mot · H4022228 · 2016-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Tabell 1 Anslagsförslag 2017 för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Avvikelse från regeringen (SD) Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Bidrag till svensk undervisning i utlandet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Bidrag till vissa studier Statligt stöd till vuxenutbildning Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Upprustning av skollokaler och utemiljöer Fler anställda i lågstadiet Särskilda insatser inom skolområdet : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Gymnastik- och : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå i : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå i : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och utbildning på forskarnivå Försvarshögskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Försvarshögskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Särskilda medel till universitet och högskolor Ersättningar för klinisk utbildning och forskning : Forskning och forskningsinformation : Avgifter till internationella organisationer Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer Särskilda utgifter för forskningsändamål Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning Statlig fond för Grundbemanning riktad mot landsbygdsskolor Återinföra samhällskunskap för kärleksinvandrare Statligt organ för SYV-frågor Förlängd utbildning för idrottsgymnasiet gör stora satsningar inom utbildningsområdet då det är ett av de viktigaste områdena för att bibehålla och utveckla hela vårt samhälle. Nästan alla samhällsområden oavsett om det gäller ekonomi, företagande och förvaltning är i grunden beroende av ett välutvecklat och stabilt utbildningssystem. Inför detta budgetår gör vi flera stora och viktiga satsningar för att vässa vårt utbildningssystem. Vårt samhälle står också inför stora utmaningar, inte minst beroende på det stora inflödet av immigranter . Vi är med vår budget redo att möta dessa allvarliga utmaningar. Vi har sett en minskning av personaltätheten på fritids och ligger vi på ungefär halva den personaltäthet vi en gång hade. Fritids spelar en viktig kompensatorisk och social roll, just därför gör vi en rejäl satsning på ökad personaltäthet på fritids. Slopad karensdag för lärare och fritidspedagoger Lärare och fritidspedagoger inom samt förskollärare inom förskolan löper en avsevärd förhöjd risk att smittas av vanliga infektionssjukdomar på sin arbetsplats, jämfört med de flesta övriga yrkesgrupper. En åtgärd som att slopa karensdagen är både rättvis och skulle göra läraryrket mer attraktivt. Vi gör en rejäl satsning för att avsevärt förbättra situationen för landets lärare genom att avskaffa karensdagen för dem. har länge propagerat och budgeterat för ett system med jourskolor/jourklasser. I dessa skolor/klasser ska den elev som inte fungerar i den normala skolsituationen kunna flyttas med omedelbar verkan, för en lite längre eller . Detta är en nödvändig reform för att skapa studiero i våra skolor och vi har budgeterat för en start i lite mindre omfattning för denna verksamhet. Det ligger i sakens natur att nyanlända elever har specifika behov. Det gäller inte minst kunskaper i svenska, som är en förutsättning för att tillgodogöra sig annan utbildning. Det krävs en helt ny strategi på området efter den stora utmaning som immigrationsflödet utgör. Vi vill införa förberedelseskola där fokus ska ligga på det svenska språket och kunskap om det svenska samhället. ska bidra till att ta fram lämpligt material och garantera att denna verksamhet fungerar likvärdigt över hela landet. En förutsättning är att elever inte överförs till vanliga klasser innan de kan följa undervisningen och någorlunda behärskar språket. Vi budgeterar för denna reform då vi anser den vara helt nödvändig för att skolan ska klara av de utmaningar den står inför. För att öka förståelsen för, och förmedla vikten av, ett hållbart och ekologiskt samhälle samt betydelsen av ett bevarande av vår biologiska mångfald ska elevernas miljömedvetande stimuleras. Vi bör sträva efter att skolmaten genomgående ska ha högt näringsvärde, vara av svenskt ursprung, närproducerad, ekologiskt framställd, tillverkad på plats och helt gratis för eleverna. Detta ska gälla elever i såväl grund- som gymnasieskola. Vi gör en kraftfull satsning på denna matreform i vår budget. Satsning på studie- och yrkesvägledare har som målsättning att få en så effektiv matchning av arbetskraft och arbetsmarknad som möjligt. Som ett led i vår strävan att skapa denna högre grad av matchning ser det som en självklarhet att stärka och effektivisera studievägledningen och yrkesvägledningen i såväl grund- och gymnasieskolan som på komvux och också budgetera för detta. och världen är mitt uppe