mot · H3023406 · 2016-05-02 00:00:00 — Riksintressesystemet behöver ses över i grunden och dagens system med 12 beslutande myndigheter måste reformeras. Regeringen eller en expertgrupp ska ansvara för att utpeka riksintressen. Kraven på att motivera riksintressena när de pekas ut ska stärkas. Beslut om riksintressen aktivt ska omprövas i samband med att ny översiktsplan antas av kommun. Om motiveringen är aktuell upphör riksintresset. Enligt regeringsformen har det allmänna en skyldighet att trygga rätten till bostad (RF 1:2). Bostadsbyggandet ska därmed klassas som riksintresse. Kulturmiljö och friluftsliv bör slopas som riksintresse. Reformera systemet för naturreservat Sedan trädde i kraft har kommunerna själva möjlighet att besluta om naturreservat. De kommunalt beslutade naturreservaten är i mycket stor utsträckning tätortsnära. Eftersom behöver mer byggbar mark nära dagens tätorter för bostadsbyggande är den snabba tillväxten av främst kommunalt inrättade naturreservat ett växande problem. Enbart regeringen ska kunna inrätta naturreservat. Det ska finnas bättre förutsättningar att upphäva naturreservat när det är motiverat. alla sjöar har stränder vars sammanlagda längd motsvarar tio gånger jordens omkrets. Strandskyddet fyller en viktig funktion i att värna naturvärden och människans tillgång till dessa naturvärden. Dock behöver lagstiftningen anpassas till dagens verklighet. Trots att lättnader i lagstiftningen gjorts har tillämpningen av lagstiftningen inte fungerat och i många delar av har strandskyddet blivit allt mer restriktivt. Strandskyddet bör göras mer ändamålsenligt i hela landet i syfte att förbättra förutsättningarna för byggande och boende i strandnära områden. Avskaffa möjligheten till utökat strandskydd utöver huvudregeln . Stärk kommunernas beslutanderätt och avskaffa länsstyrelsernas överprövning. Tillsätt utredning med uppdrag att i grunden se över och förändra strandskyddsbestämmelserna i syfte att kunna skapa mer socialt blandade bostadsområden, mer attraktiva bostadsområden i glesbygdskommuner och ökat bostadsbyggande där behoven är särskilt stora. Höj gränsvärden för buller så att stadsnära mark blir tillgänglig På grund av mycket restriktiva riktvärden för buller är många markområden i arbetsmarknadsregionerna omöjliga att bygga på. Det kan till exempel gälla stationsnära mark som inte klarar dagens restriktiva riktvärden. har lagt förslag om höjda riktvärden för buller. Dessa bör införas för att öka den byggbara marken i arbetsmarknadsregionerna, i linje med det tillkännagivande till regeringen som har gjort i frågan. föreslår att riktvärdena för trafikbuller i byggkraven för nya bostäder bör höjas i linje med bullerutredningens förslag. e. Bygg prisvärda bostäder som alla har råd att bo i För att få igång byggandet behöver man kunna bygga kostnadseffektivt och ändamålsenligt. Byggbranschens produktivitet har utvecklats dåligt i , och mer behöver göras för att byggbolagen ska bygga bra och billigt. Byggkostnaderna i ligger långt över EU-snittet, vilket bidrar till att det inte byggs tillräckligt med bostäder. En viktig faktor är att möjligheten till stordriftsfördelar inte tas tillvara tillräckligt. Typgodkända hus kan förenkla detaljplaneprocessen och stimulera ett mer industriellt och kostnadseffektivt byggande. Är en hustyp godkänd i en kommun ska den kunna uppföras i alla kommuner. föreslår att en genomförandeutredning för typgodkända hus bör tillsättas i syfte att tydligt förenkla och underlätta industriellt byggande. Förenkla byggreglerna i syfte att främja byggande Krav på bostäders utformning, tillgänglighet och energihushållning är grundläggande för att säkerställa en lägsta godtagbar standard på svensk bostadsmarknad. Dessa regler är dock ofta mycket högt satta, och generella för alla boenden oavsett storlek och målgrupp. Det kan göra det svårare att bygga prisvärt och kostnadseffektivt för till exempel ungdomar och studenter. Regelverket bör därför ses över