ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H402540 · 2016-09-30 00:00:00 — Dispenser när det gäller avgifter och tillstånd vid uppstart av företag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge dispenser vid start av företag och tillkännager detta för regeringen. I bör det vara enkelt och motiverande att starta eget företag. En företagare kan dock mötas av krav på avgifter, blanketter, tillstånd och regler som ska uppfyllas. På landsbygden är många företagare multiföretagare och håller på med flera verksamhetsgrenar. I dessa fall är det ett stort antal myndigheter som ska bli nöjda innan företaget kan komma igång – det kan handla om över tjugotalet instanser som företagaren har någon form av daglig kontakt med i sitt arbete. Detta tar tid, pengar och kraft av företagaren – tid som kunde ha använts till att utveckla företaget – och allt detta riskerar att många nya egenföretagare ger upp sina idéer redan innan gått. För att stimulera fler att våga och orka starta eget företag bör man därför se över vilka dispenser som kan ges vid uppstart av företag. Dispenserna bör finnas till under de första 2–3 åren och exempelvis avse lägre avgifter, mindre nitiska tillstånd som ska uppfyllas eller vissa tillstånd som inte behöver uppfyllas direkt vid starten. Efter denna initiala dispenstid bör de tillstånd, avgifter och regler som ska tillgodoses kunna läggas på normal nivå. Detta skulle stimulera fler till att våga starta eget och pröva verksamheten utan att dränkas i allehanda tillstånd, regler och avgifter som ska uppfyllas innan man ens hunnit starta upp sitt företag. För att göra det enklare och mindre byråkratiskt att starta eget företag bör dispenser avseende exempelvis avgifter och tillstånd ses över.
mot · H402541 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att premiera skötsamma företagare och tillkännager detta för regeringen. Det är en ansträngande process att starta och driva företag i . Inte nog med att avgifter och skatter är både många och höga, dessutom måste en stor mängd tillstånd, regler och blanketter uppfyllas för att alla myndigheter ska bli nöjda. Det är såklart bra att det finns någon form av kontroll av alla tillstånd, men när skötsamma och laglydiga företagare tvingas att ha daglig kontakt med över tjugo olika myndigheter har det gått för långt. Syftet med svensk lagstiftning kan knappast vara att företagare lägger mera tid på myndighetskontakter än på att utveckla sin verksamhet. Det finns oseriösa företagare och personer i alla branscher, men merparten av företagarna i sköter sig och följer svenska lagar och regler. Det är därför inte mer än rimligt att skötsamma småföretagare premieras genom färre kontroller och onödiga tillstånd, och även med lägre avgifter. Denna tid kan myndigheter istället lägga på effektivisering av sin verksamhet eller på att se till att mindre nogräknade företag följer reglerna, det skulle dessutom bidra till ökad tillväxt och välstånd i . Och inte minst, det skulle ge skötsamma företagare motivering att fortsätta utveckla sina företag. Det bör därför göras en översyn av möjligheten att premiera skötsamma företagare genom färre kontroller och lägre avgifter.
