mot · H4023388 · 2016-10-05 00:00:00 — Förutom insatser för att bryta det ekonomiska och sociala utanförskapet behövs på kortare sikt lokalt närvarande polis, utökad kameraövervakning, hårdare straff för dem som attackerar polis-, räddningstjänst- och ambulanspersonal samt en satsning på det förebyggande arbetet. Allt för att vända den negativa utvecklingen. Samverkan mot brott i områden som är utsatta för allvarlig brottslighet Det är nödvändigt att samhället på ett tydligt och kraftfullt sätt tar sig an problematiken med områden som är utsatta för allvarlig brottslighet. Det krävs uthållighet i polisens och kommunernas brottsförebyggande arbete och insatserna får inte bli tillfälliga. Inte minst är det synnerligen viktigt att motverka alla tendenser till underminering av rättsstatens legitimitet och att parallella rättssystem och samhällen skapas. Stöd och hjälp till brottsoffer, vittnesstödsprogram och en god dialog med boende i sådana områden är viktiga byggstenar i det arbetet. Den samverkan som sker i satsningen mot grov organiserad brottslighet kan tjäna som förebild även i detta arbete. Ett problem i dessa områden är en grundläggande misstro gentemot myndigheter. Det kan handla om polis, räddningstjänst, socialtjänst och andra samhällsföreträdare. För att bidra till att återupprätta förtroendet för dessa och andra myndigheter är kontinuerlig närvaro och personkännedom viktigt. Vi ser till exempel gärna en fortsättning på och en utbyggnad av projekt där myndighetsföreträdare möter ungdomar i deras närmiljö. Kontinuitet är viktigt och även lokalkännedom. kan detta bidra till att bygga upp förtroendet för polisen i särskilt utsatta områden. För att säkerställa att poliser vill och kan tjänstgöra i socialt utsatta områden kan till exempel incitament i form av karriärmöjligheter och lön vara viktigt. Kameraövervakning i områden som är utsatta för allvarlig brottslighet I särskilt utsatta miljöer är kameraövervakning en efterfrågad åtgärd för att förebygga brott. Övervakningskameror bidrar även till att underlätta polisens utredningsarbete i de fall där brott har begåtts. Övervakningskameror ersätter inte närvarande och lokalt förankrade poliser, men det är ett viktigt komplement i arbetet för ökad trygghet. I delar av landets mest brottsutsatta områden behöver övervakningskamerorna bli fler. Vi ser positivt på att polisen lättare ska kunna erhålla tillstånd att sätta upp kameror i de områden där brottsligheten är som störst. Användandet av handgranater i ökar. På bara ökade ärendena avseende beslag och detonerade handgranater från åtta stycken 2014 till 45 ärenden , varav tio avsåg detonerade handgranater. Fram till sista har 20 ärenden registrerats, varav åtta avser detonerade handgranater, enligt siffror från polisen. Problemet är fortfarande att handgranater inte klassas som vapen. har tidigare ställt sig bakom en kartläggning av sprängämnen i kriminella sammanhang och att se över lagstiftningen som omfattar handgranater och tillkännagett detta för regeringen. Det är nu av yttersta vikt att regeringen agerar skyndsamt. Skjutningar och dödligt våld steg antalet polisanmälda skjutningar , från 306 till 365. Andelen som ledde till skottskada på person ökade från . Skjutningar sker allt oftare (från 2014) i socialt utsatta områden. Brottsförebyggande rådets rapport ”kriminella nätverk och grupperingar” visar att det är fem gånger vanligare med skjutningar i socialt utsatta områden än i övriga landet, räknat med utgångspunkt från folkmängd. Kriminella konflikter leder allt oftare till dödligt våld. Av det totala dödliga skjutvapenvåldet (53 fall) härrörde nästan hälften, , från konflikter inom den kriminella miljön. var motsvarande siffra en knapp femtedel. Brås rapport gör gällande att skjutningarna sällan beror på revirstrider eller kamp om marknadsandelar. I botten finns snarare oftast personliga konflikter. Att allt fler kriminella ingår i gäng, med närhet till insmugglade skjutvapen, gör dock att konflikterna eskalerar. Brå