ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H402995 · 2016-10-03 00:00:00 — Proffspatienter i vård- och läkarutbildningen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hur bemötandet av patienter inom sjukvården kan utvecklas med stöd av ”lärpatienter” och tillkännager detta för regeringen. Utöver att kunna göra en korrekt medicinsk bedömning är bemötande en viktig del i vården vid behandling av människor som söker vård. Studier visar att om patienten upplever sig bemött på ett bra sätt så kommer det att ha stor betydelse för hur behandlingen kommer att fungera. Trots denna kunskap läggs en mindre del av utbildningen inom vårdyrken på just bemötande. Internationellt, men också på olika utbildningar i , har man utvecklat system med proffspatienter som en del i lärprocessen, där man rekryterar och utbildar patienter som sedan blir en del av de framtida läkarnas utbildning. Där utbildas lärkvinnor som hjälper de blivande läkarstudenterna att förstå vad som är viktigt både i frågan om bemötande, men också hur en korrekt undersökning genomförs. Fler exempel finns i landet, bland annat jobbar man med kvinnor som haft eller har bröstcancer för att vården och bemötandet ska bli bättre. Att utveckla vård- och läkarutbildningens arbete med bemötande genom proffspatienter där det är möjligt, bör bli en självklar del . Därför bör regeringen överväga hur denna utveckling av patientbemötande inom sjukvården kan stimuleras.
mot · H402996 · 2016-10-03 00:00:00 — Barn med särskilda behovs rätt att avsluta sin utbildning ställer sig bakom det som anförs i motionen om att elever med särskilda behov ska ges rätt att avsluta den utbildning de påbörjat och tillkännager detta för regeringen. I vänder sig särskolan/särgymnasium till barn med utvecklingsstörning samt elever som fått en betydande och bestående begåvningsmässig funktionsnedsättning på grund av hjärnskada. Barn med autism ska få det extra stöd de behöver inom den ordinarie skolan. Neuropsykiatriska diagnoser är fortsatt under utveckling och grundar sig alltid på en bedömning. Diagnoserna är ibland komplicerade att sätta eftersom människor är olika och utvecklas olika. Det händer att barn som får en diagnos, utreds igen och då får en ny eller ingen diagnos. Det förekommer därmed att barn som bedömts ha en utvecklingsstörning i kombination med autism senare i livet bedöms sakna utvecklingsstörning och i och med detta förlorar sin utbildningsplats särskolan/särgymnasium. För den enskilde kan en sådan förändring skapa stora problem, särskilt om den kommit långt i sin utbildning. Det är heller inte alltid i linje med barnets, eller den unges, bästa att ändra en invand och trygg miljö och ersätta denna med den ordinarie skolans nationella program. Lagstiftningen borde vara mer flexibel och utgå mer från den enskildes behov. Om en diagnos ändras under pågående utbildning borde det inte betyda att personen med automatik förs över från särskola/särgymnasium till ordinarie skolverksamhet. Istället bör det finnas en rättighet att avsluta en påbörjad utbildning och varje fall bör prövas utifrån sina egna förutsättningar. Vad som ovan anförs om att elever med särskilda behov ska ges rätt att avsluta den utbildning de påbörjat bör som sin mening ge regeringen tillkänna.
