerade i hela och tillkännager detta för regeringen. har aviserat att en centralisering skall ske vilket innebär att ett stort antal arbetstillfällen riskerar att försvinna från mindre städer runt om i hela . När statlig verksamhet har omorganiserats för att bli mer effektiva har det resulterat i att den verksamhet som funnits i mindre städer och i orter därmed har rationaliserats bort. Detta påverkar invånarna i de fall den så kallade samhällsservicen försvinner, men främst har det en negativ påverkan på arbetsmarknaden i dessa redan utsatta områden. har beslutat om principer som visar hur organisationen och arbetsfördelningen ska utvecklas långsiktigt för att stödja verksamheten, och det var dessa principer som ledde fram till förslaget att verksamheten vid nio orter ska flyttas. Dock har regeringen nu aviserat att Statskontoret ska få i uppdrag att ta fram förslag till nya principer för myndigheters lokaliseringar. Därför kommer att avvakta med beslut om flytt av verksamhet från nio orter till närliggande orter. I avvaktan på vad regeringen kommer fram till kommer inte att fatta beslut nu om den föreslagna förändringen om flytt. Den långsiktiga inriktningen som har beslutat om ligger däremot fast. Den kommer att vara vägledande för utvecklingen av organisation och verksamhet framöver och kan resultera i att denna omorganisation ändå sker eller att andra beslut tillkommer. Beslutet till centraliseringen motiveras med att skall finnas där företagen finns. Ett av de kontor som aviserat skall försvinna ligger i . är en levande landsbygd, som utvecklas just med dess varierande företagande. Likaså har ett rikt näringsliv med små och medelstora företag med aktiva företagarföreningar. I området finns nära 1 700 företag. Inte nog med att företag och företagare som redan är verksamma på orten kommer att mista den service och närhet till expertis som ett skattekontor innebär, det finns också en risk att företag framöver väljer bort att etablera sig för långt från tjänster. Det är av stor vikt att jobben blir fler i hela och är en förutsättning för att människor ska kunna bo även på mindre orter runt om i landet. Det ska finnas goda förutsättningar för både små och stora företag att kunna starta och växa även utanför storstadsregionerna. måste därför ta sitt ansvar för hela . Därför bör regeringen vidta ytterligare åtgärder för att näringslivet, företagare, kommuner och framtida entreprenörer fortsatt ska ha minst lika god service, experthjälp och lokal närvaro av som tidigare, så att hela och landsbygden skall kunna fortsätta att växa.
mot · H4023001 · 2016-10-05 00:00:00 — Obligatoriska jämställdhetsplaner i förskolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av obligatoriska jämställdhetsplaner i förskolan och tillkännager detta för regeringen. Skolans läroplan säger följande om jämställdhet i förskolan: Alla som verkar i förskolan ska hävda de grundläggande värden som anges i denna läroplan och klart ta avstånd från det som strider mot dessa värden. Vuxnas sätt att bemöta flickor och pojkar liksom de krav och förväntningar som ställs på dem bidrar till att forma flickors och pojkars uppfattning om vad som är kvinnligt och manligt. Förskolan ska motverka traditionella könsmönster och könsroller. Flickor och pojkar ska i förskolan ha samma möjligheter att pröva och utveckla förmågor och intressen utan begränsningar från stereotypa könsroller. Därför är det centralt att hela arbetslaget på en förskola verkar för att flickor och pojkar tydligt får lika stort inflytande över och utrymme i verksamheten. Givetvis har förskolläraren ett särskilt ansvar för att alla barn har verklig påverkan på verksamhetens innehåll. Men som alla med insyn i förskoleverksamhet är krasst medvetna om är det ytterst varierande nivå på jämställdhetsarbetet. Vi ser alltifrån många goda initiativ till aktiviteter där gammeldags passiviserande könsroller fortfarande hänger som en våt filt över dagens förskoleverksamhet. Könen särbehandlas tydligt, vilket bland annat en doktorsavhandling från Malmöforskaren visat. Bristen på jämställdhet börjar i familjen. Men för att befria individen från gammeldags könsroller räcker det inte med bara en jämställdhetsmedveten barnuppfostran i hemmen utan det krävs också en feministiskt medveten förskolepolitik.