är tydliga i sin slutsats: Denna typ av organiserad brottslighet går inte att bekämpa innan rudimentär ordning har återupprättats i de socialt utsatta områdena. Mot den bakgrunden är det viktigt med ytterligare kraftansträngningar för att få stopp på narkotikahandeln, vardagskriminaliteten, bilbränderna och stenkastningen i socialt utsatta områden. I övrigt hänvisar vi till vår gemensamma motion med övriga allianspartier som handlar om att motverka grov organiserad brottslighet. Krafttag mot angrepp som riktas mot blåljuspersonal har vi sett många exempel på våld mot poliser, personal inom räddningstjänsten samt hälso- och sjukvården. Det är en oacceptabel utveckling som måste brytas. Det handlar både om att skydda personer som har samhällsviktiga uppgifter och om att värna respekten för rättsstaten. Poliser och företrädare för räddningstjänsten beskriver en allvarlig situation. Rikspolischefen har sagt att han inte kan garantera säkerheten i utsatta förorter runtom i landet. Ordföranden för , det största , har sagt att patienter i flera brottsdrabbade områden ofta får vänta på vård, eftersom ambulanserna får vänta in poliseskort innan man åker in i sådana områden. för ambulanssjuksköterskor, , har krävt att de får bättre upplysningar när de skickas ut till farliga adresser för att hämta patienter. Rättsstaten ska inte stå handfallen när respekten för den urholkas. Reaktionerna på dessa angrepp och attacker måste vara tydliga. Alliansen i justitieutskottet har lagt fram gemensamma förslag om detta i motionen Skärpta straff för attacker mot blåljuspersonal. Skärp straffen för våld mot tjänsteman Straffen för våld mot tjänsteman återspeglar inte allvaret i brottsligheten. Den som hindrar polis och annan blåljuspersonal med våld från att fullfölja sina uppgifter skadar hela samhället och bör straffas därefter. behandlas hot mot tjänsteman och våld mot tjänsteman i samma straffstadgande. Straffet för våld mot tjänsteman blir ofta cirka en månads fängelse. ersätts fängelsestraffet av samhällstjänst. Våld mot – exempelvis – en polis i tjänst är naturligtvis typiskt sett ett allvarligare brott än ett muntligt hot. För att fånga upp allvaret i situationer när våld riktas mot en tjänsteman bör våld mot tjänsteman få en egen brottsrubricering där straffet ska vara minst sex månaders fängelse. Reaktionerna på våld mot poliser, anställda inom räddningstjänsten och hälso- och sjukvården måste bli betydligt tuffare. Personal inom räddningstjänsten omfattas endast ibland och personal inom hälso-och sjukvården omfattas inte alls av samma skydd som till exempel poliser eftersom de inte sysslar med myndighetsutövning. Detta bör ändras så att våld eller hot mot personal inom räddningstjänsten och hälso- och sjukvården straffas lika hårt och på samma sätt som våld eller hot mot poliser. Därför bör det införas ett nytt brott – våld mot alarmeringstjänstpersonal – där det inte uppställs något krav på att angreppet sker mot någon i dennes myndighetsutövning. Angrepp mot väsentliga samhällsfunktioner riktas skadegörelse direkt mot polisbilar och andra utryckningsfordon. Vi ser också fall då polisen lockas in i områden för att sedan angripas med stenkastning. När angreppen riktas mot sådana väsentliga samhällsfunktioner bör detta anses vara försvårande när straffet bestäms – oavsett om det rör sig om skadegörelse, våldsamt upplopp eller någon annan brottslighet. Vi vill därför införa en särskild straffskärpningsgrund som innebär att alla brott som innefattar ett angrepp mot viktiga samhällsfunktioner leder till skärpta straff. Även hindrandet av uttryckning bör kriminaliseras. Tydligare uppföljning av angrepp mot blåljuspersonal – ett nationellt kartläggningsuppdrag till Brå , Brå, sammanställer inte någon statistik över angrepp mot blåljuspersonal. Polisen har inte heller någon nationell sammanställning av hur problemet har utvecklats . I stället är det genom lokalområdespolischefer och tillbudsanmälningar till som det går att bilda sig en