mot · H3023397 · 2016-04-27 00:00:00 — Om det vid varje givet tillfälle finns ett antal individer som har relativt låg lön, men att det vid en komparation visar sig att det inte är exakt samma individer, så finns det uppenbart en hög grad av lönerörlighet som kompenserar för den lägre initiala lönen genom högre lön senare i livet (vilket givetvis också får påverkan på pensionen). Om denna lönerörlighet däremot inte är påtaglig, så uppstår tvärtom problem på såväl individuell- som samhällspolitisk nivå. Det är mening att borgerligheten generellt har en överdriven tilltro till denna lönerörlighet. I stället för att sänka lönerna vill vi låta utreda en modell där man tvärtom sänker inkomstskatterna för de lägre arbetsinkomsterna. En utgångspunkt bör vara att ingen betalar inkomstskatt överhuvudtaget på taxerad arbetsinkomst . Vår ambition om att avskaffa skatteklyftan mellan pension och lön står fast. En sådan reform får åtminstone tre konsekvenser: (i) Det blir mer attraktivt att acceptera en anställning till låg lön eller en deltidsanställning i förhållande till exempelvis försörjningsstöd, a-kassa eller motsvarande, eftersom man blir helt befriad av inkomstbeskattning (ökat arbetskraftsutbud). (ii) Det blir billigare för företaget att anställa, eftersom löntagaren är intresserad av sin nettolön snarare än sin bruttolön (ökad arbetskraftsefterfrågan). (iii) Det blir en kraftig förbättring av den lägsta inkomstdecilens levnadsstandard, enligt motsvarande (ökad konsumtion). Samtliga dessa parametrar var för sig och tillsammans för en kraftig uppgång i sysselsättningen. Det gör även det betydligt mer attraktivt att gå från en svart till en vit anställning. En dylik skattereform skulle dock fordra en finansiering på omkring hela . vill därför låta utreda en finansieringslösning med exempelvis följande parametrar: (i) Nuvarande jobbskatteavdrag (JSA) reformeras till att bli ett genuint avdrag i stället för som en skattereduktion (namnet till trots). (ii) Se över momssatserna. (iii) Ränteavdraget minskas eller slopas i försvarbar takt. (iv) Arbetsmarknadspolitiska reformer som visat sig ineffektiva slopas. föreslår således att en parlamentarisk kommitté tillsätts för att utreda frågan. Kommittédirektiven bör inriktas på att dels utreda de sysselsättningspolitiska konsekvenserna, dels involvera arbetsmarknadens parter och vara lyhörd inför deras syn på ett dylikt skatteverktyg, dels i detalj utreda de fördelningspolitiska aspekterna avseende såväl inkomstgrupper som andra grupper som kan antas bli negativt berörda (pensionärer, studenter, ensamstående småbarnsföräldrar kan nämnas som exempel), samt föreslå eventuella kompensationer för det fall att någon grupp med svagare köpkraft blir särskilt ekonomiskt lidande. Det finns dels ett grundläggande nationalekonomiskt resonemang kring en dylik reform, dels en rättviseaspekt. Att ta ut skatt från en individ med så pass låg inkomst gör att det är högst osannolikt att individen ifråga inte kommer vara beroende av andra typer av transfereringar från det offentliga är – för att uttrycka det milt – helt ologiskt. 5.5.2 Underlätta för småföretag står för en mycket hög andel av alla nya arbeten som skapas i . har en mycket offensiv strategi för att underlätta för småföretag att expandera, helt enkelt genom att minska deras kostnader. Den så kallade allmänna löneavgiften utgör ca en tredjedel av de totala arbetsgivaravgifterna (31,) och är en extra skattekostnad på arbete som är mycket kännbar för småföretag. vill helt avskaffa den allmänna löneavgiften för samtliga företag med upp till nio anställda. Samtliga företag med en lönesumma motsvarande nio tjänster med genomsnittlig lön per löntagare, undantas från den allmänna löneavgiften. Det innebär att totalt 300 000 småföretag helt undantas från allmän löneavgift, vilket ger ekonomiskt utrymme att nyanställa. Företag med en högre total lönesumma betalar allmän löneavgift enbart på de delar som överstiger takbeloppet. På så vis