mot · H4023003 · 2016-10-05 00:00:00 — Utrikesfödda kvinnors möjlighet till inträde på arbetsmarknaden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa reformer som ökar utrikesfödda kvinnors möjlighet till inträde och delaktighet på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. har den största skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda av alla , särskilt när det gäller kvinnor. Vi behöver storstäda bland de regler som hindrar kvinnor från att bli ekonomiskt självständiga och få känna den samhörighet som ett jobb ger. Därför bör regeringen genomföra reformer som ger fler utrikesfödda kvinnor möjlighet till inträde och delaktighet på arbetsmarknaden; såsom att fortsätta arbetet för att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden, vidareutveckla RUT- och LOV-reformerna, begränsa uttaget av föräldradagar efter barnets tvåårsdag och skapa snabbare vägar in på arbetsmarknaden genom att bland annat inkludera anhöriginvandrare i de arbetsförberedande etableringsinsatserna. Öppna upp arbetsmarknaden för fler. Mycket av det som kallas för integrationsproblem är i själva verket arbetsmarknadsproblem. stela och oflexibla arbetsmarknad, med låg rörlighet, försvårar för dem som har en svag ställning på arbetsmarknaden. Höga ingångslöner och turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd (LAS) cementerar onödigt höga trösklar in på arbetsmarknaden. Inför lagen om valfrihet (LOV) inom äldreomsorgen i alla kommuner. De vanligaste yrkena för kvinnor med utländsk bakgrund är att arbeta som undersköterska, sjukvårdsbiträde, vårdbiträde och personlig assistent. Med LOV-reformen växer arbetsmarknaden, som det blir fler arbetsgivare att välja på. Utöka , det vill säga avdraget för hushållsnära tjänster. gynnar de grupper som har det tuffare att komma in på arbetsmarknaden. av samtliga nya företagare i städbranschen är utrikes födda kvinnor. Begränsa uttaget av föräldradagar efter barnets tvåårsdag. Svensk arbetsmarknad utgår från att det ska gå att förena föräldraskap och förvärvsarbete. Men istället för att underlätta kombinationen av jobb och barn leder dagens system till olyckliga inlåsningseffekter när nyanlända barnfamiljer retroaktivt tilldelas full föräldraförsäkring. Skapa snabbare vägar in. Underlätta validering av kunskaper samt vidga de arbetsförberedande etableringsinsatserna till att omfatta fler anhöriginvandrare, som till är kvinnor. Möjligheten till arbete ger ekonomisk självständighet, och en känsla av samhörighet och självförtroende. Det är regeringens skyldighet att genomföra reformer som ger alla möjlighet till jobb. och regeringens budskap till de kvinnor som kommer till ska vara: Välkommen till , ett land där du kan kombinera familj och arbete. Så bygger vi ett jämställt och långsiktigt hållbart . Per Åsling (C)
mot · H4023005 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell samling bakom en svensk ansökan om att få arrangera i och tillkännager detta för regeringen. arrangerades alpina i Åre som på många sätt var det största vintersportevenemanget i genom tiderna. Året efteråt var det dags för i , och även det blev en mycket stor framgång med större publiktillslutning än de mest optimistiska förhoppningarna. Kommentarerna efter de båda stora VM-arrangemangen i har samstämmigt vitsordat den höga kvaliteten på arrangemangen, vilket är ett resultat av erfaren och skicklig ledning. Ytterligare bekräftelse av detta är väl att Åre och återigen står som värdar för motsvarande . tillhör stormakterna inom vintersport men har dock ännu inte stått värd för ett olympiskt vinterspel. Efter de organisatoriska och idrottsliga framgångarna i Åre och är det nu dags för en nationell samling bakom ett målmedvetet och kraftfullt arbete för att få ett till . Redan bör vara rimliga att anordna. är idrottsligt den yttersta symbolen för lusten att anta nya utmaningar, våga lite mer, prova sina gränser. Eftersom aldrig har stått värd för borde vi rimligen ha mycket goda chanser att tilldelas arrangörskapet av ett . är en nationell angelägenhet. Därför är det viktigt att