mot · H3023406 · 2016-05-02 00:00:00 — Inför och i samband med budgetmotionen kommer att återkomma med fler förslag för att ytterligare stärka sysselsättningen och pressa tillbaka utanförskapet. En politik för högre sysselsättning måste stimulera utbudet av arbetskraft. Det finns inte en fast mängd arbetstillfällen i ekonomin, utan den beror på lång sikt av hur många människor som vill och kan arbeta och på hur väl arbetsmarknaden fungerar. Enligt anpassar sig sysselsättningen nästan exakt proportionellt efter arbetskraften, dvs. om arbetskraften ökar med en procent, ökar sysselsättningen med en procent. större utbudsstimulerande reformer i vårmotionen är följande: Förstajobbet-avdraget minskar trösklarna, eller marginaleffekterna, för dem med låga inkomster att träda in på arbetsmarknaden. Erfarenheterna av skattelättnader riktade mot dem med låga inkomster är positiva och kan på goda grunder förväntas öka arbetskraftsutbudet och sysselsättningen. Liknande skattelättnader finns exempelvis i , , , , , och . För att säkra att arbetslöshetsförsäkringen förblir system som ger tillfälliga ersättningar då människor drabbas av arbetslöshet bör den präglas av en tydlig arbetslinje. föreslår därför en stramare arbetslöshetsförsäkring som upprätthåller drivkrafterna att gå från bidrag till arbete. Sjukfrånvaron har ökat markant, trots att svenskarnas allmänna hälsotillstånd inte försämrats. Också i sjukförsäkringssystemet bör det finnas tydliga drivkrafter och stöd att återvända till arbete. Därför återinför den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen som regeringen tog bort. Både och Inspektionen för socialförsäkringen anser att tidsgränsen borde vara kvar och avstyrkte regeringens förändring i sina remissyttranden. föreslår också åtgärder för att öka efterfrågan på arbetskraft genom att stimulera efterfrågan på hushållsnära tjänster, som är viktiga för personer med svag förankring på arbetsmarknaden. RUT-avdraget breddas till att också omfatta fler tjänster. Åtgärderna bedöms öka sysselsättningen i branscher som är viktiga för personer med svag förankring på arbetsmarknaden. Genom åtgärderna blir tjänsterna billigare att köpa, vilket bedöms leda till ökad efterfrågan och därmed nya arbetstillfällen. Att tjänsterna blir billigare förväntas även medföra att svarta arbetstillfällen omvandlas till vita, vilket leder till att de som arbetar i branscherna får en ny trygghet genom bland annat rätt till sociala förmåner. Åtgärden bedöms också bidra till att öka arbetsutbudet bland dem som köper tjänsterna. Förslaget är en del av den migrationsöverenskommelse som Alliansen slöt med regeringen. Figur 15: Effekter av politik på lång sikt. SCB, egna beräkningar Årsarbetskraft: Antal arbetade timmar omräknat till årsarbetskrafter. En årsarbetskraft motsvarar . Källa: (Konjunkturläget ), (Svensk finanspolitik 2015), SCB samt egna beräkningar. Ansvar för offentliga finanser En politik som främjar tillväxten av nya jobb bygger på att har god ordning i de offentliga finanserna. En stark gemensam ekonomi är en av viktigaste konkurrensfördelar och skapar trygghet för företag att investera och hushåll att konsumera. Stabila statsfinanser är därför en förutsättning för varje regering som arbetar för ökad sysselsättning. Stora utgiftsökningar i bidrags- och transfereringssystemen De offentliga finanserna har präglats av kraftigt ökade utgifter i flera av de större transfereringssystemen. Det rör sig främst om utgifterna för sjukförsäkring, assistansersättning och flyktingmottagande. Sjukförsäkringskostnaderna bedöms enligt prognos öka med . Det innebär att kostnaderna för sjukförsäkring kommer ha tvådubblats i fasta priser. visar forskningen att svenskarnas allmänna hälsotillstånd inte försämrats , och att fortfarande har en av världens friskaste befolkningar. Kostnaderna för assistansersättning har också ökat och förväntas fortsätta öka framöver. Utgifterna förväntas öka med en tredjedel i fasta priser till följd av att antalet timmar per