grundligt och lättas upp där så är möjligt. Till exempel bör det finnas utrymme för att ta bort kravet på hiss i vindsbostäder, införa undantag från utformningskrav vid ombyggnation från lokal till bostad och tillämpa samma lättnader i utformningskraven som finns för studentbostäder på alla lägenheter upp till 35 kvadrat. föreslår att en utredning tillsätts för att förenkla byggreglerna i syfte att främja byggande och prisvärt boende. Gör hyresvärden skyldig att erbjuda olika alternativ vid renovering finns problem med att hyresvärdar topprenoverar bostäder och därmed höjer hyran så att hyresgästen inte kan bo kvar. Det försvårar åtkomsten av hyresrätter för svaga hushåll. Hyresvärdar bör ha skyldighet att erbjuda alternativ vid renoveringstillfället, från lägsta godtagbara standard till topprenovering. föreslår att möjligheterna att göra hyresvärdar skyldiga att erbjuda hyresgäster mer begränsade renoveringsalternativ ska ses över. f. Öka rörligheten i det befintliga bostadsbeståndet Rörligheten på bostadsmarknaden måste öka. För att människor ska söka sig till regioner där tillväxten är stark krävs bostäder och infrastruktur. Om det är brist på passande bostäder och resvägar riskerar den ekonomiska utvecklingen både på kort och på lång sikt att hämmas. Därför är det viktigt att tröskeln för hushåll att köpa och sälja bostäder sänks och att rörligheten även ökar i hyresbeståndet. Förenkla uthyrning i andra hand och se över effekterna av hyresregleringen Tillgången på hyreslägenheter i storstäderna är fortsatt allt för begränsad. anser att konsekvenserna av den nuvarande hyresregleringen måste ses över. Dessutom behöver andrahandsuthyrning bli enklare för att snabbt öka det befintliga beståndet. För att förenkla andrahandsuthyrningen bör varje bostadsrättsinnehavare själv ha rätt att besluta om uthyrning i andra hand. Den möjlighet som dagens lagstiftning ger styrelsen i en bostadsrättsförening att förhindra andrahandsuthyrning av bostadsrätter ska alltså tas bort. Däremot bör bostadsrättsinnehavare vara skyldiga att informera styrelsen om att andrahandsuthyrning sker. anser att hyresregleringens konsekvenser för tillgången på hyresrätter behöver ses över. Dessutom föreslår att andrahandsuthyrning som huvudregel ska kunna ske utan godkännande från styrelsen. Det nuvarande fastighetsbeståndet nyttjas inte effektivt och flyttkedjorna är tröga på grund av inlåsningseffekter på den svenska bostadsmarknaden. Det finns därför anledning att se över hur flyttskatterna kan förändras för att undvika inlåsning. Justeringar av dessa skatter bör dock ske med justeringar av andra bostadsrelaterade skatter. Det är dock inte aktuellt att återinföra fastighetsskatten. välfärden genom fler i arbete har på många sätt en unik gemensam välfärd. Föräldrar ger förskolan ett högt betyg, vår hälso- och sjukvård är en förebild enligt och räknas till ett av världens bästa länder att åldras i. finns stora utmaningar, och förbättringsmöjligheter, framför oss. Svensk välfärd kommer framöver präglas av två avgörande utmaningar: dels hur resurserna till den gemensamma välfärden ska säkras när behoven ökar, dels hur kvaliteten i välfärden ska säkerställas när effektiviseringstrycket är högt. kommer den svenska befolkningen åldras. Fler kommer att efterfråga kvalificerade och dyrbara vård- och omsorgstjänster. Men framför allt kommer en minskande del av befolkningen att arbeta och vara skattebetalare i arbetsför ålder. Allt färre kommer att behöva ta hand om allt fler och finansiera allt mer. Den stora flyktinginvandring som sett skulle kunna minska försörjningsbördan då den arbetsföra befolkningen växer. Det kräver dock att utrikes födda kommer i jobb i större utsträckning än . Annars ökar flyktinginvandringen belastningen på de offentliga finanserna. Effekten på de offentliga finanserna av en åldrande befolkning och en hög flyktinginvandring skiljer sig utifrån vilka antaganden man gör om befolkningens pensionsålder och huruvida