mot · H402542 · 2016-09-30 00:00:00 — Kontinuerlig jämförelse och översyn av branschspecifika kostnader och regler i ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till en kontinuerlig jämförelse och översyn av branschspecifika kostnader och regler i och våra konkurrentländer, så att inte förlorar konkurrenskraft och arbetstillfällen, och detta tillkännager för regeringen. Företag i är utsatta för stark konkurrens från företag i andra länder. Konkurrensen påverkas av andra länders politiska beslut. Vår öppenhet mot omvärlden och frihandel ska främjas liksom en sund konkurrens, men denna måste ske på lika villkor. Det är därför viktigt att hänger med när man ändrar regler och skatter i andra länder som har företag som konkurrerar med våra svenska företag. Risken är att svenska företag tappar konkurrenskraft och marknadsandelar. Dessa förändringar sker kontinuerligt och i en allt snabbare takt. För att inte ska tappa konkurrenskraft, investeringar och arbetstillfällen är det mycket viktigt att vi är medvetna om omvärldens förändringar och hur dessa påverkar våra företag här i . Vi i behöver därför kontinuerligt på ett mycket grundligt sätt jämföra vårt kostnadsläge i olika branscher och våra regler för de företag och branscher som är utsatta för tuff utländsk konkurrens. På detta sätt kan vi justera eller förändra våra regler och skatter så svenska företag inte förlorar konkurrenskraft gentemot andra länder. Branscher som har förlorat i konkurrenskraft på grund av att skatter och regler har förändrats i andra länder är till exempel lantbruket och åkerinäringen där vi tappar arbetstillfällen i . Detta pågår dock i varje bransch och måste från regeringens sida bevakas mycket hårdare än vad som görs för att inte förlora i konkurrensen om jobb och investeringar och äventyra svenska företag. En benchmarking mellan länders skatter, regler och kostnader inom respektive bransch blir allt mer avgörande för att ska kunna ligga i världstoppen när det gäller företagsamhet och konkurrensvillkor. Därför bör möjligheten till en tätare och kontinuerlig jämförelse och översyn av branschspecifika kostnader och regler i våra konkurrentländer så att inte förlorar konkurrenskraft och arbetstillfällen ses över.
mot · H402543 · 2016-09-30 00:00:00 — Dieselskatt för svenska åkerier ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att sänka dieselskatten för våra svenska åkerier till samma nivå som i övriga EU-länder eller till en ännu lägre nivå för att stärka konkurrenskraften för den svenska åkerinäringen och tillkännager detta för regeringen. möter många svenska åkerier konkurrens inte bara från olagliga verksamheter utan har också svårt att konkurrera med anledningen av att utländska åkerier har lägre kostnader på såväl arbetskraft som på bränsle. Tyvärr har regeringens senaste skattehöjning på bränsle och på unga anställda knappast gjort de svenska åkerierna mera konkurrenskraftiga. För att våra svenska åkerier ska kunna klara sig under sådana förutsättningar och kunna möta denna konkurrens krävs det att sänker sina dieselskatter till samma nivå som övriga EU-länder eller lägre för att stärka svensk åkerinäring. är det många utländska åkerier som bedriver sin verksamhet men som till skillnad från svenska åkerier tankar sina fordon i utlandet för att undvika den dyra svenska dieseln. Detta är givetvis mycket olyckligt och gör dessutom att går miste om skattepengar på bränsle. Vi behöver alltså se över förutsättningarna för de svenska åkerierna för att dessa ska konkurrera på lika villkor som åkerier etablerade utanför . Ett viktigt första steg skulle vara att sänka dieselskatten för våra svenska åkerier för att på så sätt ge dem en mer dräglig vardag att bedriva sin verksamhet i. På bör såklart även diesel- och bensinskatten sänkas för alla bilister.