brukare ökar. har antalet brukare stabiliserats, men antalet timmar per person fortsätter att stiga. Det genomsnittliga antalet timmar, per person och vecka, har ökat 2014 och andelen brukare med dubbel assistans har ökat från 30 till . Tyvärr visar utvärderingar att fusk och missbruk förekommer i utbetalningen av assistansersättning. Utgiftstrycket i flyktingmottagandet fick nya proportioner i och med höstens migrationskris. sökte mer än 160 000 personer asyl i , en nivå som uppnåtts. skrevs utgiftsprognoser för flyktingmottagandet upp med i genomsnitt . På bara , , bedöms utgifterna öka med . Utöver de kortsiktiga kostnaderna i det omedelbara flyktingmottagandet riskerar utgifterna på att öka i andra bidragssystem. Helt centralt för att undvika en sådan utveckling är att utrikes födda snabbare kommer i arbete. Figur 16: Utgiftsutveckling i vissa transfereringssystem. Källa: ESV , . NB: Prognos och utfall för utgiftsområde 8 Migration, utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering samt anslagen försjukpenning och assistansersättning, löpande utgifter. Sammanfattningsvis uppgår de volymrelaterade utgiftsökningarna till enligt vårpropositionen. Om dessa oplanerade utgiftsökningar i transfereringssystemen inte hejdas riskerar de att tränga undan satsningar eller försvåra möjligheterna att bygga upp säkerhetsmarginaler inför nästa kris. För att möjliggöra för fortsatta insatser för att stärka välfärden, skapa fler jobb och öka integrationen krävs att den stegrande utgiftsutvecklingen kontrolleras. har i budgetmotionen presenterat en rad utgiftsbegränsningar inom transfereringssystemen. avser att återkomma med ytterligare åtgärder . En procents överskott i offentliga finanser 2020 Tack vare bland annat det finanspolitiska ramverket hade överskott i de offentliga finanserna när vi gick in i finanskrisen, och kunde bedriva en aktiv finanspolitik för att upprätthålla efterfrågan och sysselsättningen under krisåren. Svensk ekonomi behöver nu föras tillbaka till balans och överskott. De underskott som är en naturlig följd av en aktiv finanspolitik kan annars bita sig fast och undergräva den styrka som behövs för att stå emot nästa kris. I förhållande till 2015 förväntas det finansiella sparandet försämras med , och . Skälet till de ökande underskotten är kraftigt ökade offentliga utgifter i transfereringssystemen för flyktingmottagande, sjukförsäkring och assistansersättning. Dessa motverkas bara delvis av att skatteintäkterna ökar till följd av konjunkturuppgången. Mot bakgrund av det starka konjunkturläge som svensk ekonomi nu befinner sig i finns stabiliseringspolitiska skäl för att avvakta med budgetförstärkningar. Dessutom har de växande underskotten fört sparandet ännu länge från saldomålet, och det finns starka budgetpolitiska skäl att ta kontroll över utvecklingen i offentliga finanser och föra sparandet närmare saldomålet. Både stabiliseringspolitiska och budgetpolitiska argument talar därmed för en stramare finanspolitik 2017 och framåt. Som beskrivs i kapitel tre är en rimlig avvägning för att nya reformer bör vara fullt finansierade samt att diskretionära budgetförstärkningar på bör genomföras. och framåt bör ytterligare i samlade budgetförstärkningar genomföras. Tillsammans med de automatiska budgetförstärkningar som enligt regeringen kommer ske bedömer Alliansen att balans i praktiken nås och att drygt en procents överskott nås 2020, förutsatt att det ekonomiska läget inte förändras. gör bedömningen att budgetförstärkningarna i första hand bör ske genom att hejda utgiftsökningen inom migrationsområdet. Det finns starka budgetpolitiska skäl att se över systemen inom flyktingmottagandet. Med ett flyktingmottagande som på ett fåtal år ökat från cirka 30 000 asylsökande till 160 000 är det av största vikt att alla medel används effektivt och där de behövs mest. Att som regeringen oreserverat låna till migrationsutgifterna är oansvarigt. Därutöver ser vi utrymme för att omprioritera biståndsmedel utöver enprocentsmålet