mot · H402997 · 2016-10-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrat besittningsskydd och uppsägningsbestämmelser för näringsidkare och tillkännager detta för regeringen. Lokalhyresgäster som bedriver näringsverksamhet har inget besittningsskydd till lokalen som verksamheten bedrivs inom. Detta innebär att hyresvärden i princip kan säga upp hyreskontraktet för avflyttning utan att grund därtill föreligger. Hyresgäster som bedriver näringsverksamheten försätts i en påfrestande och ekonomisk svår situation eftersom hyresgäster som sägs upp i de flesta fall förlorar deras verksamheter och förlorar därmed möjligheterna till inkomst. För det fall hyresgästen skulle missa möjligheten att hänskjuta tvisten till hyresnämnden förlorar hyresgästen dessutom möjligheten att kräva skadestånd från hyresvärden. Under sådana omständigheter har de ekonomiska investeringar som hyresgästen har gjort i verksamheten och i lokalen genom exempelvis uppköp av verksamheten och renoveringar gått förlorade. I dagens samhälle strävar hyresvärdarna efter att locka mer kända, moderna och kapitalstarka hyresgäster. som saknar dessa egenskaper sägs ofta upp för avflyttning till förmån för andra hyresgäster eller till förmån för hyresvärdens byggnadsplaner avseende fastigheten. Detta sker utan att lokalen har förverkats eller att det på annat sätt föreligger grund till uppsägningen. Det är vanligt förekommande att hyresvärdar missbrukar denna möjlighet till att säga upp befintlig hyresgäst för avflyttning till förmån för en ny hyresgäst som är mer tilltalande för hyresvärden eller på grund av att hyresvärden har andra planer för lokalen eller fastigheten. Någon hänsyn tas inte till att befintlig hyresgäst förlorar sitt livs investering och sin (och förmodligen familjens) försörjning. I syfte att komma tillrätta med ovannämnda problematik är det angeläget med att inrätta besittningsskydd för lokalhyresgäster och uppsägningsbestämmelser som är liknande eller samma som de bestämmelser som gäller för bostadshyresgäster. Uppsägning av lokalhyresgäster för avflyttning ska kunna ske vid exempelvis utebliven hyresbetalning, vanvård av lokal samt vad som i övrigt framkommer av jordabalkens bestämmelser för uppsägning av bostadshyresgäster. På så sätt kommer hyresvärdens missbruk av godtyckliga uppsägningar begränsas. Under sådana omständigheter skulle även tryggheten för företag och organisationer som bedriver verksamhet i lokaler att öka.
mot · H402998 · 2016-10-03 00:00:00 — Inkludera fristående skolor i LOV ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta att fristående skolor inkluderas i lagen om valfrihetssystem (LOV) och tillkännager detta för regeringen. Majoriteten av de fristående skolor som opererar i erbjuder goda och likvärdiga alternativ till kommunala skolor för föräldrar och elever. Statistik och de erfarenheter som finns visar att kommuner med fler fristående skolor ger ett totalt sett bättre resultatmässigt utfall tack vare en sund kvalitetskonkurrens. Individens valfrihet är ett av demokratins ädla märken. Arbetsgången för att öppna eller bygga ut en fristående skola sker genom att man ansöker hos . Vänsterstyrda kommuner kan därmed motverka etableringar genom negativa remissyttranden. Detta strider mot intentionerna i där rätten att välja skola tydligt framgår. Ökad statlig styrning och ökad reglering motverkar friskolereformens syfte, nämligen att fristående skolor ska utgöra ett komplement till de kommunala skolorna. Enligt min och många andras bedömning bör statens roll begränsas till att enbart auktorisera och inspektera skolorna. Därtill bör inte kommuner ha möjlighet att lägga veton mot nya etableringar av fristående skolor. Lagstiftningen bör därför ändras på detta område till en nationell regelbok där ytterst skollagen samt godkännande av den sökande huvudmannen ligger till grund för beslut. Därefter sker en auktorisation via lagen om valfrihetssystem, LOV. Inom ramen för ovanstående resonemang och anförda motiv uppmanas regeringen att inleda arbetet med att tillåta fristående skolor att inkluderas i LOV.
mot · H402999 · 2016-10-03 00:00:00 — Polisens närvaro på landsbygden ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens reella närvaro på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. Vikten av trygghet går inte att nog betona. Det gäller för såväl storstad som landsbygd. Men med tanke på de långa avstånden för de boende ute i landsbygden är hög tillgång till polisiära insatser extra viktig. Fler synliga poliser förebygger brott och påverkar känslan av trygghet. Den passivitet som regeringen visar för att skapa de förutsättningar som åter ger polisen slagkraft är oroande. Bristen på initiativ mot brottslighet inom den svenska polisen som orsakats av organisations- och ledningsproblem skapar utrymme för andra organisationer exempelvis Soldiers of att självutnämnt axla rollen som upprätthållare av ordning. vill se en ökning med 2 000 fler poliser för att förbättra tryggheten i hela landet. Det borde vara en självklarhet att polisens närvaro märks och känns i hela . Detta för att främja en levande landsbygd och ge alla människor samma möjligheter att känna trygghet oavsett om det livet är i storstaden eller på landsbygden.