mot · H402545 · 2016-09-30 00:00:00 — Förbud mot kärnvapen i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag till förbud mot kärnvapen i och tillkännager detta för regeringen. Det svenska kärnvapenprogrammet, som initierades 1945, avslutades definitivt 1972. Detta efter ett framsynt opinionsarbete av bland annat och . finns en mycket bred samsyn i om att innehav av kärnvapen enbart skapar ökade risker och att ett krig som förs med kärnvapen enbart har förlorare. Även om det inte finns några politiska krafter som verkar i för ett förnyat kärnvapenprogram finns inte heller något som reglerar förekomsten av kärnvapen i . Inte minst utifrån det ökade militära samarbete som växer fram är det därför angeläget att förbjuda kärnvapen på svenskt territorium. Två regleringar snuddar vid frågan. Den ena är lagen om kärnteknisk verksamhet, (SFS 1984:3), som innefattar förbud att utan tillstånd föra in uran eller plutonium i landet. Men tillstånd ges av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, varför lagen inte utgör något principiellt skydd mot kärnvapen på svenskt territorium. Både lagens förarbeten och dess lydelse är också tydliga med att det är civil kärnkraft som lagen avser. Den andra är det internationella icke-spridningsfördraget, NPT, som slår fast att endast , , , och tillåts ha kärnvapen. har genom NPT förbundit sig att inte tillverka, förvärva, mottaga eller använda kärnvapen – men fördraget hindrar inte att kärnvapen kan placeras på icke-kärnvapenmakters territorium så länge som kärnvapenmakten fortfarande har full kontroll över dem. NPT ger dock en möjlighet skapa fullständigt kärnvapenfria områden genom att regionalt inrätta så kallade kärnvapenfria zoner, vilket också flera av våra grannländer utnyttjat. och , som varit medlemmar av Nato bildande , har ett undantag som innebär att kärnvapen inte får placeras på deras territorier i fredstid. har å andra sidan i sin kärnenergilag en formulering som rakt ut säger: ”det är förbjudet att införa kärnvapen till ” (FFS 1987 nr 990, § 4). Regeringen har gett i uppdrag åt Folkrätts- och nedrustningsdelegationen att studera frågan om svensk anslutning till den humanitära utfästelsen och frågan om kärnvapenförbud. Men frågan behöver inte vara komplicerad, för att klargöra att kärnvapen inte får införas på svenskt territorium räcker att införa en motsvarande lagstiftning som den finska även i .
mot · H402546 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utvidga undantaget i socialavgiftslagen (2000:980) till att vid sidan av idrottsorganisationer också inkludera friluftsorganisationer och tillkännager detta för regeringen. Ge friluftsorganisationer samma skattestatus som idrottsorganisationer Undantaget i socialavgiftslagen (2000:980) innebär att organisationer som är medlemmar i kan ge ersättning som uppgår till ett halvt basbelopp (ca /år) till sina medlemmar utan att behöva betala sociala avgifter. Friluftsorganisationerna var tidigare organiserade under . Sedan man valde att istället bilda Svenskt Friluftsliv är det lagmässiga stödet för att undantaget i socialavgiftslagen självklart ska tillämpas borta. I praktiken innebär det att helt likvärdiga verksamheter riskerar att beskattas olika, dvs. olika regler tillämpas om du t ex paddlar kanot inom en idrottsförening eller inom en friluftsförening. beslutade visserligen 1999 att skulle ges detta undantag, och denna slutsats är inarbetad i riktlinjer. I meddelande, SKV M 2016:2, sidan 11, nämns och den dom som kom 1999. Men det måste tydliggöras att samma tillämpning ska gälla samtliga föreningar som är organiserade under Svenskt Friluftsliv. Mot bakgrund av detta bör ge regeringen till känna att socialavgiftslagen bör justeras, så att samma skatteregler gäller oavsett om en förening väljer att tillhöra eller Svenskt Friluftsliv.