nyanlända kommer in på arbetsmarknaden eller inte. Enligt en analys från kommer inrikes födda skapa underskott i de offentliga finanserna i takt med att befolkningen åldras, men därefter börja visa överskott. Utrikes födda kommer med nuvarande sysselsättningsgrad sannolikt försvaga offentliga finanser . Om pensionsåldern däremot skulle skjutas upp med för alla svenskar och sysselsättningsgraden för utrikes födda ökar för de med lägst sysselsättningsgrad ser scenariot betydligt ljusare ut, med överskott i de offentliga finanserna framöver. Figur 21: Primärt offentligfinansiellt sparande totalt och fördelat på inrikes och utrikes födda –2060. Procent av BNP. Källa: Migration, en åldrande befolkning och offentliga finanser, SOU 2015:95. Sammanfattningsvis visarLångtidsutredningens scenarioanalys att nuvarande utveckling på lång sikt är en omöjlig ekvation. Inte ens om vi ser en rekordhög produktivitetsutveckling kommer de välfärdstjänster som vi har vant oss vid att ta för givna kunna finansieras utan att dagens sysselsättningsnivåer i den arbetsföra befolkningen ökar och att arbetslivet förlängs. Då krävs jobbreformer som ökar arbetsutbudet och sysselsättningen. Att på kort sikt höja skatterna kommer inte vara tillräckligt för att klara välfärdens finansiering på lång sikt. Det finns inga genvägar, utan vi måste bli fler som arbetar och fler som kan och vill arbeta mer. Endast så kan vi långsiktigt säkra en hållbar välfärd med tillräckliga resurser, hög kvalitet och god tillgänglighet. En långsiktigt hållbar välfärdspolitik bygger på att fler kommer i jobb För att långsiktigt öka svenskt välstånd och uthålligt stärka välfärden krävs att ekonomin växer och att fler kommer i jobb. När fler betalar skatt och skattebasen växer skapas mer resurser till vår gemensamt finansierade välfärd. Det är utgångspunkten för politik. När föreslår sänkta skatter, stramare bidrag och bättre företagsklimat, handlar dessa åtgärder ytterst om att långsiktigt trygga vår välfärd. vill hitta en avvägning som gör att våra trygghetssystem fångar upp och skyddar människor som oförskyllt råkar illa ut till följd av sjukdom, arbetslöshet eller arbetsskada men som ger tillräckliga drivkrafter till arbete. Bokslutet i regering visar på att Alliansens ekonomiska politik och välfärdspolitik har fungerat och gått hand i hand. Alliansens ekonomiska politik bedöms ha lett till att motsvarande knappt 270 000 jobb[1] skapades 2014 jämfört med när Alliansen tillträdde. Enligt beräkningar från har vård, skola och omsorg stärkts med mer än i fasta priser. Resurserna för både vård, skola och omsorg har också ökat per invånare. Figur 22: Resurser per elev i för-, grund- och gymnasieskolan 2006–2014 (fasta priser). Även vad avser personaltätheten i skola, omsorg och sjukvård är det tydligt att denna har upprätthållits eller förstärkts under Alliansens regeringstid. Kommunerna har kunnat anställa fler relativt befolkningsutvecklingen i flera centrala områden för välfärden. Det står klart med alliansregeringen att välfärden har stärkts av en politik för fler i arbete. som skattekvoten sjunkit till en rimligare nivå som uppmuntrar till arbete och utbildning har både skatteintäkterna och resurserna till välfärden ökat, tack vare att fler kommit i arbete. Figur 23: Antal läkare och specialistläkare per 100 000 invånare, 2006–2013. Mer behöver göras för att stärka välfärden framöver givet de utmaningar en åldrande befolkning och stor flyktinginvandring innebär. Det är en central uppgift för alla politiska partier. Men i det arbetet måste en jobbfrämjande politik vara grunden. Att som regeringen sätta utbyggda bidrag och höjd skatt framför jobbskapande åtgärder riskerar att leda helt fel också i välfärdspolitiken. Att höja skatten på äldres arbete är ett exempel på hur regeringen minskar incitamenten för människor att arbeta och försörja både sig själva och de äldre generationerna. Att minska taket i RUT-avdraget är en annan åtgärd som riskerar att göra det