mot · H4023516 · 2016-11-02 00:00:00 — med anledning av skr. 2016/17:29 Regeringens strategi för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ingen ny myndighet bör inrättas som nationell rättigheter och tillkännager detta för regeringen. Mänskliga rättigheter är viktiga och helt grundläggande för att medborgarna i en nation ska kunna känna sig trygga. Faktum är att de är så viktiga att många gärna pratar om dem utan att verkligen förstå vad de handlar om. Tryggheten och respekten måste även kunna upprätthållas. Av detta följer att ser lite i att upprätta en myndighet som enligt skrivelsen ska ha ”en kompletterande roll i relation till det arbete som DO, BO och andra statliga myndigheter genomför inom sina respektive områden”. I likhet med flertalet remissinstanser såsom bl.a. , och anser vi att arbetet med mänskliga rättigheter inte behöver ske genom en ny fristående myndighet. Arbetet med mänskliga rättigheter bör hellre ske inom redan befintlig myndighetsstruktur, t.ex. Även om JO inte har exakt den uppgift som regeringens tilltänkta myndighet har torde det vara möjligt för att justera JO:s instruktion därefter. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · H4023526 · 2016-11-11 00:00:00 — med anledning av av prop. 2016/17:32 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till regionala regering och tillkännager detta för regeringen. I propositionen föreslås att den svenska utbildande och stödjande insatsen i norra ska fortsätta, men utökas till hela . Liberalerna välkomnar regeringens ståndpunkt, men anser att den behöver kompletteras. Situationen i , särskilt vad gäller och , har förvärrats avsevärt. framfart i regionen har orsakat och orsakar stort mänskligt lidande. Liberalerna är tydliga med att bör stödja den internationella koalitionen mot Daish med militära medel. Under slaget om har Daish mot peshmerga använt sig av artillerigranater fyllda med klor- och senapsgas. Vi föreslår att ska erbjuda kurderna (KRG) militärt stöd, i synnerhet skyddsutrustning mot massförstörelsevapen. Det allvarliga läget i norra och har tvingat miljontals människor på flykt. Den pågående flyktingkatastrofen är den mest omfattande sedan . och måste slå vakt om flyktingars rätt att söka asyl, och bidra till att möta de enorma behoven på plats. Viktigt är också att bemöta grundorsaken till att människor flyr. Våldet i och norra måste få ett slut. Liberalerna föreslår att ska stärka stödet till regionala regering (KRG) med militära medel, inklusive vapen. KRG har militära styrkor som behöver omvärldens stöd. KRG är, förutom militär träning, i stort behov av skyddsmateriel mot massförstörelsevapen, i synnerhet kemiska stridsmedel (personlig skyddsutrustning och utrustning för indikering och sanering), vapen och övrig krigsmateriel. , , och ger militärt stöd till . ska erbjuda kurderna inte bara militärt stöd i form av utbildning, utan även tillhandahålla militär utrustning. Vi menar att ytterligare stöd bör erbjudas peshmerga inom områden som sjukvård, logistik och minröjningsutrustning. På dessa punkter finns identifierade brister . Svenska staten ska därför erbjuda att förse peshmergas i med viss annan militär utrustning. Det kan avse transportfordon för bergs- och ökenterräng (bandvagnar) och understödsvapen, såsom granatgevär med ammunition. Med denna utrustning kan komma att följa ett behov av viss medföljande teknisk personal för utbildning, underhåll och drift. Utrustningen ska kunna förmedlas direkt via KRG, om omvägen via Bagdadregeringen är tidskrävande. För att säkerställa att vapnen hamnar i rätt händer är det viktigt att de utlämnas under kontroll av svensk personal på plats. Samarbetet mellan och peshmergas ska förankras genom beslut i riksdag. I propositionen föreslås att regeringen ska ställa en svensk väpnad styrka till förfogande till utgången av december månad 2017. Vi vill i detta sammanhang framhålla vikten av stabilitet i regionen. bör uttrycka att vårt engagemang i är långsiktigt. Vidare vill Liberalerna understryka att regeringen i och med att den svenska styrkan nu ska operera inom hela territorium, till skillnad från tidigare begränsning till norra , löpande måste utvärdera riskerna för svensk personal på plats.