uppfattning om antalet angrepp. Bara kring i har det gjorts 30 tillbudsanmälningar om stenkastning mot poliser . Lägesbilden är likartad även i . Polisen bör därför ges i uppdrag att införa en tydligare uppföljning av angrepp mot polisen, räddningstjänsten och ambulansverksamheten. En ny brottskod skulle ge bättre möjligheter för en samlad statistik, men vi anser att berörda myndigheter bättre kan avgöra hur omfattningen av problemen ska synliggöras. Brå bör också få ett uppdrag att genomföra en kartläggning av brottsutvecklingen när det gäller angrepp mot polisen, räddningstjänsten och ambulansverksamheten i socialt utsatta områden, samt vilka åtgärder man ser som verksamma mot problemen. Ungdomstjänst inom räddningstjänsten och polisen När den som är döms till ungdomstjänst för brott som innefattat ett angrepp mot polis, räddningstjänst eller anställda i hälso- och sjukvården ska påföljden helt eller delvis kunna ske inom ramen för räddningstjänstens eller polisens verksamheter. Syftet är att stärka dessa ungdomars tillit och respekt för viktiga samhällsfunktioner. För att komma i fråga för att kunna fullgöra ungdomstjänst vid räddningstjänsten eller polisen ska det krävas en individuell lämplighetsbedömning. Ett gemensamt uppdrag ska ges till och , att i samråd med bland annat Kommuner och Landsting, SKL, utforma en modell för en fungerande ungdomstjänst inom räddningstjänsten och polisen. Ökade möjligheter för poliser att få skadestånd vid allvarliga kränkningar ställs högre krav än för andra för att skadestånd i form av kränkningsersättning ska utgå när till exempel poliser är utsatta för brott. I praxis ställs relativt höga krav för ersättning i dessa fall. En utredning bör därför tillsättas med syfte att föreslå lämpliga förändringar i lagstiftningen som syftar till att skadestånd vid allvarliga kränkningar kan utgå i fler fall än när poliser är brottsoffer. Att till exempel spotta en polis i ansiktet bör alltid leda till skadestånd. Detsamma ska gälla när poliser utsätts för våld som är att jämföra med misshandel av normalgraden. Hot och våld mot anställda inom rättsväsendet I en rapport från , vilken redogör för nuläget och utvecklingen , framgår det att drygt var fjärde medlem inom rättsväsendet har utsatts för våld, trakasserier, skadegörelse, hot, mutförsök eller annan form av otillbörlig påverkan . Det stora flertalet incidenter, , inträffade på arbetet eller i tjänsteutövning. I Juseks rapport framkommer det att fler åklagare vittnar om hårdare klimat, dels i rättssalen, dels från journalister och i sociala medier, med ett tilltagande fokus på åklagarens person. Dessutom är den stora majoriteten av tingsrätter utan permanent säkerhetskontroll. Elva av 48 tingsrätter har fast säkerhetskontroll, vilket innebär daglig säkerhetskontroll som omfattar alla besökare till domstolen. har kameraövervakning, larm och metalldetektorbågar installerats vid ett flertal domstolar. Ett fungerande rättsväsende är en av byggstenarna i ett demokratiskt samhälle och de som arbetar för ett samhälle som är tryggt för alla ska inte behöva känna sig otrygga, än mindre utsättas för brott. Vi anser därför att det är av stor vikt att se över hur arbetet med att förhindra brott mot rättsväsendets anställda kan stärkas. Modern teknik och husrannsakan är den mesta informationen i samhället elektroniskt lagrad, något som tidigare regler om beslag och husrannsakan inte tar hänsyn till. De gamla reglerna om beslag och husrannsakan utgår från fysiska objekt och miljöer vilket kan orsaka problem utifrån hur dagens informationshantering till stor del ser ut. Enligt ett kommittédirektiv ska en särskild utredare se över reglerna om beslag och husrannsakan, med syftet att skapa ändamålsenliga regler som möjliggör effektiva och rättssäkra brottsutredningar. Vi anser att det är bra att man har tillsatt en utredning, men man måste skyndsamt anpassa reglerna om beslag och husrannsakan till modern teknik och dagens förutsättningar. Uppdra åt och att agera