ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4022594 · 2016-10-05 00:00:00 — Kulturmärkning av svenska livsmedel ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram riktlinjer för en kulturmärkning av svenska matprodukter med stort kulturhistoriskt värde och tillkännager detta för regeringen. Vår mat spelar ofta en central roll i vårt leverne. Förutom att vara en nödvändig energikälla är den också bärare av traditioner, kultur och upplevelser. På semestern ser vi ofta till att smaka på lokala specialiteter och vissa av de rätterna har vi tagit med oss hem och införlivat i den moderna svenska matkulturen. har vi i många traditionella matprodukter, som är nära sammankopplade med vårt land, vår miljö och vår kulturhistoria, som förtjänar att lyftas fram. 2007 grundade det norska Landbruks- og matdepartementet stiftelsen , som tilldelades ansvaret för att stärka marknaden för norskproducerade matvaror. Genom särskilda märkningar lyfts goda exempel på närproducerad och högkvalitativ mat fram, vilket bidrar till att stärka de utvalda produkternas varumärke. 2008 tilldelades stiftelsen ansvaret att märka ut och marknadsföra även ekologisk mat. Utöver denna ekologiska märkning använder sig stiftelsen av tre olika märkningar, vilka alla har olika kriterier. Märket Nyt garanterar att produkten är framställd helt med norska råvaror. En matvara märkt med Spesialitet anses vara just en lokal specialitet som ger konsumenten en äkta matupplevelse. Slutligen används märket Beskyttede Betegnelser för att ge en produkt officiell status som unik, kulturhistoriskt betydelsefull och varumärkesskyddad. Den sistnämnda märkningen går i sin tur att få baserad på tre olika kvaliteter, nämligen ursprung, koppling till en geografisk plats eller en traditionell och unik karaktär. Märkningen styrs av en nationell reglering. Vi är av åsikten att även hyser många matskatter värda att lyfta fram. finns dock inga nationella regleringar för att skydda eller uppmärksamma svensk högkvalitativ mat. Det finns privata företag som märker livsmedel med svenskt ursprung, men inte heller bland privata aktörer existerar någon märkning för kulturhistoriskt värdefulla och unika produkter. Dessutom skulle, om det existerade, ett privat, organiserat märkande av kulturella kvalitetslivsmedel varken ge lagligt skydd eller vara fullt tillförlitligt som kvalitetssäkrare då privata aktörers främsta drivkraft är deras vinstintresse. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att det är hög tid att, i likhet med vad som skett i , ta fram nationella regelverk för märkning av kulturhistoriskt värdefulla, svenska matprodukter, vilket vi tror skulle medföra positiva effekter för både besöksnäringen och landsbygdsutvecklingen.
mot · H4022596 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att familjer och företagare i jordbrukssektorn mot ersättning ska kunna erbjuda kommuner och landsting grön omsorg, och detta tillkännager för regeringen. Grön omsorg är idé om vård, rehabilitering och daglig verksamhet ute på landet. och tillbaka upplever det svenska lantbruket och inte minst mjölkgårdarna en svår kris vad gäller lönsamhet. Många gårdar läggs ned och landsbygden förlorar arbetstillfällen och fortsätter i många delar att avfolkas. Detta till trots har vi i landet ännu många vackra gårdar och öppna och välkomnande landskap. Arbetet med grön omsorg kan vara ett sätt att diversifiera verksamheten vid många gårdar och ge bonden fler verksamheter att vila på och få avkastning och lönsamhet av. Det är för individerna som skulle ges denna möjlighet också en hälsogivande åtgärd. Det kan exempelvis vara en åtgärd för ungdomar på glid eller personer med psykisk eller fysisk funktionsnedsättning, som utförs i samarbete med den enskilde lantbrukaren, olika brukargrupper och berörda myndigheter. Verksamheten kan vara eller en gång med utbildning eller arbetsträning beroende på brukarens behov och gårdens resurser. Olika aktiviteter kan till exempel vara snickeri, hantverk, bakning, vård av djur och växter, odling, skogsbruk eller vård av kulturmiljöer och kulturlandskap. Vi tror att detta kan ge goda effekter för samhället där brukaren kan få en meningsfull tillvaro i en trivsam miljö, som lantbrukaren kan utveckla sitt företag med en ny verksamhet och få fler ben att stå på. Per Ramhorn (SD)