mot · H4023527 · 2016-11-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:33 Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i ställer sig bakom det som anförs i motionen om mål för och utvärdering av det svenska deltagandet i internationella insatser och tillkännager detta för regeringen. Liberalerna ställer sig bakom propositionens förslag om att ställa en svensk väpnad styrka till förfogande fram . Vi välkomnar den svenska insatsens bidrag till stöd för den afghanska regeringens strävan efter ett stabilt samhälle. Liberalerna anser i likhet med regeringen att i och med vårt deltagande stödjer RSM:s övergripande syfte att åstadkomma långsiktig stabilitet. bör svenska bidrag till internationella insatser ha nationella mål. I betänkande 2015/16:UFöU3 avseende Minusmainsatsen i biföll motion 2015/16:3362 yrkande 1, vilket innebar att regeringen gavs till känna att den skulle återkomma till med uppföljningsbara mål för den svenska insatsen och ange hur man avser att utvärdera den mot de uppställda målen. Liberalerna menar att detta bör gälla också andra svenska insatser, inklusive den inom ramen för RSM i . De svenska internationella insatserna bör utvärderas och löpande analyseras. En väl genomförd analys kan ge viktiga lärdomar inför framtida engagemang när det exempelvis gäller styrning, civil-militär samverkan, samverkan med mottagarlandets myndigheter, effekter för svensk kompetens och förmåga samt resultat på samhällelig nivå i mottagarlandet. En förutsättning för att kunna genomföra en utvärdering är att konkreta, uppföljningsbara mål formulerats för den svenska insatsen. Liberalerna gör bedömningen att inte heller de mål som anges i denna proposition är tillräckliga för detta ändamål. Liberalerna är stolta över det långsiktiga och breda svenska engagemanget för . Landet är en av de största mottagarna av svenskt utvecklingsbistånd. Vi vill att fortsatt ska vara närvarande i landet, men främst inom ramen för det humanitära arbetet. Det är därför rimligt att regeringen uttalar att bidraget till RSM ska ses som en del av en gradvis avveckling av det svenska militära engagemanget i .
mot · H4023529 · 2016-11-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:33 Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i avslår förslaget om ett svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission (RSM). En avslutning av militära insatser i Den svenska armén har gjort ett utmärkt arbete i genom att ställa en trupp till förfogande i Mazar-e som en del av ISAF-operationen. Föredömligt och med egna förluster har de stött den afghanska nationella armén () och den afghanska polisen (ANP) samt tillfört rådgivare () till . Det mot talibaner har förts med syftet att hjälpa landets befolkning, och som svenska medborgare kan vi därför känna stolthet över vårt historiska bidrag till landet. Även om den svenska armén och övriga ISAF utfört en föredömlig insats måste emellertid ändå en bortre gräns sättas för det svenska engagemanget i . menar att den gränsen har passerats och att det nu är folken i skyldighet att själva ta hand om sin säkerhet och sätta motvärn mot talibaner. Eftersom det svenska försvaret därtill har reducerats såväl ekonomiskt som gällande antalet förband innebär internationella engagemang dessutom att vårt eget existensförsvar inte kan planeras eller övas på det sätt som krävs. Varje självständig nation bör emellertid äga ett existensförsvar, vilket vi menar att tyvärr inte gör. Vår primära målsättning bör därför vara att bygga upp ett sådant försvar, kapabelt att möta framtida hot i vårt närområde, i stället för ett försvar dimensionerat för insatser på fjärran slagfält till oklart gagn för . Det står därför klart att bör lämna insatsen . Ju längre vi stannar, desto mer riskerar vi att dras in i ett utdraget inbördeskrig som kan komma att vara och kosta det svenska försvaret åtskilliga medel som i stället kunde ha använts till en uppbyggnad av försvarsorganisationen i . Med anledning av det som anförts ovan önskar vi sammanfattningsvis inte ett svenskt deltagande i utbildningsinsatsen RSM som regeringen nu föreslår, utan avstyrker i stället propositionens förslag om ett medgivande.