idrottsrörelsen får stark uppbackning av regeringen och näringslivet för att verkligen kunna satsa i en offensiv kandidatur. Ett är en framtidsinvestering som skapar tillväxt och utveckling. Det är det tydliga resultatet från orter som stått som värd tidigare. Det lämpliga upplägget för ett är Åre–. Här finns de naturliga förutsättningarna i form av redan befintliga anläggningar och upparbetad erfarenhet. I närområdet finns också infrastruktur och kompetens för att arrangera. Andra alternativa koncept bör dock prövas för att skapa största möjliga uppslutning bakom en ansökan. Idrottsrörelsens uttalade ambition att arrangera i både och var ett intressant koncept. Det finns även andra intressanta alternativ som bör prövas. –Åre–skulle vara ett nyskapande koncept, med resurser i geografisk närhet. Ett jämt-trönderskt är nu möjligt tack vare ändringar i regelverk. En satsning på ett svenskt förutsätter att och idrottsrörelsen går i spetsen samt att svenskt näringsliv både nationellt och regionalt kraftfullt ställer sig bakom. Det är angeläget att både regering och riksdag tydligt tar ställning för att ska ansöka om att få arrangera . Ett uttalande redan nu om att regering och riksdag principiellt ser positivt på en OS-ansökan till är en viktig signal. Per Åsling (C)
mot · H4023006 · 2016-10-05 00:00:00 — OPS-finansiering av större infrastrukturprojekt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska få i uppdrag att identifiera 10–15 större OPS-projekt och tillkännager detta för regeringen. Anslagen för infrastruktur har ökat kraftigt och i den transportplan som gäller 2014–2025 är investeringarna inklusive medfinansiering i storleksordningen 600 miljarder, vilket ska ställas i relation till den plan som fastställdes , som låg på cirka 300 miljarder. Trots det kommer inte alla behov att tillfredsställas. Det behövs helt enkelt mer pengar. finansieras den absolut största delen av all infrastruktur över statsbudgeten. Jämfört med investeringsbehovet krävs större satsningar, men statens reformutrymme är inte obegränsat. För att framtidssäkra svensk ekonomi är det nödvändigt att hitta nya finansieringsvägar för infrastruktur. Både svenska och utländska investerare, bland annat pensionsfonder, har visat intresse för långsiktiga investeringar som kan ge avkastning till pensionskapitalet. Staten behöver nu hitta långsiktiga och sunda spelregler för att det externa kapitalet ska kunna bidra. I många med jämförbara länder finansieras viktiga samhälleliga infrastrukturprojekt i offentlig-privat samverkan (OPS). Staten kan då identifiera projekt som lämpar sig för en OPS-lösning. Det kan röra sig om en järnväg, en utbyggd hamn eller en motorvägssträcka, exempelvis , nya svensk-norska tvärbanor eller fast förbindelse –. Därefter kan det bli möjligt för externa finansiärer att vara med som komplement till det offentliga i investeringen av projektet. Investeraren får i gengäld avkastning på sin investering genom nyttjandeavgifter under ett visst antal år. OPS-finansiering öppnar för nya projekt som annars skulle skjutas eller möjligen aldrig bli av. I praktiken går det att investera mer utan att statens finanser äventyras. Det tjänar alla på. Studier från gör gällande att den genomsnittliga besparingen ligger på mellan jämfört med om projekten upphandlats traditionellt. Dessvärre är detta något som väldigt sällan görs i . Vi håller oss till ett dyrare traditionellt system och får därför mindre gjort per investerad krona, miljon eller miljard. Följden av detta riskerar att bli att infrastrukturen utvecklas för lite och för långsamt. ser hela landet och vill att det ska finnas bättre möjligheter för investerare att aktivt bidra inom exempelvis större nationella projekt. På så vis kan en större del av statens pengar användas till investeringar som är viktiga lokalt eller regionalt. Med större resurser får hela landet möjlighet att genomföra viktiga tillväxthöjande infrastruktursatsningar. Per Åsling (C)