enligt tidigare beräkningskonvention samt att avveckla byggsubventioner och införa nollränta på skattekontot. Minska kostnaderna för flyktingmottagandet Utgiftstrycket i flyktingmottagandet fick nya proportioner i och med höstens migrationskris. Med stora flyktingströmmar är det centralt att göra mottagandet mer kostnadseffektivt. måste bli bättre på att hitta lösningar som skapar ett mottagande av hög kvalitet men som också ger högsta kostnadseffektivitet med högst nytta för varje skattekrona. För att stärka det finansiella sparandet föreslår besparingar på flyktingmottagandet på 1,9 till –2020. Förslagen beskrivs i detalj i kapitel 11. Enprocentsmålet ligger fast enligt tidigare beräkningskonvention för BNI är en av de största givarna inom ramen för det internationella biståndet och har varit så en mycket . Sedan alliansregeringen tillträdde har avsatt en procent av bruttonationalinkomsten, BNI, till internationellt bistånd. Biståndsramen på en procent har beräknats utifrån förordningen för nationalräkenskaperna ENS 1994. finns en ny beräkningskonvention, ENS 2010, som av bokföringstekniska skäl höjer svensk BNI-nivå . Att i rådande mycket ansträngda statsfinansiella läge tillföra ytterligare bistånd utöver en procent (enligt förordningen för nationalräkenskaperna ENS 1994) är inte ansvarsfullt. Även med den historiska beräkningskonventionen beräknas biståndet öka med och . Först när ekonomiskt utrymme finns bör ha som målsättning att övergå till den nya beräkningskonventionen för BNI. För att stärka det finansiella sparandet föreslår att enprocentsmålet ligger fast enligt tidigare beräkningskonvention, vilket medför en besparing på 0,9 till –2020. Regeringens byggsubventioner är en ineffektiv och dyr åtgärd med ingen eller mycket marginell effekt på bostadsbyggandet. Då det inte finns kapitalbrist och möjligheten till att bygga billigt är god riskerar en sådan åtgärd, enligt forskningen, att däremot driva upp markpriserna. Byggsubventionerna bör avvecklas för att dels stärka det finansiella sparandet, dels finansiera andra reformer. För att dels stärka det finansiella sparandet, dels finansiera andra reformer föreslår att byggsubventionerna avvecklas, vilket medför en besparing på 5,9 till –2020. Inför nollränta på skattekontot Enligt finns indikationer på att har satts in på skattekontot i kapitalplaceringssyfte. Skattekontot är till för att betala skatt, inte för att konkurrera med andra sparformer. Därför bör intäktsräntan på skattekontot sänkas till som lägst 0. För att stärka det finansiella sparandet föreslår att intäktsräntan på skattekontot sänks till som lägst 0, vilket medför en besparing på . Åtgärder för att bryta det nya utanförskapet mål är att öka välståndet och tryggheten för alla medborgare. Att skapa ett stort utrymme för individuellt självbestämmande och ett gemensamt ansvarstagande för trygghet åt alla är vår utgångspunkt. För att åstadkomma detta krävs en politik som sätter jobben främst. Vår politik syftar till att ta tillvara varje människas förmåga att växa av egen kraft. Vi vill att människor ska få ett arbete, en lön, arbetskamrater och en chans att forma sina egna liv. Eget arbete ger gemenskap och skapar en känsla av att vara behövd, som det ger självständighet genom egen inkomst. Att människor arbetar lägger också grunden för hela samhällsekonomin. Fler i arbete innebär en ökad efterfrågan i ekonomin och därmed fler arbetsuppgifter att utföra, men också ökade resurser till vår gemensamt finansierade välfärd genom att skattebasen växer. ser vi dock en utveckling som i många avseenden går åt fel håll. Med en allt mer tudelad arbetsmarknad där starka grupper har en god sysselsättningsutveckling medan svaga grupper helt stängs ute från arbetsmarknaden och ibland hela sina liv, riskerar utanförskapet att förstärkas och fördjupas. beräknas utanförskapet växa till att omfatta motsvarande nästan en miljon personer. Politiken har ett stort ansvar att vända utvecklingen. behöver en bred välståndsutveckling