undviker man de tröskeleffekter som annars kan uppstå när företag växer från mikro- till småföretag och vidare till medelstora företag. vill dessutom reformera sjuklöneansvaret så att småföretagens börda ytterligare minskas. Varje företag får göra avdrag för sina sjuklönekostnader motsvarande sjuklönekostnaden för en genomsnittlig anställd, upp till ett maxtak på nio anställda. Vid fler än nio anställda ersätts företaget enbart upp till maxtaket och vid färre ersätts man upp till det antal anställda man de facto har. Reformen minskar sjuklönekostnaderna för företagarna med totalt , varav merparten, 1,76 miljarder, går till företag med färre än tio anställda. 5.5.3 – ett industriland som småföretagande är viktigt bör man framhålla att det är industrin som är själva motorn i den svenska ekonomin. Den svenska industrin sysselsätter direkt 650 000 individer och ytterligare 350 000 individer inom den industrirelaterade tjänstesektorn. Siffran stiger om man räknar med de verksamheter som indirekt uppstår kring industrier och därtill genererar industrin exportintäkter och skatteintäkter för samhället. Antalet anställda i industrin har dessutom varit relativt stabilt , trots att det både från höger- och vänsterhåll har uttryckts tvivel om industrins betydelse. analys är dock klar. behöver bevara och utveckla sin industri och vi behöver ge industrin förutsättningar för detta. Det är viktigt att framhålla att man från politiskt håll inte i detalj bestämmer vilken typ av industrier som blir framtidens vinnare. I slutändan styr marknaden, och olönsamma verksamheter ska inte hållas under armarna med offentliga medel. När detta är sagt tror vi att det finns en tendens att negligera betydelsen av våra traditionella förädlingsindustrier knutna till skog, gruvor och verkstadsindustri. Det tror vi är fel, eftersom dessa högteknologiska industrier har visat sig mycket konkurrenskraftiga och väldigt viktiga för ekonomiska utveckling. Hela den svenska basindustrin är beroende av stabila elpriser för att bibehålla sin konkurrenskraft gentemot omvärlden. Kärnkraften utgör tillsammans med vattenkraften basen i det svenska energisystemet. Vattenkraften är en viktig del av energimix, i synnerhet i norra delen av landet. I ser vi emellertid inget realistiskt alternativ till en annan baskraft än kärnkraft, varken ur ekonomisk synvinkel eller vad beträffar behovet av säker tillförsel av el. Det är viktigt att förstå att väderberoende energislag som solkraft och vindkraft måste ha backup i form av icke väderberoende baskraft. I realiteten innebär det vattenkraft, kärnkraft eller någon form av förbränning. Kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion och kommer alltså inom överskådlig framtid fortsätta att utgöra en grundpelare för svensk energiförsörjning. De energialternativ som regeringen föreslår kan omöjligen ersätta kärnkraften som energikälla. Det är uppfattning är att det behövs samarbete kring energifrågorna som för en bred parlamentarisk majoritet, vilken kan bestå under betydligt än enstaka mandatperioder. Detta är något som är av stor vikt för industri som såväl industrination som för vårt näringsliv i stort. vill föra en politik som gynnar både stora och små företag. Eftersom mycket tyder på att framtidens nya arbeten skapas i mindre företag krävs emellertid nytänkande vad gäller ägande. Ägande av företag ska inte vara förbehållet en elit – dessutom är privata tillgångar ett viktigt instrument för ekonomisk utveckling. vill öka ambitionerna för det redan befintliga investeraravdraget för privatpersoners möjligheter att investera främst i mindre bolag. Detta avdrag, som infördes , har inte nått sin fulla potential. Genom informationsåtgärder samt genom mer lukrativa villkor är det vår ambition att öka den privata investeringsviljan i mindre bolag. En betydande del av svenskarnas förmögenhet är uppbunden i offentliga och privata fonder inom främst pensionssystemen. För företagandet i utgör detta ett hinder då det finns ett samband mellan den privata förmögenhetsbildningen och volymen av egenföretagande. I en rapport från framkommer även att av finansieringen vid företagsstarter och expansion av nya företag utgörs av eget kapital. vill därför genom ekonomiska incitament stimulera till ökat ägande av svenska företag samt ökade investeringar i nystartade och befintliga mindre bolag. 