i en omställningsprocess med kraftigt ökande digitalisering, detta är den kanske mest omfattande förändring som skett sedan industrialiseringens dagar. Hälften av alla arbetstillfällen som finns beräknas försvinna till följd av detta. Vårt förslag i budgeten innebär att inrätta stimulansbidrag för kommuner och friskolor så att kompetensutveckling av lärare och rektorer kan ske inom området. Vi vill digitalisera de nationella proven. Vi i vill införa ett särskilt stöd för landsbygdsskolor. Skolor med tillfälligt lågt elevunderlag ska under maximalt kunna ansöka om medel för att klara sådana perioder. Medel ska reserveras för detta. Detta ska vara öronmärkta pengar som inte kommunen kan använda för andra ändamål. Ett stort problem på vissa skolor är att lärare är tvungna att sluta vid tillfälliga svackor i elevantal. För att få stabila förhållanden på skolor och rimliga arbetsvillkor för lärare vill vi att en grundbemanning på införs och som bestäms årsvis. Vi budgeterar för detta då det kommer uppstå ett tilläggsanslag utöver elevpengen. Det pedagogiska ansvaret för undervisningen ligger på lärarna, men rektorn har en ledande funktion att fylla. Genom ett nära samarbete med lärarkollegiet kan rektorn skapa förutsättningar för lärarkollegiet att utveckla den pedagogiska verksamheten. Därför anser vi att rektorer bör rekryteras bland behöriga lärare från certifieringsnivå 3 och högre. Detta är en modell vi är övertygade om kommer bidra till en mer effektiv och ändamålsenlig styrning av skolan. Vi saknar 5 000–6 000 behöriga lärare och intresset att söka till landets lärarutbildningar är ljumt. Yrket är helt enkelt inte attraktivt på grund av usel löneutveckling och en på vissa håll helt oacceptabel arbetsmiljö. Vår mest genomgripande reform innebär införande av karriärtjänster för lärare, vilket innebär kraftiga lönelyft men också större ansvar för lärare som stannar och utvecklas i yrket. vill se över och utreda hur vi ska få en effektiv och bättre lärarutbildning som producerar lärare som kan ta sig an de utmaningar svensk skola står inför. Vi behöver både höja lärarnas status och ge nyutbildade lärare de verktyg de behöver för att klara av dagens klassrumsklimat. Betalt snabbspår för högskolepersonal Bristen på behöriga lärare inom matematik, teknik och naturvetenskapliga ämnen är av sådant slag att vi behöver vidta särskilda åtgärder för att snabbt få fler kompetenta och behöriga lärare i dessa ämnen. Vi i vill att personer med masterexamen i ovan nämnda ämnen ska erbjudas en två terminer lång pedagogikutbildning vid ett flertal av landets lärosäten, vilket i kombination med masterexamen eller magisterexamen ska leda till lärarbehörighet för högstadiet och gymnasiet. Under dessa två terminer betalas en studielön på 25 000 , vilket finansieras av staten och som vi budgeterar för. Teknikgymnasium finns redan som en etablerad institution. I korthet är det ett samarbete mellan gymnasieskolor och lokalt näringsliv som anpassar utbildningen till industrins behov. Verksamheten kvalitetsstämplas av en organisation, ”Teknikcollege”, som har initierats av , som i sin tur består av fackliga organisationer och arbetsgivarorganisationer. Det är uppfattning att Teknikcollege kan utvecklas genom statlig finansiering och som budgeterar för. Det förutspås ett dramatiskt underskott på över 100 000 förvärvsarbetande med industriutbildning på gymnasial nivå fram . Vi är övertygade om att vi behöver satsa på att få fler gymnasieingenjörer som i ett senare skede kommer att söka sig dit jobben finns eller vidareutbilda sig för framtidens arbetsmarknad. Vissa val på gymnasiet kan för studenterna verka intressanta men leder sedan inte till ett arbete efter avslutade studier. Vi vill ge dessa ungdomar en andra chans att bli anställningsbara i industrin genom en så kallad ”teknikbrygga”. Det innebär att man under två terminer stärker sina kunskaper i teoretiska och praktiska ämnen varefter man får en termin betald praktik hos en lokal industri. Vi gör här en kraftig satsning på att dels ge ungdomar en chans på arbetsmarknaden, dels förse industrin med lämplig arbetskraft. Vi budgeterar inte för regeringens satsning för fler anställda i lågstadiet. Vi har istället en egen satsning för utökad personal i förskolan. Vi budgeterar inte heller för regeringens statliga satsning på lärarlöner, till förmån för en egen satsning gällande höjandet av lärarlönerna. gör en stor satsning för renovering och utbyggnad av skollokaler. Ljus, luft och yta är uppenbara kvalitetsfaktorer i en inlärningsmiljö, medan buller är en stressfaktor. Dessa aspekter handlar helt eller delvis om att skolans lokaler är i gott skick och anpassade efter utbildningsändamål. Den svenska skolan har ett kraftigt eftersatt renoveringsbehov. budgeterar för en nationell lektionsdatabank