mot · H4023007 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att tillsammans med näringslivet och övriga berörda myndigheter undersöka behovet av att anpassa infrastrukturen till turistresmål som är starkt säsongsbundna och tillkännager detta för regeringen. Ett fungerande transportsystem är en grundbult för att bedriva företagsverksamhet på landsbygden. En näringsverksamhet som är beroende av detta är turistsektorn. Den omsätter och sysselsätter i storleksordningen 150 000 människor i hela landet. Det är en bransch som har av stark tillväxt och som kommer att spela allt större roll för vårt näringsliv. Ett problem som ofta framförs från turistnäringen är att antalet besökare varierar väldigt mycket över året och att det därför är problem att klara trycket på befintlig infrastruktur, eftersom den sällan är tillräckligt flexibel för att klara de stora variationerna. Det gäller såväl kollektiva transportmedel – tåg och flyg – som kvalitet och standard på vägnätet. Åre kommun i är ett exempel på en kommun där det är problematiskt när infrastrukturen anpassas för medelbelastning över året. Detta eftersom en stor andel av besökarna kommer under exempelvis sportlovs- och påsklovsveckorna. Klarar inte destinationerna i Åre kommun av att erbjuda sina besökare smidiga och säkra transporter riskerar resmålet förlora i konkurrenskraft gentemot exempelvis alpländerna. För att svensk turistindustri även i fortsättningen ska kunna vara konkurrenskraftig krävs en god tillgänglighet till våra turistiska resmål. Fördelning av anslag måste anpassas till de faktiska förhållandena. Nuvarande fördelning av anslag slår väldigt fel. Det är en orimlig situation när resurser fördelas till stor del utifrån länens befolkning. Ett tydligt exempel är fördelningen av regionala anslag till kontra . I nuvarande plan erhåller 521 miljoner och 514 miljoner. erhåller något högre på grund av något större befolkning. har ”länsvägar” och har . Den totala vägbelastningen i är medan har . Vi anser därför att regeringen bör ge i uppdrag att tillsammans med näringsliv och övriga berörda myndigheter undersöka behovet av att anpassa infrastrukturen för besöksnäringarnas behov som ofta är säsongsbundna eller knutna till ett visst evenemang. Detta bör ges regeringen tillkänna. Per Åsling (C)
mot · H4023009 · 2016-10-05 00:00:00 — Värdesäkring av den nationella ersättningen till jordbruket i norra ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att återställa det reala värdet av den nationella ersättningen till jordbruk i norra och tillkännager detta för regeringen. Ett jordbruk som är spritt i hela landet är en grundpelare för en aktiv och attraktiv landsbygd och har stor vikt ur ett beredskapsperspektiv. Det betyder att även jordbruket i norra är viktigt för den svenska livsmedelsförsörjningen. Dessa faktorer förklarar också varför har haft ett särskilt statligt stöd till jordbruket i norra . I förhandlingarna om EU-medlemskapet uppnådde även tillsammans med rätten att ha kvar ett särskilt nationellt finansierat stöd till det nordliga jordbruket. Stödet vänder sig till flera produktionsgrenar men har sin absoluta tyngd riktad mot den hårt drabbade mjölknäringen. Produktionen inom det norrländska jordbruket (i princip de 7 nordliga länen) har gått tillbaka under och i betydligt snabbare takt än i resten av landet. Man kan belysa det med produktionsutvecklingen för mjölk. Förändring 2015/1996–– Jämfört med tiden för inträdet i EU har alltså mjölkproduktionen backat i norra jämfört för riket som helhet. Detta indikerar starkt att förutsättningarna för det norrländska jordbruket försämrats relativt sett . Tyvärr pekar siffran för hela landet även på att svensk produktion tappat konkurrenskraft gentemot andra EU-länder vars mjölkproduktion (EU15) ökat . Stödet till jordbruket i norra har i princip legat still i nominella termer sedan EU-inträdet då en referensnivå om ca sattes. har utbetalningarna motsvarat och höjdes anslaget i statsbudgeten till en nivå som motsvarar referensnivån. Denna förstärkning av anslaget var välkommen. –2018 används den dock uteslutande till att kompensera företag som förlorar stödnivå i samband med en omläggning av stödområdesgränserna . Sedan EU-inträdet 1995 motsvarar inflationsutvecklingen fram en urholkning av referensnivån för Norrlandsstödet enligt SCB. Det är sannolikt att den reala urholkningen av stödnivån är en viktig förklaring bakom tillbakagången i det norrländska jordbruket. För att återvinna konkurrenskraft bör en värdesäkring av Norrlandsstödet säkerställas. Detta skulle innebära att dagens stödnivå på höjs till i dagens penningvärde. Per Åsling (C)