5.5.6 En arbetsmarknad för hela landet Det finns olika definitioner av landsbygd. Enligt myndigheten definition så bor ungefär en fjärdedel av befolkning – eller strax över 2,3 miljoner människor – i någon av de 158 kommuner som kan klassificeras som landsbygdskommuner. Inom begreppet landsbygd ryms det en mångfald av olika ekonomiska, miljömässiga och sociala förutsättningar och förhållanden. Det som förenar landsbygdskommuner är att de i större utsträckning än städer är präglade av naturen, det brukade landskapet och de glesa strukturerna. Men det finns också en stor variation och många olika särdrag som utmärker de olika landsbygderna. Därmed bör vi tala om landsbygder i stället för endast landsbygd. I vilket fall ser med viss förvåning på hur storstadsfixerade övriga partier är. Vi vill föra en politik för hela landet, som gynnar människor oavsett var de bor. Vi uppfattar att man i många delar av upplever sig som åsidosatt och oviktig för rikspolitiken. Detta vill vi ändra på – är hela parti. Detta perspektiv är mycket relevant för vår strävan efter ett som håller i hop och där människor upplever sig delaktiga i samhällsutvecklingen. upplever många ungdomar att de tvingas flytta från landsbygden för att få arbete, vilket leder in i en negativ demografisk spiral. står för en landsbygdsvänlig politik som främjar de gröna näringarna och småföretagsamhet generellt. Detta kräver alltså att man möjliggör för näringsverksamhet på landsbygden, där näringslivet på landsbygden ges ekonomiska förutsättningar för att investera och anställa. Det kan också vara aktuellt med utbildningsinsatser så att företag på landsbygden faktiskt kan anställa kompetent personal när de vill expandera sin verksamhet. 5.6 Värnplikt och medborgarplikt Att vara medborgare i ett land ger utökade rättigheter men också utökade skyldigheter. Det förväntas av dig att du både gör din plikt och att du kräver din rätt. Detta samhällskontrakt uttrycker sig inte minst genom plikten att försvara sitt land och hjälpa sina landsmän i tider av kris. I egenskap av ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn har alltid varit ett försvarsvänligt parti. Försiktighetsprincipen i kombination med en strävan att säkra suveränitet gör detta till ett självklart val. En direkt följd av detta är att partiet ställde sig emot den aktiva värnpliktens avskaffande när det begav sig och därefter konsekvent har förespråkat dess återinförande. Syftet med en återinförd värnplikt är i första hand att ge Försvarsmakten den personalförsörjning som behövs för att kunna lösa sin yttersta uppgift: att värna rikets territoriella integritet. Dess utformning bidrar dock till en stark folklig förankring i det att den obligatoriska mönstringen säkerställer kontakt med Försvarsmakten och öppnar dörrar som den enskilde eventuellt aldrig tänkt på utan kallelse. Därtill finns goda effekter för arbetsmarknaden som helhet. Dels innebär en aktiv värnplikt att tusentals ungdomar sysselsätts, vilket givetvis bidrar till att stävja den väldigt höga ungdomsarbetslösheten. Dels ger militär tjänstgöring tillfälle för egenskaper som ansvar, mognad och social kompetens att utvecklas, vilket ökar de ungas anställningsbarhet och därmed har verkan även på lång sikt. Faktum är att när över 8 000 företagsledare tillfrågades om varför yngre människor har svårare att få jobb än äldre lyftes negativ inställning, oförmåga att passa tider samt ren ovilja till arbete fram. Denna attitydförändring mellan olika generationer sammanfaller i stort med först nedmonterad och därefter avskaffad värnplikt. Selektiv värnplikt är dessutom