svårare för utrikes födda med begränsad utbildningsbakgrund att få ett jobb. Att slopa tidsgränsen i sjukförsäkringen gör att fler sjukskriver sig längre. Även om detta på kort sikt leder till ökade skatteintäkter är den långsiktiga effekten att färre kommer stå till arbetsmarknadens förfogande, färre kommer arbeta och skattebasen kommer krympa. Det betyder på lång sikt mindre pengar till välfärden. Det är inte en hållbar modell. vill öka skattebasen, och därmed resurserna till välfärden, genom att underlätta för människor att gå från bidragsförsörjning och utanförskap till försörjning genom eget arbete. Vi vill genom förstajobbet-avdraget göra det mer lönsamt för låginkomsttagare att jobba. Vi vill genom sänkt skatt på äldres arbete uppmuntra människor att förlänga arbetslivet. Det krävs en tydlig arbetslinje där det lönar sig att arbeta och där alla som kan arbeta ska arbeta, för att klara välfärdsutmaningen och på ett långsiktigt hållbart sätt stärka välfärden. Välfärden ska präglas av hög kvalitet och valfrihet Den svenska välfärden håller internationellt sett en mycket hög kvalitet. finns stora förbättringsmöjligheter. Skolresultaten har sjunkit . Faktorer som utbildning och kön kan påverka hur god vård man får. nationella tillsyn visar på brister hos en stor del av de äldreboenden som kontrollerat. Detta tillsammans med uppmärksammade fall av vanvård visar tydligt att alla utförare, oavsett ägare och driftsform, behöver höja kvalitetssäkringen i sina verksamheter. Eftersom välfärdstjänsterna finansieras gemensamt handlar det inte om någon marknad. En marknad kännetecknas av att det sätts ett pris och en produktionsnivå där utbud och efterfrågan möts. Så ska inte välfärden fungera. Vi garanterar varandra vissa tjänster och det är behovet, inte betalningsförmåga, som styr. Till skillnad från en marknad där utbud och efterfrågan styr priset och produktionen, är det tvärtom i skolan, vården och omsorgen där politiken beslutar om vilka tjänster som ska tillhandahållas och om anslag. Därmed ställs också stora krav på att utforma system som gör att varje skattekrona gör största möjliga nytta. Ingen i ska behöva drabbas av brister, ojämlikhet eller dålig tillgänglighet i skola, vård och omsorg. För att garantera en välfärd präglad av valfrihet, kvalitet och tillgänglighet krävs viktiga reformer på en rad områden. utgångspunkt är att konkreta åtgärder som skapar ett robust system för kvalitetssäkring i den gemensamt finansierade välfärden bör genomföras i närtid. Tillståndsplikt med ägar- och ledningsprövning Varje aktör som vill bedriva verksamhet inom skola, vård och omsorg ska kunna visa att den har långsiktigt ekonomiska förutsättningar för att bedriva verksamheten och att ledning och ägare uppfyller relevanta kunskaps- och kompetenskrav. Utgångspunkten ska vara att krav ska ställas likvärdigt på privata och offentliga aktörer. Tydligare kravställande och bättre uppföljning avseende kvalitet Det ska finnas tydliga kvalitetskrav på offentligt finansierade välfärdstjänster så att vi säkerställer att varje skattekrona går till det den är avsedd för. Det förutsätter också stärkt uppföljning och ansvarsutkrävande så att de aktörer som inte levererar avsedd kvalitet drabbas av erforderliga sanktioner. Kraven bör fokusera på vilket resultat som levereras. Kravställande, uppföljning och ansvarsutkrävande ska så långt möjligt ställas likvärdigt för alla utförare, både privata och offentliga. Skarpare sanktioner vid misskötsel vill se skarpare sanktioner vid misskötsel av offentligt finansierad verksamhet. Till exempel varningar, viten, tvångsförvaltning och andra sanktioner kan användas för att motverka kvalitetsbrister i både offentligt och privat drivna verksamheter. d. Stärk välfärdens kärna framför utbyggda bidragssystem Motsättningen mellan och regeringen gäller inte bara synen på arbete utan också synen på välfärden. När regeringen accepterar, eller aktivt bygger ut, stora utgiftsökningar i bidragssystemen