mot · H4023533 · 2016-11-23 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:46 En försöksverksamhet med betyg från och med årskurs 4 avslår regeringens proposition 2016/17:46. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa obligatoriska betyg från årskurs 4 och tillkännager detta för regeringen. Regeringens förslag om att införa betyg från årskurs 4 på frivillig väg gällande högst 100 skolenheter innehåller en del bra komponenter, som satsningar på specialpedagoger och att skriftliga åtgärdsplaner ska slopas i de skolenheter där betyg ges. Vi anser dock att förslaget i sin helhet bör ersättas av ett förslag där betyg blir obligatorisk från årskurs 4 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Dessutom vill vi att kursbetygen ersätts med ämnesbetyg. Flera remissinstanser nämner att det inte finns forskningsstöd för att betyg från tidigare årskurser har någon positiv verkan på kunskapsinhämtningen, snarare tvärtom. Dock nämns i remissvaren inget exempel på någon sådan undersökning över huvud taget. Det finns ingen forskning som explicit visar att betyg skulle vara hämmande eller skadligt för kunskapsinhämtning, eller verka menligt under tid på elevers självförtroende. Forskningsläget är tveksamt över huvud taget gällande betygens effekter. Det vi vet är att har fallit kraftigt i internationella kunskapsmätningar och ingen forskning har presenterats som visar på orsakerna av denna negativa resultatkurva. Om de senaste decenniernas skolreformer vilat på resultat från forskning så har detta i vilket fall inneburit att skolresultat sjunkit. En slutsats som borde stämma till eftertanke. Självklart ska betyg ersätta individuella skriftliga utvecklingsplaner. I annat fall blir lärarnas arbetsbörda orimligt stor. Motiveringen att betyg inte sätter fokus på exakt vad eleverna behöver förbättras faller med att lärarna självfallet har sedvanliga utvecklingssamtal med sina elever. Betyg som ensam åtgärd kommer självfallet inte lösa de problem svensk skola står inför . En rad ytterligare åtgärder behöver vidtas. Dock kan det bli en av pusselbitarna som vänder den negativa trenden i vårt land. Därför vill vi att skollagen ändras i enlighet med vad som här framförts.