en ypperlig arena för att motverka segregation, då personer med olika bakgrund och socioekonomisk status får mötas och tvingas samarbeta för att lösa svåra uppgifter under tuffa förhållanden. Dessa uppgifter är också av sådan karaktär att de enskildas bakgrund helt saknar betydelse – det är den egna attityden och insatsen som räknas. De band som formas av att i grupp ställas inför gemensamma prövningar, ansvara för varandras liv och säkerhet samt helt enkelt varaktigt leva tätt inpå varandra bidrar givetvis på ett större plan till att överbrygga samhällsklyftor och stärka känslan av nationell samhörighet. Var och en som fullgjort värnplikten har visat sig duglig och villig att ställa upp för sitt land och sina medborgare om så skulle krävas. ser således långt fler fördelar med en selektiv värnplikt än den rent praktiska personalförsörjningen inom Försvarsmakten. konstaterar partiet att just militär tjänstgöring varken är lämplig, önskvärd eller optimal för samtliga medborgare. Därför föreslår vi inte bara ett återinförande av värnplikten, utan också en utveckling av densamma till en bred och heltäckande medborgarplikt. Kallelse och prövning inför denna ska ske i samband med antingen att en minderårig svensk medborgare uppnår myndighetsålder, eller att en myndig person förvärvar svenskt medborgarskap. Utöver de vapenfria tjänster som funnits , men som fortfarande haft tydlig inriktning på att understödja militära insatser vid krig, ser vi både behovet av och möjligheten att utbilda för krisinsatser av civil karaktär. Det kan handla om beredskap för att hantera naturkatastrofer eller större olyckor lika gärna som att organisera, stödja och skydda såväl civila som viktiga samhällsfunktioner i krigstider. testas samhällets larmfunktioner regelbundet, men ingen större kunskap finns om vad och hur den enskilde ska agera när larmet går. är det väl känt att utbredd panik ofta är en av de största farorna i skarpt läge. Genom att säkerställa alla vuxna medborgares personliga beredskap för olika former av krissituationer kan denna faktor minskas avsevärt. Dels genom att färre drabbas av panik, dels genom att fler kan bidra till att lugna de som drabbats och fullfölja viktiga uppgifter. Även utanför direkt akuta kriser och katastrofer finns det många former av värdefulla samhällsinsatser som skulle kunna omfattas av en civil medborgarplikt. Att vårda det offentliga rummet eller komplettera vårdens omsorg om äldre och sjuka med stärkt social omsorg är två sådana exempel Liksom värnplikten skulle således även medborgarplikten medföra såväl personlig utveckling och värdefull utbildning för den enskilde som höjd säkerhet och stärkt samhörighet för landet i stort. Just denna sista del kan inte nog betonas, då medborgarplikten genom sin utformning skulle nå alla samhällets myndiga medborgare. Därmed blir också medborgarplikt ännu en viktig nyckel i arbetet med att höja medborgarskapets status och bygga upp en stark samhällsgemenskap. Samhällskontraktet mellan medborgare och stat stärks på ett konkret sätt i och med än tydligare band mellan rättigheter och skyldigheter gentemot varandra. Kort sagt, införandet av en medborgarplikt som kompletterar värnplikten skulle medföra att varje myndig medborgare kommer att ha gjort viktiga insatser för samhället, knutit starka band mellan sig själv och andra medborgare under sin plikttjänstgöring samt ha fått insikt i grundläggande samhällsfunktioner. Folkförankringen av olika myndigheter skulle stärkas såväl i avseendet att medborgarna får ta del av och insyn i deras viktiga arbete som i avseendet att medborgarna själva får bidra till deras funktion och därmed utveckling. Beredskapen för olika former av krissituationer byggs upp både direkt, genom ökat antal personer redo att rycka in och hantera situationen, och indirekt, genom ökad tillit till fungerande system och minskade inslag av negativa, panikrelaterade följdeffekter. Medborgarskapet stärks, samhället stärks, byggs både upp och samman. 