mot · H4023010 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av ett nytt stickår och tillkännager detta för regeringen. Innehav av fastigheter är ofta mycket långa. Det är vidare mycket vanligt att de överlåts inom släkten och då ofta genom gåva eller annat benefikt fång. Detta innebär att den tidsperiod som måste beaktas vid kapitalvinstbeskattningen i många fall blir mycket lång och vidare riskeras att förbättringskostnader blir svåra att vidimera efter arvsskiften etc. då papper kan försvinna i samband med dödsfall. I dagens skattesystem finns ett s.k. stickår som minskar den skattemässiga innehavstiden genom att samtliga fastigheter, såväl näringsfastigheter som privatbostadsfastigheter, vid längre innehav anses förvärvade . Det gällande stickåret är och det ersatte 1914. Utredningen skatteregler (SOU 2014:68) föreslog bland annat att stickåret flyttades . Betydande förenklingsvinster uppkommer med ett sådant förslag som dessutom kan dimensioneras så att skatteintäkterna behålls oförändrade. anser att det är motiverat att förslaget om nytt stickår bryts ut från beredningen av förslag och genomförs . Per Åsling (C)
mot · H4023011 · 2016-10-05 00:00:00 — Avveckling av villkorlig frigivning efter två tredjedelar av strafftiden ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla den villkorliga frigivningen efter två tredjedelar av strafftiden och att varje dömd brottsling i stället måste avtjäna minst den fulla tidsbegränsade strafftid som vederbörande dömts till och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att varje person som dömts till ett tidsbegränsat fängelsestraff sedan det fulla straffet avtjänats därefter ska villkorligt friges som motsvarar en tredjedel av samma straffvärde, dock högst , och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den fånge som missköter sig under sin fängelsevistelse i stället för villkorlig frigivning, i linje med punkten ovan, ska få sitt fängelsestraff förlängt med och tillkännager detta för regeringen. har sedan åtskilliga decennier haft en praxis av att tillämpa villkorlig frigivning efter att två tredjedelar av ett fängelsestraff avtjänats. Den som döms till fängelse för våldtäkt avtjänar alltså endast ett fängelsestraff som är lägre än år. Motiveringen för detta är att uppmuntra ett gott beteende . Om detta vore det enda motivet kunde lika väl dagens ordning ersättas med ett system där den dömde alltid avtjänar sin fulla strafftid och därefter villkorligt frigivs . Ett sådant system vore att föredra av flera skäl. Dagens ordning fungerar endast som en generell strafflindring. Bara ett fåtal brottslingar tvingas avtjäna sitt fulla straff som återfallsfrekvensen är hög. Det är uppenbart att tiden för rehabilitering och återanpassning till samhället inte är tillräcklig. Den automatiska villkorliga frigivningen underminerar även transparensen och tydligheten i systemet vilket i förlängningen skadar tilltron till rättssamhället. Då det är allt annat än allmänt känt att den villkorliga frigivningen används rutinmässigt skapas givetvis en stor frustration när anhöriga till en person som mördats upptäcker att 15-åriga straffet för den dömde egentligen betydde ett 10-årigt straff. Istället bör samtliga fängelsestraff avtjänas fullt ut. För att det inte ska saknas incitament för gott beteende under fängelsevistelsen bör den som avtjänat sitt fulla straff därefter släppas fri villkorligt och vara villkorligt frigiven under motsvarande en tredjedel av den avtjänade strafftiden, dock högst . I det fall man missköter sig under sin fängelsevistelse bör istället fängelsetiden förlängas med den här föreslagna utökade villkorliga frigivningen.