mot · H4023539 · 2016-11-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:43 En ny hälso- och sjukvårdslag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den föreslagna hälso- och sjukvårdslagen bör kompletteras med att hälso- och sjukvården ska främja hälsa samt förebygga ohälsa och tillkännager detta för regeringen. Regeringen föreslår i proposition 2016/17:43 en uppdatering av hälso- och sjukvårdslagen . Uppdateringarna innehåller i huvudsak språkliga korrigeringar och uppdateringar men också en del politiska justeringar. Lagen har sammanlagt uppdaterats vid ett 80-tal tillfällen och det föreligger därför ett behov av ett samlat grepp och en helhetsöversyn, något som alltså resulterat i en uppdatering av lagen i sin helhet. Förslaget innehåller endast ett litet antal förtydliganden och ändringar i sak. motsätter sig inte detta. , och flera av remissinstanserna, beklagar att propositionen inte beaktar det förebyggande arbetet och det systematiska arbetet med jämlik hälsa och främjandet av hälsa. skriver t.ex. att ”utredningen hade kunnat ta ett steg vidare genom att i lag fastslå att hälso- och sjukvården ska främja hälsa och förebygga ohälsa. Ett tillägg i lagen om hälsofrämjande hälso- och sjukvård skulle ge ett starkare incitament i denna riktning”. Detta är kritik som stämmer in i. Trots att relevanta skrivningar från nu gällande lag förvisso är överförda till det nya förslaget finns det ingenting som hindrar att ytterligare steg mot en jämlik hälsa och en hälso- och sjukvård som också har till uppgift att främja hälsa tas. Mot bakgrund av att hälsoklyftorna ökar i snabb takt är det angeläget att flytta fram positionerna i det förebyggande arbetet. För är strävandet efter en god och jämlik hälsa det viktigaste målet för vården. Det föreligger stora skillnader i både hälsa och tillgång till vård i . De skillnader i hälsa som finns hos befolkningen speglas även i vilken vård man får. Ett sätt att motverka dessa omotiverade skillnader är att insatser i form av ett mer aktivt förebyggande arbete med fokus på folkhälsa inlemmas i hälso- och sjukvårdens uppgifter. För är frågan om jämställd och jämlik hälsa och vård överordnad. Den föreslagna hälso- och sjukvårdslagen bör kompletteras med att hälso- och sjukvården ska främja hälsa samt förebygga ohälsa. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Nooshi Dadgostar (V)
mot · H4023540 · 2016-11-30 00:00:00 — Motion till 2016/17:3540
mot · H4023541 · 2016-11-30 00:00:00 — Motion till 2016/17:3541
mot · H4023542 · 2016-11-30 00:00:00 — med anledning av skr. 2016/17:42 om informationssäkerhetsarbete på nio myndigheter ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning av Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps (MSB) utbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en sammanställd bild av kostnaderna för informationssäkerhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skapandet av ett it-försvar och tillkännager detta för regeringen. Frågan om informationssäkerhet kan inte enbart ses begränsad till de myndigheter som har granskats av i det här sammanhanget. har i samband med att dessa frågor har diskuterats i andra sammanhang framfört flera förslag som vi menar skulle kunna förstärka it-säkerheten i vid mening och ett direkt förslag om att skapa ett organisatoriskt sammanhållet it-försvar. I begreppet hybridkrigföring ingår också informationssäkerhet, varför man måste betrakta det här som en del av den svenska samhällsberedskapen. För det första så behöver man upprätta en lista över de myndigheter och verk som är särskilt känsliga för hybridkrigföring och sabotage samt där sådana intrång skulle vara skadliga för samhällets funktion såväl i fred som i krig. Dessa känsliga myndigheter behöver ges tillgång till en standardplattfrom med såväl hårdvara som mjukvara som är särskilt utformad för att klara av denna typ av attacker, vilket betyder att hård- respektive mjukvara som finns tillgänglig på den öppna marknaden genom normala upphandlingar av programlicenser kanske inte är lämplig för uppgiften. I skrivelsen framför regeringen som svar på kritik att det inte går att få fram en sammanställd bild av kostnaderna för informationssäkerhet. Vi delar inte den bedömning som regeringen gör eftersom något konkret hinder för detta inte förefaller vara för handen. Det finns anledning att befara att regeringens resonemang mer bottnar i att en sådan sammanställd bild skulle påvisa konkreta behov av anslagsökningar, vilket knappast i sig kan sägas utgöra ett tillräckligt skäl för att inte tillse att en sammanställd bild av kostnadsläget tas fram. Det anges på annan plats i skrivelsen att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap genomför utbildningar för att komma till rätta med bristerna i informationssäkerhet. Det är gott och väl, men enbart utbildning är inte tillräckligt utan naturligtvis måste myndigheten också följa upp sina utbildningar och kontrollera att den utbildning som har genomförts också leder till verkliga förbättringar. Detta bör ge till känna som sin mening.