mot · H4022597 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av mervärdesskattesatserna inom kultur- och besöksnäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dansbandsmomsen ska sänkas från till och bli likvärdig med övriga dans-, idrotts- och kulturupplevelser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa danstillståndet och tillkännager detta för regeringen. Den så kallade ”dansbandsmomsen” innebär att ett uppträdande av ett så kallat dansband beskattas hårdare än ett uppträdande av annan artist, helt beroende på om det finns uppsåt till dans eller inte. Förekommer dans är momsen medan ett artistuppträdande utan dans åläggs en moms på . Detta innebär att en person som uppskattar dansbandsmusiken och ändå inte har den minsta avsikt att dansa måste betala mer än om denne person uppskattat annan typ av musik. Det finns klara fördelar med enhetlig moms och därför bör mervärdesskattesatserna ses över. Utgångspunkten bör vara en rättvis enhetlighet mellan olika musikformer och aktiviteter samt att likartade företeelser inom besöksnäring också likställs. anser att det är hög tid att göra en översyn av mervärdesskatterna inom kultur- och besöksnäringen. pågår en översyn av momsskattesatserna i EU:s regi, men eftersom detta riskerar att ta är det motiverat att utföra en nationell översyn. Enligt ordningslagen krävs ett särskilt tillstånd för att arrangera en offentlig danstillställning. Enligt lag måste då restaurang- eller pubägaren ingripa om gästerna börjar dansa. Om dansen får fortsätta riskerar ägaren böter eller till och med fängelse. När man tidigare sett över huruvida danstillståndet ska finnas kvar, har man försvarat den nuvarande ordningen med olika skäl som att ett avskaffande skulle försvåra polisens informationsinhämtning eller att det vid danstillställningar skulle kunna uppkomma bråk och andra situationer som kräver polisingripande. Ett sådant resonemang faller på sin egen orimlighet då en dansföreställning knappast varken ökar eller minskar risken för att bråk skulle uppstå och det påverkar heller knappast polisens möjlighet att inhämta information. Vi anser därför att kravet på danstillstånd bör avskaffas.
mot · H4022598 · 2016-10-05 00:00:00 — Obligatoriska ålderstester på ensamkommande ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska genomföra obligatoriska medicinska ålderstester på s.k. ensamkommande för att fastställa deras asylrättsliga status och tillkännager detta för regeringen. Vi i ser den nuvarande migrationspolitiken med ett stort mottagande av asylsökande ensamkommande som ekonomiskt och socialt ohållbart för som land. officiella ståndpunkt när det gäller ensamkommandes ålder har varit att hellre fria än fälla, alltså att utan några större kontrollåtgärder som regel acceptera den ålder som den sökande uppgett. Konsekvenserna av att blanda ungdomar med vuxna kan också bli riktigt allvarliga. Ett fall som uppmärksammats är en tolvårig pojke från som våldtogs av två män som var boende på samma HVB-hem och som uppgett att de var , men senare åldersbedömdes som vuxna. har till uppgift att se till att en person, som söker skydd i och som uppger sig vara minderårig, bevisar, styrker eller åtminstone gör trovärdigt att han verkligen är det. Denna uppgift har negligerat, trots att det till och med påpekats i en dom från Migrationsöverdomstolen (UM-2437-13) att det är den sökande som ska visa att den ålder han eller hon uppger stämmer. Den danska motsvarigheten till testar regelbundet ensamkommande. Andelen varierar för olika undersökningar men i samtliga fall är det en majoritet som är . Genom tand- och handledsröntgen har man i och upptäckt att av alla asylsökande som säger sig vara strax under , inte är det. Regeringen har anfört att man vill att medicinska åldersbedömningar på ensamkommande ska genomföras i stor skala och har gett uppdraget till . Enligt finns tveksamheter i åldern hos av de ensamkommande asylsökande som uppgett att de är . Det innebär att över 18 000 åldersbedömningar skulle behöva genomföras. presenterade ett system för ålderstester i . Enligt projektledare räknar man med att vara igång till . Själva testerna ska bestå av tandmognadsbedömningar (visdomständer) och undersökning med magnetkamera av knäleden utförda på tandklinik respektive magnetkameraklinik. Men kan bara beställa tester av om den som söker asyl frivilligt går med på det. Som lagen ser ut nu är de skyldiga att informera om möjligheten, men de kan inte tvinga någon. Det bör aldrig accepteras att sätter ensamkommande vuxna män tillsammans med barn på boenden och i skolor. Dessutom är det orimligt att samhället ska ta ett ekonomiskt och socialt ansvar för vuxna, som om de vore minderåriga.