där alla jobbar och bidrar, inte ett delat samhälle där vissa aldrig får möjligheten att komma in. Risker för ökat utanförskap kräver kraftfulla åtgärder Alliansens reformer i regeringsställning bidrog till att över 300 000 fler människor kom i arbete och att en betydande del av det breda utanförskapet som präglat svensk arbetsmarknad kunde brytas. Människor som varit inne på arbetsmarknaden hade tryckts ut ur arbetskraften då bidragssystemen gjort att arbete lönade sig för dåligt, som förtidspensioneringarna ökade kraftigt första år. har detta breda utanförskap minskat som en effekt av alliansregeringens politik. Färre människor förtidspensioneras och fler får behålla mer när de jobbar. Det har varit en framgångsrik ekonomisk politik och välfärdspolitik och andelen som försörjs av bidrag har minskat med ungefär en fjärdedel. I takt med att bidragsberoendet minskat i de grupper som står relativt nära arbetsmarknaden ser vi dock hur utanförskapet förändras. Det blir smalare och djupare. Risken att grupper som står nära arbetsmarknaden återigen pressas ut i utanförskap kvarstår visserligen, och förstärks av att regeringen gör det mindre lönsamt att arbeta och att sjukfrånvaron tillåts öka snabbt. Men den största utmaningen på svensk arbetsmarknad är att bryta det nya och växande utanförskap som drabbar dem som står längre ifrån arbetsmarknaden. Det nya utanförskap vi ser i kan beskrivas med att många människor aldrig får sitt första jobb och överhuvudtaget inte kommer in på arbetsmarknaden, delvis på grund av de trösklar som finns i form av höga skatter på arbete, men också för att många saknar de kunskaper och erfarenheter som krävs på den svenska arbetsmarknaden. Det är unga och utrikes födda som drabbas allra hårdast. Den svenska arbetsmarknaden har präglats av trösklar i form av hög skatt på arbete som gjort det mindre lönsamt och attraktivt att arbeta. växer ytterligare trösklar fram, i form av att kunskapskraven på arbetskraften ökar. Antalet jobb som kan utföras med endast grundskoleutbildning minskar som kraven på att förvärvsarbetande ska kunna byta arbetsplats, yrke eller bransch ökar. Nya jobb i främst tjänstesektorn som kräver mer begränsad utbildning växer visserligen till, men inte i lika stor utsträckning som andra arbeten med liknande kompetenskrav försvinner. SCB:s prognos visar att efterfrågan på arbetskraft med förgymnasial utbildning sjunker med . När kunskapskraven på arbetsmarknaden ökar, och jobb med lägre utbildningskrav blir färre, drabbas utrikes födda som har liten erfarenhet av den svenska arbetsmarknaden och ofta har begränsad utbildning. Trots en ambitiös integrationspolitik jämfört med många andra länder är sysselsättningsgapet mellan utrikes och inrikes födda i bland de högsta i . Skillnaden i sysselsättningsgrad och arbetslöshet mellan inrikes och utrikes födda har också ökat . har tagit emot mer än 300 000 nyanlända flyktingar. prognos indikerar att ytterligare knappt 300 000 personer väntas få uppehållstillstånd i . Inom den grupp nyanlända som befann sig i etableringsfasen 2014 hade hälften högst förgymnasial utbildning, och alltså mycket svårt att ta de jobb som erbjuds i . Om kraftfulla åtgärder inte genomförs riskerar en betydande andel av de nyanlända som vill bygga ett nytt liv i att hamna i ett långvarigt utanförskap. Figur 17: Arbetslöshet efter utbildningsnivå och födelseregion 2015 (15–). Procent av arbetskraften. Källa: SCB (). Unga som inte får med sig tillräckliga kunskaper från gymnasiet har också svårigheter att ta sig in på arbetsmarknaden, och riskerar att få det än svårare . Bland de unga som varken arbetar eller studerar har minst en tredjedel inte gått klart gymnasiet. Arbetslösheten för unga utan gymnasieutbildning är mer än dubbelt så hög jämfört med för ungdomar som har klarat gymnasiet. Gruppen drabbades hårdare under finanskrisen och har inte återhämtat sig . Figur 18: Arbetslöshet utifrån utbildningsnivå (20–). Procent av arbetskraften. Det nya utanförskapet är den