mot · H402547 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra konstnärsstipendier pensionsgrundande och tillkännager detta för regeringen. Bestämmelser om pensionsgrundande inkomst finns huvudsakligen i 59 kap. socialförsäkringsbalken. Enligt 59 kap. 2 § är det som ska beräkna den pensionsgrundande inkomsten för varje individ baserat på de inkomster som är pensionsgrundande och som individen haft under det aktuella intjänandeåret. När det gäller frågan vilka inkomster som är pensionsgrundande är utgångspunkten att det är förvärvsinkomster och därmed likställda ersättningar som är pensionsgrundande, se 59 kap. 3 §. Detta innebär att till exempel inkomster av kapital inte grundar rätt till pension. De pensionsgrundande inkomsterna ska utgöras av antingen inkomst av anställning eller inkomst av annat förvärvsarbete. I 59 kap. 13 § ges en uppräkning av vilka typer av sociala förmåner som räknas som inkomst av anställning. Det finns vissa undantag då inkomster som till sin typ är pensionsgrundande ändå inte räknas som pensionsgrundande, exempelvis ersättningar som understiger . Dessa regler finns i 59 kap. 22–31 §§. Utvidgat undantag för stipendier Stipendier är enligt huvudregeln inte pensionsgrundande. Undantag finns dock. Enligt 59 kap. 12 § ska sådant forskarstipendium () som ges ut direkt eller indirekt av Europeiska unionen och som betalas ut av en fysisk person bosatt i eller en svensk juridisk person i skattehänseende tas upp i inkomstslaget tjänst. Den som betalar ut ett sådant stipendium är då att se som arbetsgivare och ska betala fulla arbetsgivaravgifter för stipendiet. Dessa stipendier ska därför i pensionshänseende räknas som inkomst av anställning, och de är därmed pensionsgrundande. 59 kap. 12 § Som inkomst av anställning räknas stipendium () som enligt 11 kap. 46 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst. Detta gäller dock endast om stipendiet har betalats ut av 1. en fysisk person bosatt i , eller 2. en svensk juridisk person. Den som har betalat ut ett sådant stipendium anses som arbetsgivare. För denna typ av stipendium har lagstiftaren således gjort ett undantag från regeln att stipendier inte är pensionsgrundande. Det är som nämnts fråga om ett stipendium där utbetalare betraktas som arbetsgivare och mottagaren redovisar inkomsten i inkomstslaget tjänst. Arbetsstipendier som utges till konstnärer bör kunna betraktas på samma sätt, för att komma bort från dagens situation där den tid som konstnären klarar sin försörjning genom arbetsstipendiet resulterar i lägre pension.
mot · H402548 · 2016-09-30 00:00:00 — Bredda möjligheten att ge friskvårdsbidrag ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för ett breddat friskvårdsbidrag och tillkännager detta för regeringen. Arbetsgivare kan ge anställda skatte- och avgiftsfria personalvårdsförmåner. Exempel på sådana förmåner är motion och annan friskvård. Förutsättningen för att förmånen ska vara skatte- och avgiftsfri är att den är av mindre värde och inte kan bytas mot kontant ersättning. Förmånerna ska också rikta sig till alla anställda. specificerar inte vad ”mindre värde” är, men skriver att ett gymkort ryms inom detta. I vissa fall kan en förmån bestå endast av en enstaka behandling eller aktivitet. För att åtgärden eller aktiviteten då ska anses vara av enklare slag och mindre värde bör kostnaden normalt inte överstiga per tillfälle. Bidrag till motion och friskvårdsbidraget gäller endast anställd personal. Det omfattar alltså inte studenter, enskilda näringsidkare eller delägare i handels- eller kommanditbolag. Reglerna gör det möjligt för arbetsgivare att erbjuda anställda motion och friskvård på arbetsplatsen eller på vissa utvalda gym, friskvårdsföretag, sportanläggning och liknande. Sporter som kräver dyrbarare anläggningar, redskap och kringutrustning, som till exempel ridning, är inte undantagna från beskattning. Andelen människor som drabbas av stressrelaterade sjukdomar ökar, ofta till följd av situationen på arbetsplatsen. Det kan därför finnas skäl att förbättra möjligheterna till att ge friskvårdsbidrag. Vi har i en tidigare motion föreslagit att ridning bör kunna vara föremål för friskvårdsbidrag. Vi upprepar det förslaget, men vill peka på hur friskvårdsbidraget kan breddas ytterligare. Vi vill att friskvårdsbidraget ses över så att all idrottsverksamhet ska betraktas som avdragsgill friskvårdsverksamhet för arbetsgivarna. Forskningen visar att ett aktivt kulturliv ger positiva hälsoeffekter. I synnerhet pekas körsång ut som hälsofrämjande, men även regelbundet deltagande i musik-, konst-, teater- eller dansevenemang visar på positiva hälsoeffekter. Det är därför rimligt att även kulturaktiviteter kan inkluderas i synen på friskvårdsbidrag. får ett skattefritt friskvårdsbidrag endast ges till anställda. Enskilda näringsidkare är därmed undantagna från skattebefrielsen, eftersom de inte räknas som anställda. En ytterligare utvidgning av friskvårdsbidraget skulle därför kunna vara att även låta denna grupp omfattas av rätten till friskvårdsbidrag. Bortfallet av skatteintäkter för ett utvidgat friskvårdsbidrag i enlighet med ovannämnda förslag, d.v.s. med breddad syn på vilka aktiviteter som kan omfattas och om alla som driver enskild firma skulle utnyttja möjligheten, uppskattas till . vet vi att kostnaden för psykisk ohälsa och stressrelaterade sjukdomar orsakar kostnader för /år. Om endast en procent av dessa kostnader uteblir genom den förbättrade hälsa som ett utökat friskvårdsbidrag kan förväntas bidra till är således en sådan reform samhällsekonomiskt positiv.