samordnat mot illegala vapen Tillgången till mycket potenta illegala vapen har ökat drastiskt för de kriminella. Rent militära vapen som automatkarbiner och handgranater har kommit i omlopp. Dessa vapen används när brotten begås, men även poliser har attackerats och oskyldiga dödats vid olika uppgörelser mellan kriminella. Dessa vapen har förts in i landet illegalt. För att förhindra att dessa vapen kommer in i landet så krävs det flera åtgärder, dels ett bättre gemensamt regelverk inom EU för åtgärder som exempelvis märkning för att förhindra spridning, dels ett bättre samarbete internationellt rent polisiärt, men också ett bra samarbete mellan tull och polis för att minska vapensmugglingen. De två myndigheterna har tidigare haft ett gemensamt uppdrag för att kartlägga omfattningen av den illegala hanteringen. Vi anser att regeringen åter bör ge ett sådant gemensamt uppdrag. Ett bättre brottsförebyggande arbete I de delar av landet där avstånden är stora och befolkningsunderlaget är litet finns det en stor utmaning i att säkerställa en lokalt närvarande polis. Det gäller också i de områden som i olika grad är utsatta för allvarlig brottslighet. Här behövs fler lokalt förankrade och närvarande poliser liksom ett mer aktivt samarbete mellan polis, kommuner, olika organisationer och andra frivilliga aktörer när det gäller det brottsförebyggande arbetet. Det är positivt att flertalet kommuner tecknar samverkansavtal med polisen. Polisen har då skapat en god grund för ett nära samarbete med kommunen. Samarbetet finns nedskrivet och har därmed förutsättningar att bli mer strukturerat och detaljerat. vill att alla kommuner skriver samverkansavtal med polisen. Medborgarlöften kommer att vara en del av den nya styrningen av polisen. Medborgarna involveras i arbetet med att ta fram löftena och medborgarlöftena kommer att återspegla det som medborgarna upplever vara problem. Den lokala problembilden blir då utgångspunkten för polisens lokala arbete. Arbetet med medborgarlöften behöver utvärderas löpande. Det är viktigt att följa upp både hur löftena utformas och hur de sedan tillämpas. Ansvaret för det lokala brottsförebyggande arbetet Kommunerna behöver ha personer med särskilt ansvar för säkerhetsfrågor och trygghetsskapande arbete. Kommunerna har skyldigheter att ge stöd till brottsoffer, men frågorna måste tas på större allvar i fortsättningen. Barn och ungdomar behöver trygghet och goda förebilder. Vi ser att alldeles för många barn växer upp i familjer med problem. Ett tätare samarbete mellan förskolan, skolan och kan bidra till att samhället tidigare får kännedom om sådana problem. Detta gör att insatser kan sättas in tidigt och därigenom bidra till att förebygga att senare problem inte uppkommer. Skolan ska anmäla om brott begås. Det är viktigt att alla skolor tar det ansvaret fullt ut. I takt med att samhället förändras ställs nya och andra krav på sociala insatser. Vi vill pröva möjligheterna för att fler socialarbetare bör kunna verka i yttre tjänst. Föräldrar med barn och ungdomar i riskzonen måste ges bättre förutsättningar att klara föräldrarollen. Den uppsökande verksamhet som har är ett viktigt verktyg som bör användas mer. I allt socialt förebyggande arbete är kontinuitet, samarbete och samverkan viktigt. Arbetet får inte ske stuprörsmässigt utan samverkan måste ske horisontellt mellan olika aktörer i samhället. Straffskärpningar och andra lagstiftningsåtgärder Tydliggör lagstiftningen om mord trädde en lagändring i kraft som syftade till att öka användningen av livstidsstraffet när personer fälls till ansvar för mord. När det gäller lagtextens utformning förekom vissa diskussioner under lagstiftningsarbetet. Den utformning som valdes förespråkades av vissa tunga remissinstanser, som exempelvis , och . Avsikten var att detta straff skulle kunna användas i betydligt större utsträckning och utgöra ett normalstraff i den bemärkelsen att det förutsågs dömas ut i en majoritet av fallen. Lagtekniskt innebar ändringen att det i