centrala utmaningen på svensk arbetsmarknad. Enligt kommer andelen inskrivna arbetslösa med utsatt ställning på arbetsmarknaden passera av samtliga inskrivna arbetslösa . Till denna grupp räknas just utomeuropeiskt födda och arbetslösa med högst förgymnasial utbildning. Att bekämpa utanförskapet måste därför i mycket hög utsträckning syfta till att ge unga utan utbildning och utrikes födda utan svenska erfarenheter betydligt större möjligheter att ta klivet in på arbetsmarknaden. Flera strukturella problem som finns på arbetsmarknaden är särskilt problematiska för dessa grupper. Höga trösklar in på arbetsmarknaden i form av starka marginaleffekter på arbete, och få jobb som kan utföras för dem med mer begränsad utbildning, påverkar unga och utrikes födda särskilt hårt och stänger många ute. När unga och utrikes födda inte får sitt första jobb ger det svåra följdeffekter för den enskilde. Det riskerar att låsa in människor i utanförskap från mycket ung ålder och därmed skapa ett närmast livslångt utanförskap. Varje människa i utanförskap nekas möjligheten att bygga en framtid utifrån sin egen vilja och förmåga. Det skapar otrygghet och ofrihet. Effekterna är också stora för samhällsekonomin. När en allt större del av den arbetslösa arbetskraften befinner sig långt ifrån arbetsmarknaden och inte är för att ta de jobb som finns ökar matchningsproblemen på svensk arbetsmarknad. Företagen hittar inte den arbetskraft de behöver för att växa och utvecklas. Att bryta det nya utanförskapet är därför till lika delar en social utmaning som en rent ekonomisk. Det krävs avgörande reformer på många politikområden för att vi ska lyckas. Rusta människor för det första jobbet Ett stort hinder för många som befinner sig i utanförskap och som kommer till som nyanlända är att deras kunskaper inte räcker till på den svenska arbetsmarknaden. Kraven på svensk arbetsmarknad ökar kontinuerligt. Allt fler arbetsgivare efterfrågar en gymnasieexamen, även inom yrken där utbildningskraven traditionellt sett har varit låga. innebär en snabbare strukturomvandling att nya yrkeskompetenser och kunskaper efterfrågas, vilket ställer krav på en hög omställningsförmåga i arbetskraften. Enligt Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutsikter riskerar strukturarbetslösheten höjas , vilket sammanhänger med ett stort inflöde av arbetssökande som saknar gymnasiekompetens. En viktig förklaring till detta är att många nyanlända har bristfällig utbildningsbakgrund. hade gruppen förgymnasialt utbildade i åldern 25–en sysselsättningsgrad på – det kan jämföras bland dem med eftergymnasial utbildning och bland dem med gymnasial utbildning. Det finns därför stor potential att öka sysselsättningen bland dem som är korttidsutbildade. För att det ska vara möjligt krävs förutsättningar för fler arbetsgivare att vilja anställa, som många behöver rustas med utbildning för att få in en fot på arbetsmarknaden. Bygg ut och anpassa yrkesvux och komvux vill göra det möjligt för alla människor att skaffa sig en utbildning som motsvarar arbetsmarknadens efterfrågan för att skapa fler chanser till jobb. Både för dem som saknar en fullständig utbildning och för dem som vill byta yrke eller inriktning spelar den kommunala vuxenutbildningen en viktig roll. Därför föreslog i budgeten stora förstärkningar av komvux och yrkesvux, vilket också regeringen genomförde. Det är nu av största vikt att satsningarna byggs ut i planerad takt och att det säkerställs att utbildningarnas innehåll anpassas till de behov som finns. Särskilt kan utbildningsinnehållet behöva anpassas med anledning av det stora antalet nyanlända som behöver komplettera sin yrkesutbildning för att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Yrkesutbildning istället för ineffektiva arbetsmarknadsutbildningar En ny yrkesutbildning kopplad till ett skarpt jobblöfte bör införas inom ramen för Arbetsförmedlingens verksamhet. bör de ineffektiva arbetsmarknadsutbildningarna fasas ut till förmån för andra insatser för fler