sker det på bekostnad av den offentliga välfärdens kärna – de statliga och kommunala insatserna för rättsväsende, skola, sjukvård och omsorg. De offentliga transfererings- och bidragssystemen beräknas öka med enligt regeringens vårproposition. Bara sjukpenninganslaget förväntas öka med . Utgiftsökningarna riskerar att tränga ut andra centrala reformbehov i välfärdens kärna. De samlade utgiftsökningarna i transfererings- och bidragssystemen motsvarar hela statens budget för utbildning eller sjukvård. Det krävs kraftfulla åtgärder för att hejda den snabba kostnadsutveckling vi ser. Men istället för att ta fram konkreta evidensbaserade åtgärder för att hejda utgiftsökningarna höjer regeringen bidragsnivåerna för både a-kassa och sjuk- och aktivitetsersättning, och tar bort den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Det riskerar att spä på utgiftstrycket. avskaffas målet om 20 000 poliser som under alliansregeringen garanterat att bemanningen inte nedprioriteras. Med högre bidrag hamnar också fler människor i utanförskap när det lönar sig mindre att arbeta, och skattebasen riskerar därmed att krympa. Med regeringens politik får satsningar på välfärdens kärna stå tillbaka för växande bidragssystem. Det för åt fel håll. kommer alltid sätta välfärdens kärna främst i prioriteringen mellan utbyggda bidragssystem och satsningar på skola, sjukvård, omsorg och trygghet. Då krävs kontroll på de offentliga utgifterna och konkreta åtgärder för att hejda utgiftsökningarna i sjukförsäkringen och migrationen. Endast genom tydliga prioriteringar kan vi värna välfärdens kärnuppgift – att alla invånare ska känna sig trygga i och ha en skola, sjukvård och omsorg av hög kvalitet och hög tillgänglighet. Krig, konflikter och oroligheter runt om i världen gör att ett stort antal människor är på flykt från sina hemländer. Vi ser de kraftigaste flyktingströmmarna sedan . sökte mer än 1,2 miljoner människor asyl i . Mer än 160 000 personer sökte asyl i , den högsta nivån som noterats i statistik. ska fortsatt ta ansvar för att erbjuda människor skydd i tider då många flyr från krig och förföljelser. måste flyktingmottagandet i fungera i praktiken. För att migrationspolitiken ska vara långsiktigt hållbar krävs att myndigheter och kommuner klarar att genomföra sina uppdrag. har omprövat sin migrationspolitik. Vi vill på kort sikt se att tillfälligt begränsar flyktingmottagandet för att ge möjlighet att få ordning på mottagandet och etableringen. måste andra länder i EU ta sitt ansvar och avlasta och andra länder som tagit emot många asylsökande. På behövs en tydligare arbetslinje i migrationspolitiken med tillfälliga uppehållstillstånd som huvudregel. Dessutom behöver mottagandet blir mer kostnadseffektivt och återvändandet fungera bättre. En långsiktigt hållbar migrationspolitik står för en långsiktigt hållbar migrationspolitik som är i linje med asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring och fördjupar det europeiska och internationella samarbetet. I när människor flyr för sina liv är det viktigt att kan erbjuda skydd undan krig och förtryck. måste flyktingmottagandet i fungera i praktiken. För att migrationspolitiken ska vara långsiktigt hållbar krävs att myndigheter och kommuner klarar att genomföra sitt uppdrag. har det till kommit en kvarts miljon asylsökande. har haft ett oproportionerligt stort mottagande ställt mot andra jämförbara länder. EU:s gemensamma asylsystem, som bygger på bland annat principen om prövning av asylansökan i första land, har inte fungerat. Hur flyktingmottagandet till kommer se ut framöver är mycket osäkert och beror bland annat på hur andra länder i EU och hur EU som helhet agerar. Att det kommit många asylsökande till innebär stora påfrestningar på många delar av samhället. runt om i landet är i ett svårt läge och 72 kommuner har lex Sarah-anmält sig själva för att de inte längre klarar av sitt uppdrag. Det är brist på lärare, skolplatser och boenden. behöver människor