där landets alla skolor både ska kunna lägga in lektioner och ta del av lektioner, både som inspiration och som en viktig hjälp åt vikarier. Denna bank skulle tjäna många syften som t.ex. källa för forskning och pedagogisk undervisning på lärarhögskolorna. Återinföra samhällskunskap för annan anhörig Vi vill återinföra frivillig samhällsorientering för annan anhörig vid sfi, bland annat för att undvika beroendeställning vid giftermål. vill ha en nationell plattform för studievägledare och yrkesvägledare. Detta råd ska till en början ge riktlinjer om vad tjänsterna ska innebära, krav och verksamhetsbeskrivning. Viktigt är också att delge alla konsulenter vederhäftig information om arbetsmarknadsläget och vilka möjligheter praktiska respektive teoretiska utbildningar ger. Detta råd är att se som en början som sedermera ska utvecklas mer och bli mer obligatorisk och fasta i sina ramar. Förlängd utbildning för idrottsgymnasiet Många studenter på idrottsgymnasierna tränar oerhört hårt, vilket de ska göra. Tyvärr innebär detta att en del av studenterna kan behöva ett extra år, vilket vill ge dem möjlighet till. Utred skoluniform i svensk skola vill utreda införandet av skoluniform. Vilka är möjligheterna och kostnaderna? Vilket är bäst, obligatorisk uniform eller ska det ske på frivillig basis?Vi budgeterar för en grundlig genomlysning av frågan en gång för alla. Fortbildning för lärare och förskolepersonal Regeringen drar kraftigt ned på anslaget för fortbildning av lärare och skolpersonal i årets budget. Vi tycker detta är ett viktigt område och satsar betydligt mer än regeringen på detta område. Bland annat måste ledarskapsutbildningen för lärare förstärkas i dagens skola. Människor med praktisk utbildning är på många håll en bristvara på arbetsmarknaden. Vi har också många ungdomar som inte klarar av eller vill fullfölja en teoretisk utbildning. För dessa människor kan praktiska yrken vara en framkomlig väg in på arbetsmarknaden. Dessutom har vi många människor som kommit till från ett annat land i vuxen ålder och som vid ankomsten saknar relevant akademisk utbildning; för dessa kan en yrkesutbildning vara det enda realistiska alternativet. För såväl arbetsgivare som arbetstagare är ett utökat stöd till en välkommen satsning. Vi budgeterar därför för en rejäl satsning på denna utbildningsform. Ökad lärartäthet på våra högskolor – kvalitet i stället för kvalitet Den viktiga interaktionen mellan lärare och student har i minskat allt eftersom varje lärare fått ansvar för ett ökat antal studenter och att lärartätheten har minskat. Detta innebär en kraftig sänkning av utbildningskvaliteten, vilket även riskerar att påverka kvaliteten på svensk forskning negativt. väljer därför att satsa extra resurser i enlighet med vad som framkommer i budgetmotionen. Framförallt ska satsningen ske med fokus på områdena naturvetenskap och teknik. har den lärarledda undervisningstiden stadigt minskat, speciellt gäller detta utbildningar inom de naturvetenskapliga disciplinerna. Denna nedgång i den lärarledda undervisningen påverkar utbildningarnas kvalitet starkt negativt. Vi måste bryta denna trend och återigen öka den lärarledda undervisningstiden. Dels satsar vi mer pengar till undervisningen i syfte att öka lärartiden per student, dels avskaffar vi det så kallade produktivitetsavdraget som drabbar alla högskolor i landet. Vi vill försiktigt börja öka basanslagen för att underlätta karriärvägarna för forskare och för att öka lärosätenas frihet att kunna styra forskningen till det de själva finner bäst. Vi tror att kvaliteten blir bättre genom denna omprioritering och vi tror att lärosätena fungerar effektivare om vi för ner mer makt till verksamheten på vissa områden. Vi vill finansiera en del forskning genom ett statligt forskningsinstitut. Exempel på detta finns i en del andra framgångsrika europeiska länder. har redan ett embryo till ett tekniskt institut – , en paraplyorganisation som samlar till exempel SP, CBI och Innventia. vill öppna upp för att ska kunna utöka sin verksamhet och utveckla kvalitén i sina satsningar som ett led i vår strävan att främja företagsnära, tillväxtdrivande forskning. gör en extra satsning på metallurgiforskning vid då vi anser att har stor potential att utveckla denna viktiga basnäring ytterligare. Detta är en näring som vårt välstånd är beroende av och här ska vi ligga i en världsledande position. har en långsiktig strävan att stärka kärnan i den svenska kulturen och återupprätta en gemensam nationell identitet. Därför vill vi upprätta en kulturarvsfond och gör en kraftig satsning på detta. Privatpersoner, organisationer, föreningar och i särskilda fall även kommuner ska kunna vända sig till fonden för att äska medel till verksamheter som bevarar och levandegör det traditionella svenska kulturarvet.