jobb. Kravet för att delta i en yrkesutbildning ska vara att ett jobb hos en arbetsgivare väntar på andra sidan. Arbetsgivarna ska ges möjlighet att påverka utformning och genomförande av utbildningen. Ett krav kommer också att vara att deltagaren ska kunna tillgodogöra sig utbildningen och vara motiverad. Utbildningen ska vara max 12 månader, att jämföra med dagens 6 månader för arbetsmarknadsutbildning. Detta eftersom många bristyrken kräver längre utbildningar, exempelvis inom industrin. Utbildningen kan bestå av både teori och arbetsplatsförlagd utbildning. satsar på yrkesutbildning med skarpt jobblöfte. Den i utgör ett mycket viktigt fönster för hur framtiden kommer att se ut. Långa tider av innehållslös väntan riskerar att försena etableringen och låsa fast människor i passivitet. föreslog i budgetmotionen att asylsökande i asylboenden ska ha undervisning i svenska prövar ansökan, och även regeringen tillförde sådana resurser. är det centralt att så snabbt som möjligt erbjuder svenskundervisning på asylboenden runtom i landet. För att öka förutsättningarna för etablering på arbetsmarknaden föreslår också att kompetenskartläggning ska genomföras tidigare än . Det bör vara möjligt i samband med att man anländer till och skriver in sig hos . satsar 2017–2019 på kompetenskartläggning . Enligt Arbetsförmedlingens senaste redovisning hade i etableringsuppdraget förgymnasial utbildning eller kortare . har få arbeten där inga förkunskaper eller utbildning krävs och där lönenivån motsvarar att man utan dessa förkunskaper kan få arbete. Därför är det viktigt att alla når en utbildningsnivå som gör att man kan komma i jobb. Dessvärre visar uppgifter från Arbetsförmedlingen att få personer med förgymnasial utbildning kortare än studerar under och efter etableringsuppdraget. Vid utgången av 2014 studerade av ungdomarna på den kommunala vuxenutbildningen jämfört för övriga deltagare. går vidare till studier från avslutad etableringsplan. Alla som kommer till ska göra allt de kan för att göra sig anställningsbara. Då vi har skolplikt till och med nionde klass är det rimligt att liknande krav även ställs på människor som kommer till senare i livet. Vi vill därför se över införandet av en utbildningsplikt för dem som inte har färdig grundskola, och inte klarar sin egen försörjning. Att utbilda sig för att uppnå grundskolekompetens ska vara en del av att erhålla bidrag från offentliga medel, liksom andra insatser för att göra sig anställningsbar. Utbildningsplikten ska inte gälla den som jobbar och klarar sin egen försörjning. Det ska löna sig att ta det första jobbet har, trots de skattereformer som Alliansen gjort, fortfarande bland västvärldens högsta skatter. upptäcker alltför många att det lönar sig allt för dåligt att arbeta. Det bidrar både till att arbetskraftsdeltagandet blir lägre och till att arbetslösheten blir högre. Skattesystemet skapar tillsammans med bidragssystemen fortsatt höga trösklar för dem med låga inkomster. Det medför att många får svårt att komma in på arbetsmarknaden och att antalet arbetade timmar i ekonomin riskerar att bli färre. Utformningen på skatte- och bidragssystemen påverkar drivkrafterna för att arbeta och är avgörande för att pressa tillbaka utanförskapet och få fler i arbete. Den främsta ekonomiska reformen för fler jobb som alliansregeringen genomförde var jobbskatteavdragen. De steg som tagits i jobbskatteavdraget beräknas ge 120 000 fler jobb och jobbskatteavdraget fortsätter att stötta jobbtillväxten inte bara här och utan också . står nu inför nya utmaningar. De grupper som drabbas av det nya utanförskapet möts av höga tröskeleffekter för att ta sitt första jobb. För dessa grupper behöver trösklarna in på arbetsmarknaden sänkas ytterligare, genom att det blir mer lönsamt att arbeta. Trösklarna in till arbetsmarknaden är fortsatt höga för personer med låga inkomster. Exempelvis har en ensamstående kvinna med två barn så höga skattekilar i jämfört med om hon bott i . Detta skattetryck måste sänkas.