5.7 Hela – kulturpalett för sammanhållning är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn. På det fundamentet vilar också vår syn på kultur och kulturpolitik. För oss spelar kulturen en central roll för sammanhållning och hållbar utveckling för nationen. Kulturen är en byggsten och en bärande balk för hur stabilt vi lyckas upprätthålla tillit och välfärd, mellan människor och till myndigheter. Kultur är kittet som binder samman det svenska majoritetssamhället och väver in invandrare i vår kollektiva gemenskap och det kollektiva minnet. Kultur är odling som får oss att växa som människor och som behöver gro i storstad och landsbygd för att bilda gemensamma referenspunkter och låta hela leva – stad och land hand i hand. Kultur är trygghet och tradition, levande odling och ambition. Sociala koder som förenar och särskiljer. Seder och bruk som tecknar en bild av vilka vi är. Landskap, artefakter och miljöer som gemensamt bildar det kollektiva minnet av vårt förflutna. Sammantaget förmedlar alltsammans bilden av och svenskheten – från äldre generationer till nu levande i förvaltande för morgondagens medborgare. Begreppen medborgare och medborgarskap är centrala här. Vi har talat om vikten av att uppvärdera medborgarskapet, kräva mer av den som söker det för att det ska vara ett erkännande av vilja och prestation att uppgå i den svenska nationen. I den här budgeten utvecklar vi synen på medborgarskap och vad som kan ingå i de medborgarskapstester vi vill införa, särskilt i betydelsen kulturell förståelse. Medborgarskapet är nämligen mer än bara arbete och ett dokument. Medborgarskapet i vårt land är inte heller en självklar rättighet, utan ett privilegium. En handling som erkänner längtan och prestation, kräver plikt, men ger rättigheter och möjligheter. Öppet för den som söker och uppnår det, oavsett bakgrund, men förbehållet den som gjort sin plikt och krävt sin rätt. Ett erkännande om att man blivit en del av den svenska nationen, kulturellt och territoriellt. Ett kontrakt över att man tagit seden dit man kommit och knutit sin lojalitet till landet. Vårt mål är hela . behöver samlas och hela ska leva. För har kulturen en central plats i livet, politiken och samhällsbygget. Kulturen ska vara livskraftig och till för alla. Ledord i vår politik på området är tillgänglighet och folkhälsa. Vi ser kultur som en viktig beståndsdel genom livets alla skeden, men gör också riktade satsningar för att särskilt tillgängliggöra kulturen för barn, gamla och funktionsnedsatta. Bärande delar av vår kulturpolitik utgår från att stärka sammanhållningen mellan gammal och ung, storstadsbo och landsortsbo, invandrare och svensk. Bevarande och vård av kulturmiljöer i avlånga land och förståelse för det kollektiva minne som efterlämnats oss att förvalta, är andra centrala element. 5.7.2 Medborgarskapstest med kulturell förståelse för lyckad integration Synen på, och kraven för, medborgarskap skiljer sig åt mellan olika länder. Vanligt är krav kring vistelsetid i staten, ett hederligt levnadssätt och naturligtvis att personen i fråga inte utgör ett hot mot nationens säkerhet. Så långt är de flesta överens. har det i vårt land alltmer kommit att urvattnas och handla mer om ett dokument än ett erkännande baserat på strävan att bli svensk. Vi menar att medborgarskapet bör uppvärderas och få den status det faktiskt förtjänar. Genom att kräva mer för att dela ut det, blir belöningen och känslan för medborgarskapet desto större när den nya medborgaren väl får det i sin hand. I flera av de europeiska länderna krävs någon form av prov för att få ansöka om medborgarskap. Det är för oss en självklarhet att man som medborgare ska ha förståelse för svenska lagar och regler och allmän samhällsorientering. är människan en kulturell varelse och vårt land byggt på en gemensam majoritetskultur. Därför anser vi det vara centralt att medborgarskapet också baseras på förståelse för den kulturella kontexten och att det är dags att det byggs