straffskalan för mord lades till att straffet är fängelse på livstid om omständigheterna är försvårande. Tillägget ska ses mot bakgrund av att livstids fängelse, enligt förarbetena till den tidigare lydelsen av lagtexten, skulle förbehållas endast de allvarligaste fallen. Tanken var att straffet skulle utmätas på denna nivå då omständigheterna var synnerligen försvårande. Enligt Högsta domstolens tolkning i ett mål innebar lagändringen inte någon förändring av det rättsläge som gällde tidigare. Därmed riskerar den lagändring som skedde att inte få det genomslag som avsåg, vilket måste åtgärdas. Därför behövs ett nytt förslag som uppfyller och säkerställer att vilja kommer till uttryck i den praktiska rättstillämpningen. Det är angeläget att en översyn sker skyndsamt, och att regeringen återkommer omgående till med ett lagförslag som säkerställer att livstids fängelse ska utgöra normalstraffet för mord. Skärpt straff genom ny brottsrubricering – grovt sexuellt ofredande Det finns – straffrättsligt sett – ett för stort avstånd mellan vissa allvarliga gärningar som rubriceras som sexuellt ofredande och de situationer där det går att fälla någon till ansvar för våldtäkt. I sådana fall av sexuellt ofredande framstår straffet som inte tillräckligt ingripande i förhållande till den kränkning som offret utsatts för. Varje oönskad hand på kroppen är en för mycket och det finns allvarliga kränkningar som måste kunna betraktas som och straffas efter sitt högre straffvärde utan att det handlar om våldtäkt. När brott och handlingar är påtagligt oacceptabla måste markeringen från samhället bli tydligare. Därför behöver en ny brottsrubricering, grovt sexuellt ofredande, införas. Straffskalan ska vara fängelse och högst . Det grova brottet ska ta sikte på situationer där till exempel gärningsmän i grupp angriper en person eller där gärningsmannen på något annat sätt har agerat särskilt hänsynslöst eller kränkande. Den som döms för det grövre brottet men inte är svensk medborgare riskerar då också utvisning. Möjligheten att utvisa den som döms för allvarligare brott finns men används bara om återfallsrisk föreligger vid straffvärden understigande fängelse. Den gränsen vill vi moderater sänka till fängelse . Polisens nationella operativa avdelning har tagit fram en nationell lägesbild gällande sexuella ofredanden bland unga i publika miljöer. Angreppen sker i flera olika sammanhang. Vi vill se utökad polisnärvaro på särskilt utsatta platser. En synlig och närvarande polis skapar förutsättningar för trygghet och att brott förhindras och beivras. Därför behövs utökad polisnärvaro på platser som är särskilt utsatta för denna typ av brottslighet. Det skulle göra polisen mycket synligare vid exempelvis allmänna folksamlingar, på festivalområden och på badhus. behöver en sexualbrottslagstiftning som bättre än utgår från att ett nej betyder nej. vill se en bredare lagreglering som tydligare markerar vars och ens rätt att själv bestämma om man vill ha sex eller inte. Det är den som vill utföra en sexuell handling med en annan som är skyldig att försäkra sig om att den andra också vill, annars ska man avstå. En bredare lagreglering syftar till att säkerställa normal ömsesidighet och uppmärksamhet. Alliansregeringen tillsatte en utredning som ser över straffskärpningar för de grövsta sexualbrotten, hur skyddet för brottsoffer kan stärkas och hur rättsväsendet hanterar våldtäktsärenden. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Det är av största vikt att sexualbrottslagstiftningen erbjuder en rättssäker och heltäckande kriminalisering av alla former av sexuella övergrepp, och att det införs ett synnerligen grovt brott och att även oaktsamhet kriminaliseras. Det är därför mycket betydelsefullt att en översyn nu har genomförts. Det är viktigt att behövliga lagändringar genomförs efter att förslagen beretts. Slopa eller modifiera straffrabatten för unga lagöverträdare En person som har fyllt 18 men inte och döms för brott får lindrigare straff än vad en vuxen person hade fått för samma brott. Det så kallade straffmätningsvärdet, eller med andra ord ungdomsrabatten, ligger på av straffvärdet för brottet om den dömde har fyllt . Härefter ökar straffmätningsvärdet med en glidande skala till full straffbarhet vid fyllda . Detta innebär att den som är typiskt sett åtnjuter en straffrabatt med 1/3 av straffvärdet och för den som har fyllt är straffrabatten 1/4 av straffvärdet. tycker att påföljderna för ungdomar i åldern 18–i princip bör vara desamma som för vuxna. Vissa unga vuxna har hunnit återfalla i brott åtskilliga gånger och personer som fastnat i en kriminell livsstil ska rimligen inte ges en generell nedsättning av straffet. vill därför slopa eller modifiera den så kallade ungdomsrabatten för gärningsmän som har fyllt 18 men inte . Brott som leder till utvisning Dagens regler som rör utvisning på grund av brott bör skärpas i syfte att ytterligare markera att samhället inte accepterar brott av den som vill bosätta sig och leva i . har tre förslag på skärpta åtgärder. Vi vill att brott med ett straffvärde på sex till tolv månaders fängelse ska kunna leda till utvisning även då det inte föreligger återfallsrisk. Så är det inte . Vi vill att frågan om verkställighetshinder ska prövas i nära anslutning till tidpunkten då verkställigheten aktualiseras. Det är fel att, vilket sker , domstolar spekulerar om det kan antas föreligga verkställighetshinder. Vi vill säkerställa att åklagare alltid yrkar på utvisning när förutsättningarna för detta är uppfyllda enligt lagstiftningen. I detta ligger också att åklagare regelmässigt ska undersöka förekomsten av eventuella utländska brottmålsdomar. Det måste finnas en balans mellan å ena sidan att inte ska godta brottsliga beteenden och kriminalitet samt å andra sidan grundläggande rättssäkerhetsgarantier. Inte alltför lindrig brottslighet ska därför leda till utvisning. Hänsyn ska tas till den anknytning som finns till . Därtill får utvisning aldrig ske då det råder verkställighetshinder. I takt med teknikens utveckling tar brottsligheten nya former. Så kallade virtuella våldtäkter är ett exempel på sexuellt utnyttjande som sker på internet. Det kan handla om att man kontaktas på sociala medier och sedan tvingas utföra sexuella handlingar framför webbkameran. Handlingarna dokumenteras och man blir sedan hotad med att bilderna eller filmerna ska spridas om gärningsmannen inte får mer material. Mörkertalet befaras vara stort eftersom detta är förknippat med stor skuld och skam. Ett annat problem som vuxit i takt med teknikens utveckling är så kallad hämndporr. Det kan exempelvis vara fråga om en film som sprids på internet av någon som har filmat när han eller hon har sex med sin före detta partner. Regeringen har beslutat om ett tilläggsdirektiv till sexualbrottskommitté. Kommittén ska utöver vad som framgår av redan beslutade kommittédirektiv analysera om den befintliga lagstiftningen erbjuder ett tillräckligt starkt skydd mot vissa sexuella övergrepp som med hjälp av modern teknik sker via internet. Vår mening är att lagstiftningen avseende så kallade virtuella våldtäkter och hämndporr behöver tydliggöras. Vi ser därför fram emot att regeringen agerar i frågan och skyndsamt lägger fram förslag i den riktningen till efter det att utredningen presenterat sin slutrapport. De många dödsfall som har inträffat bland annat på visar med stor tydlighet på den hänsynslöshet som präglar människosmugglingen. vill att straffen för människosmuggling skärps väsentligt. Dagens straffnivåer står inte i proportion till brottens allvar. Vi vill att minimistraffet för människosmuggling höjs från fängelse till fängelse . Detta skulle även innebära att de brottsbekämpande myndigheterna i större utsträckning än ges möjligheter att använda tvångsmedel. Vi vill även att ska driva frågan om högre minimistraff för människosmuggling på EU-nivå. Precis som svenska pass kan missbrukas och användas i illegala syften gäller detta för de resehandlingar som utfärdar.