som kommit hit komma i jobb, egen försörjning och få en riktig bostad. Flyktingmottagandet i måste fungera i praktiken. vill därför att tillfälligt ska begränsa mottagandet till kvotflyktingar och asylsökande som kommer direkt till från ett tredje land. Asylsökande som kommer från ett annat säkert land, såsom eller , ska däremot det tillfälliga regelverket gäller nekas inresa till (direktavvisning). De får i stället hänvisas till att söka asyl i det land de befinner sig i. En tillfällig paus i flyktingmottagandet är i linje med asylrätten såsom den är fastslagen i bland annat . Ingen hänvisas till annat än ett annat säkert land. föreslår att tillfälligt begränsar flyktingmottagandet för att ge möjlighet att få ordning och reda i mottagandet och etableringen. Gemensamt ansvar för flyktingmottagandet i EU har tagit ett stort ansvar för världens flyktingar både genom en generös asylpolitik och genom ett stort humanitärt bistånd, framför allt genom . Men är ett litet land och är alltför ensamt i om att känna och ta detta ansvar. Enligt UNHCR:s rapportering var det fjärde största landet räknat i antalet asylsökande i världen. I förhållande till vår folkmängd hörde vi till de absolut största mottagarna av asylsökande inom EU. En viktig del i att skapa ett jämnare mottagande är att förmå fler länder, särskilt inom EU, att ta ansvar. Kommissionen har tagit fram konkreta förslag för att uppnå en jämnare fördelning av asylsökande inom EU. bör verka för att förslagen genomförs, och förstärks ytterligare. Tillfälliga uppehållstillstånd övergår till permanenta när man kommer i jobb Inom ramen för den migrationsöverenskommelse som slöts mellan allianspartierna och regeringen ska tillfälliga uppehållstillstånd införas som huvudregel. En viktig del i överenskommelsen är att den som kan försörja sig själv genom arbete ska ha möjlighet till permanent uppehållstillstånd. Detta är en del i att öka incitamenten och egenansvaret i att bidra till att göra sig anställningsbar. Utvidgat försörjningskrav för anhöriginvandring Inom ramen för den migrationsöverenskommelse som slöts mellan regeringen och allianspartierna ska försörjningskravet utvidgas till fler grupper. Fram tills har man fått automatiskt undantag om man är en barnfamilj, har bott i med uppehållstillstånd , om man är svensk medborgare, om man är konventionsflykting eller om man har nedsatt arbetsförmåga. Princip om säkra länder Inom ramen för den migrationsöverenskommelse som slöts mellan allianspartierna och regeringen ska en princip om så kallade säkra länder införas, vilket i korthet innebär att sökande från länder där beviljandegraden är låg och söktrycket högt ska prioriteras och påskyndas. var , , och bland de tio ursprungsländer från vilka mottar flest asylansökningar. av dessa ansökningar beviljas. Principen för säkra länder bör införas i för de fall där beviljandegraden konsekvent understigit . Dessa ansökningar måste hanteras i särskild ordning så att de prioriteras och en tydlig tidsgräns bör införas för handläggningen av dessa ärenden. arbetskraftsinvandringen och stoppa missbruk behöver arbetskraftsinvandring för att ge företag, offentlig sektor och organisationer möjlighet till god kompetensförsörjning. 2008 öppnade en dörr till som varit stängd . Vi gick från en ordning där en myndighet bedömt behovet av att rekrytera arbetskraft från tredje land, till ett öppet och flexibelt system som ger förutsättningar för att möta både dagens och framtidens behov på arbets-marknaden. vill värna det svenska regelverket för arbetskraftsinvandring, som missbruk måste beivras. Alliansregeringen genomförde flera åtgärder för att stoppa missbruk, som till exempel efterkontroller, en straffsanktionerad uppgiftsskyldighet för arbetsgivare avseende anställningsvillkor samt kompletterande återkallelse-bestämmelser. Kvarstår trots detta risker för utnyttjande är öppna för att göra mer. vill även införa ett mål för handläggningstiden för arbetstillstånd, då är för lång.