in i processen för att få medborgarskap. Kunskap i det svenska språket är A och O för att överhuvudtaget kunna kommunicera och förstå sina medmänniskor, och ett språktest är centralt. Där finns, vad gäller utformning, inspiration att hämta från vårt nordiska grannland . menar vi att en djupare förståelse för nationen också behövs. Förståelse för historia, kultur och seder och bruk är angeläget för att bli en del av nationen. Lika viktigt är förståelse för sociala koder, normer och värderingar. Det här är helt centralt för att kunna accepteras, bli delaktig och upptas i den kollektiva gemenskapen. Något vi sett i synen på jämställdhet och moral och etik. Ansöker man om medborgarskap ska man i processen teckna en lojalitetsförklaring med sitt nya land. Man måste kunna påvisa en kulturell förståelse för att nationen ska fungera och medborgarskapet betyda något – på riktigt! Den kulturella förståelsen för i ett medborgarskapstest kan utformas på olika sätt och inspiration kan hämtas från när och fjärran. Ambitionen är att den som ansöker om medborgarskap i sitt nya hemland ska prövas i sin kunskap, förståelse och lojalitet, innan en ansökan kan bli beviljad. Det är en rimlig utgångspunkt, en möjlighet för att svetsa samman nationen och också ett sätt att uppvärdera medborgarskapet. Flera europeiska länder tillämpar kunskapsprov, däribland där man ställer krav på kunskap i gällande lagar, värderingar och kultur. Dessutom förväntas man sätta sig in i hur man kan bli delaktig i samhällslivet. I förväntas man känna till principerna i landets grundlag, men också nationalsångens text samt underteckna en lojalitetsförklaring till landet. Även har ett medborgarskapstest värt att inspireras av, där ställer man, utöver ovanstående, också krav på att den sökande har kunskaper om skyldigheter och förmåner som följer med medborgarskapet. Ett sätt att i ett tidigt stadium förbereda den nya medborgaren på plikt och rätt. Ett sätt att ta och ge ansvar. Den här typen av byggstenar och sätt att se på medborgarskapet tror vi i en för anpassad modell vore bra för vårt land, medborgaren och medborgarskapets värde och erkännande. Formerna för medborskapsprov utifrån ovan nämnda delar, och modeller och eventuella undantag för till exempel funktionsnedsatta, äldre och andra personer med synnerligen särskilda omständigheter, anser vi ska utredas och denna typ av prov införas. Hur sedan proven ska formuleras och anordnas, hur stort antalet rätta svar för godkännande ska vara och hur informationstillfällen och lärprocess ska se ut inför dessa medborgarskapstest, är något en utredning får se över utifrån ovan samlade utgångspunkt. Vi menar också att det bör införas någon form av lojalitetsförklaring som slutsteg i ansökningsprocessen om medborgarskap. En obligatorisk förklaring som ska bekräftas för att medborgarskapet ska kunna godkännas. För en svensk implementering finns inspiration att hämta vid en omvärldsanalys. Hur en lojalitetsförklaring i ska formuleras och implementeras i samband med medborgarskapsceremonier är i likhet med ovanstående något en utredning får redovisa. 5.7.3 Ett starkt majoritetssamhälle grund för gemenskap och delaktighet Framtidens vuxna och kollektiv sammanhållning formas i skolan och kunskap lägger grunden för kulturell förståelse. För att hela folk ska ha förståelse och insikt om kulturella arv och identitet förordar införandet av en nationell kulturkanon i landets skolor. En förteckning av landets viktigaste kulturella verk med särskild betydelse i den svenska historien och bilden av . De svenska pärlorna av musikaliska verk, litteratur, film, konst, teater och andra kulturformer väljs ut av en bred kommitté bestående av en så bred demokratisk förankring som möjligt. Exempelvis kan berörda myndigheter, medborgare, professionen, politiker och civilsamhället och andra berörda aktörer ingå. I vårt förslag skulle denna kanon sammanställas under utförande av och därifrån sedan samordnas med utbildningsväsendet.