mot · H402549 · 2016-09-30 00:00:00 — Försök med fixerum för heroinister ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga försöksverksamhet med fixerum för heroinister och tillkännager detta för regeringen. har väldigt hög narkotikadödlighet jämfört med andra länder i . Enligt EU:s narkotikabyrå , , är den fyra gånger större än det europeiska genomsnittet. The drug-induced mortality rate among adults (aged 15–64) was 92.9 deaths per million in 2014, more than four times the most recent European average of 19.2 deaths per million. Att så många, 93 döda per en miljon invånare, dör i är en tragedi. Det är ett resultat av en narkotikapolitik som varit inriktad på en utopi om ett samhälle totalfritt från narkotika, snarare än att minimera skadorna från den narkotika som finns, och som alltjämt kommer att finnas. I så är dödligheten betydligt lägre, 55 döda per en miljon invånare. Där har man arbetat mer med skademinimering. Det är naturligt för att lära av våra grannländer, och på det här området är det särskilt angeläget. I har man haft så kallade fixerum för heroinister. Det är ställen där den som haft ett heroinmissbruk , och är , kan komma och injicera heroin . På plats finns sjuksköterskor. Det finns inga krav på att den missbrukande ska åta sig något program för att bli kvitt missbruket. Den låga tröskeln gör att det blir naturligt för missbrukare att komma. Det är en trygg miljö, och det finns möjlighet för den missbrukande att få en kontakt med det vanliga samhället. För den som sedan vill komma ur det, finns det personal att prata med och få vidare hjälp ifrån. Ingen har dött i danska fixerum på grund av överdos. Sprutbytesprogrammet för narkomaner var länge kontroversiellt i . Det inleddes i och . är det inte längre kontroversiellt, och regeringen arbetar med ett lagförslag för att kommunerna inte ska kunna lägga in sitt veto när landstingen och regionerna vill erbjuda sprutbytesverksamhet. På samma sätt är ”fixerum” en kontroversiell fråga. För att komma tillrätta med den höga dödligheten så borde dock regeringen överväga en försöksverksamhet med fixerum i . Detta skulle då kunna utvärderas. Det är långsökt att tänka att fixerum för heroinister skulle göra att fler skulle prova drogen, liksom det inte varit fler som prövat för att det funnits tillgång till rena sprutor. Mot bakgrund av detta föreslår jag att ska ge regeringen tillkänna som sin mening att överväga en försöksverksamhet med fixerum i .
