mot · H402337 · 2016-09-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underteckna och ratificera det tredje tilläggsprotokollet till om en internationell klagomekanism för barn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en nationell klagoinstans för barn där de själva kan utkräva sina rättigheter enligt , och detta tillkännager för regeringen. Arbetet med barns rättigheter har kommit långt i jämfört med i många andra länder. ratificerade som ett av de första länderna och är än en förebild och företrädare för barns rättigheter internationellt. Förslaget om att ska göra till lag har glädjande nog ett ganska brett stöd i . Tyvärr har dock ännu inte ratificerat det tredje tilläggsprotokollet till som ger barn klagorätt till . antog FN ett tredje fakultativt protokoll till om en klagomekanism för barn. Tilläggsprotokollet gör det möjligt för barn och deras ombud att föra fram klagomål till mot enskilda stater som inte fullt ut uppfyller kraven i och dess tilläggsprotokoll. Protokollet trädde i kraft men enbart för de stater som ratificerat det. Protokollet har ratificerats av 28 stater och 50 länder har undertecknat. Vi är stolta över att barn har det så bra i och det ofta med rätta. Men många barn diskrimineras i . Ofta handlar det om barn som är i särskilt utsatta situationer. Barn med en funktionsnedsättning, barn i ekonomiskt utsatta familjer, asylsökande barn, barn placerade i samhällets vård. Barns rättigheter kränks i och barns kunskaper kring sina rättigheter är ofta låga. Värre är att kunskaperna om barns rättigheter ofta är låga även bland de vuxna runt barnet. Det är vi vuxna som bär ansvaret för att säkerställa så att det finns målgruppsanpassad och tillgänglig information, dels om barnets rättigheter, dels kring den situation barnet befinner sig i. Barn har rätt att komma till tals i frågor som rör dem och åsikterna ska beaktas i relation till barnets ålder och mognad. Rätten till detta finns inskriven i vilket innebär att de stater som skrivit under också ska se till så barnen de facto har en möjlighet att utnyttja sina rättigheter. Det kan handla om rätten att få komma till tals i frågor som rör barnet som person, till exempel umgänge, vårdnad och boende eller rätten att få veta vad som ska hända och varför. De länder som på olika sätt förbundit sig att följa har också ett ansvar för att det finns en instans dit barn kan vända sig när deras rättigheter har kränkts. Att få sin sak prövad av en oberoende och opartisk instans är en grundläggande rättighet som också gäller barn. saknas en sådan instans och barns möjligheter till upprättelse är mycket begränsade. är den enda ombudsmannen som inte har mandat att ta emot enskilda klagomål från sin målgrupp. I de fall barnen ges möjlighet att klaga måste dessutom vårdnadshavaren ofta ge sitt samtycke vilket självklart försvårar, inte minst om det är vårdnadshavaren som kränker barnets rättigheter. har ratificerat övriga tilläggsprotokoll kring barn i väpnade konflikter och om åtgärder mot handel med barn, barnpornografi och barnprostitution. Att ratificera det tredje protokollet och få ett faktiskt erkännande från kring betydelsen av barns rätt till en egen klagomekanism skulle därmed inte bara stärka rättigheter för barn i utan också för barn internationellt. Att få möjlighet att överklaga är ett viktigt genombrott för arbetet med att stärka barns rättigheter och att erkänna barn som rättssubjekt och bärare av sina egna rättigheter. Regeringen bör därför som ett led i att stärka sitt barnrättsarbete tillsätta en utredning kring innebörden och konsekvenserna av att ratificera det tredje tilläggsprotokollet till för nationell lagstiftning och underteckna protokollet och därmed tillkännage sin avsiktsförklaring.