mot · H40255 · 2016-09-21 00:00:00 — Deponiåtervinning och sanering av äldre soptippar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över skattesystemet för deponiåtervinning så att värdefulla metaller kan återvinnas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett miljövänligt system för sanering bör kopplas till ett förmånligt skattesystem för deponiåtervinning och tillkännager detta för regeringen. På äldre soptippar i finns metaller som bedöms vara mycket värdefulla och som skulle kunna påverka både miljö och ekonomi positivt. Enligt en uppskattning av forskaren vid kan bara metallerna – t.ex. aluminium, järn, titan och koppar – som beräknas finnas i soptipparna vara värda . Det är av yttersta vikt för liberaler att hushålla väl och miljövänligt med jordens resurser. Så långt som möjligt ska politik göra det förmånligt att återvinna material från gamla soptippar, s.k. deponiåtervinning. Men sätter skatteregler käppar i hjulet för återvinning. Därför får metallerna ligga kvar. har deponiåtervinning främst skett i mindre skala. Såväl återvinningsbranschen som forskare pekar på skattereglerna som ett hinder för sund återvinning. Deponiskatten innebär nämligen att resterna som blir över, och läggs tillbaka på hög, beläggs med skatt. Därför bedömer återvinningsbolag att det inte lönar sig att utvinna material ur gamla tippar. har reglerna för deponierna skärpts och flera typer av avfall, till exempel organiskt material, har blivit förbjudna att lägga på hög. Mängden sopor som går till deponi har därför minskat, vilket är en positiv utveckling. Men de gamla deponierna finns kvar. De äldre deponierna utgör gamla miljösynder eftersom de i regel inte har tillräcklig tätning och lakvattenrening, vilket innebär att gifter riskerar att läcka ut till miljön. har därför i en rapport konstaterat att betydande miljövinster kan göras om deponiåtervinning kombineras med sanering av de gamla tipparna. Det borde vara möjligt att hitta ett skattesystem som gynnar både deponiåtervinning och sanering.
mot · H402550 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla id-kontrollerna på och tillkännager detta för regeringen. infördes krav på id-kort för att resa till från med kollektivtrafik. Detta har inneburit flera negativa konsekvenser för , som i har redovisat till regeringen i en utvärdering: Några av effekterna är följande: 322 000 färre danska jobb kan nås inom en timmes pendlingstid från . Tillgängligheten till minskar för bland annat de 50 huvudkontor och specialistkontor som etablerats i sedan invigdes. Osäkerheten ökar och kan minska framtida etableringar. Det är främst unga, kvinnor, pendlare, studerande och personer med lägre inkomster som reser med tåg och i större omfattning drabbas av den försämrade kollektiva tillgängligheten över . Resandet med tåg över har minskat med . Tågoperatörerna har inte blivit kompenserade för det minskade resandet. Även nöjesresandet minskar över bron. Mot bakgrund av detta, så bör ge regeringen tillkänna som sin mening att avveckla id-kontrollerna på .
mot · H402551 · 2016-09-30 00:00:00 — Nattågstrafik på europeiska kontinenten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för en sammanhållen nattågstrafik i och tillkännager detta för regeringen. Att åka tåg är ett enkelt, behagligt, miljövänligt sätt att resa. Det fungerar på såväl kortare resor, som längre över flera länder. När allt fungerar. Dessvärre har det blivit svårare att resa i länder. Det har blivit svårare att köpa biljetter, då SJ inte längre säljer utlandsbiljetter. Det har också blivit svårare att resa längre, då stora delar av nattågstrafiken har slutat gå i . Att flyga har på många olika sätt bättre förutsättningar. Förutom att det går fort, så är det enkelt att köpa biljetter. Även den som byter och använder flera bolag för samma resa, behöver inte krångla. Flygets obestridliga nackdel är dess stora klimatutsläpp. Om tågen ska ha en chans att konkurrera, så behövs ett nytt för gemensam och gränsöverskridande järnvägstrafik. EU:s medlemsländer borde enas om vikten av att ha välutbyggd och välfungerande nattågstrafik på vår kontinent. Det borde vara en självklarhet att kunna lägga sig på ett nattåg i eller , och vakna upp i södra , , norra eller . För att därefter vara framme, eller äta frukost och byta tåg på väg mot destinationen. Frågan om nattågstrafik är viktig för europeisk integration, för näringslivstillväxt och för miljön. Regeringen borde i ministerrådet driva denna fråga om en sammanhållen nattågstrafik i . Detta bör ge regeringen tillkänna som sin mening.