mot · H4022599 · 2016-10-05 00:00:00 — Rätten till traditionsenliga skolavslutningar ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunala skolor bör åläggas att ordna traditionella avslutningar för de elever och föräldrar som så önskar, och detta tillkännager för regeringen. Skolans roll är inte bara att vara kunskapsförmedlare utan också att förmedla en djupgående förståelse och acceptans för vårt svenska kulturarv – från en generation till en annan. I kulturarvet ingår det svenska folkets gemensamma historia, kultur, traditioner, normer och värderingar, språk och religion. Dessa är de byggstenar vilka vi i menar utgör grunden för ett tryggt och stabilt . Utan goda kunskaper om dessa byggstenar – framförallt gemensamma normer, värderingar och språk – är det svårt, om inte omöjligt, att bli en naturlig del av det svenska samhället. Vi anser att skolan ska betona kärnfamiljens betydelse, tidigare generationers samlade kunskap och erfarenhet, den kristna etiken samt inte minst den västerländska humanismens centrala betydelse i vårt samhälle. Tyvärr har allt fler svenska skolor valt att avveckla sina traditionella skolavslutningar. Motivet för detta är oftast att skolan ska vara religiöst neutral och att invandrade elever med annan trosuppfattning skulle kunna känna sig kränkta. De traditionella skolavslutningarna är en viktig del av det svenska kulturarvet och därför bör landets skolor åläggas att ordna traditionella avslutningar för de elever och föräldrar som så önskar. Att betrakta invandrare som sköra porslinsdockor som måste skyddas från svensk kultur motverkar endast anpassning och inkludering i vårt svenska samhälle. En enskild rektor ska kunna ta de beslut hon eller han finner lämpliga, men det är också viktigt att vi som folkvalda politiker fastställer skolelevernas rätt att få fira traditionsenliga skolavslutningar.
mot · H4022601 · 2016-10-05 00:00:00 — Rättighet att ta med assistanshund ställer sig bakom det som anförs i motionen om att befästa rättigheten att ta med assistanshund och tillkännager detta för regeringen. Assistanshund är ett viktigt stöd för många med funktionsnedsättning eller kronisk sjukdom. Assistanshunden kan i vissa fall vara skillnaden mellan liv och död, då hunden är tränad för att snabbt upptäcka och uppmärksamma exempelvis akuta tillstånd beroende på sjukdom. I andra fall kanske det inte är lika dramatiskt men hunden är ändå viktig som hjälp för att kunna leva ett så aktivt liv som möjligt, trots funktionsnedsättning eller sjukdom. Då kan hunden fungera exempelvis som hjälp till att plocka upp saker man tappat, som exempelvis en mobiltelefon. Något som i sig kan vara livsavgörande. Exemplen på vad en assistanshund kan utföra är nästan lika många som de som har behov av assistanshunden. Assistanshund är ett samlingsbegrepp för specialtränade hundar och är för många med funktionsnedsättning eller kronisk sjukdom skillnaden mellan isolering och möjligheten att röra sig i samhället. I de flesta av landets kommuner likställs också övriga assistanshundar med ledarhundar i den lokala ordningsstadgan. Reglerna är dock spretiga och tolkas på olika sätt, bland annat rätten och möjligheten att ta med assistanshund i kollektivtrafiken och på flyg. Det är inte heller alltid självklart att få använda sin assistanshund på arbetet, bion, teatern, affären, restaurangen eller liknande. Att ha rättigheten att använda sitt hjälpmedel, vilket en assistanshund är, borde vara en självklarhet. Ofta är argumentet att man vill skydda allergiker. Man kan dock konstatera att pälsdjursallergener, även utan närvarande pälsdjur, i princip finns överallt där människor finns. Det tillskott av allergener assistanshunden bidrar med är i detta fall litet. I många länder är det en rättighet att få ta med sig assistanshunden, bland annat i flera av våra nordiska grannländer. En rättighet som också bör införas i . Hur detta ska ske bör skyndsamt utredas, men kan exempelvis ske genom att införa detta i ordningslagen. Per Lodenius (C)
mot · H4022605 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det vid björnjakt ska vara tillåtet att ha maximalt fem skott i jaktvapnets magasin och tillkännager detta för regeringen. Möjligheten att bedriva jakt i hela landet är en grundläggande del av den svenska kulturen. Det är viktigt att staten kontinuerligt ser över och granskar lagstiftningen så att det blir så enkelt och jämställt som möjligt. Vid jakt efter björn medger lagstiftningen att det endast får finnas två skott i magasinet. För att bidra till en enklare regeltillämpning och säkrare jakt är det angeläget att staten ser över detta och möjliggör att det får finnas fem skott i magasinet även vid björnjakt. Vi föreslår därför att tillkännager som sin mening att det vid svensk björnjakt ska vara tillåtet att ha fem skott i jaktvapnets magasin.
mot · H4022606 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över de ekonomiska villkoren för jägare och jaktledare i samband med skyddsjakt på varg, och detta tillkännager för regeringen. I vargtäta områden sker ofta attacker på djur där hundar, får och tamboskap blir dödade, skadade och utsätts för mycket lidande. I och , som har det högsta rovdjurstrycket, har många människors livsvillkor förändrats negativt efter vargens utbredning. Att det blivit socioekonomiska konsekvenser råder det inget tvivel om och många känner nu stor otrygghet, frustration och vanmakt över sin livssituation där möjligheterna för djurhållning, jakt och levande landsbygd kraftigt begränsats. Vardagen och livet har ändrats. Friheten och glädjen att röra sig fritt i skog och mark är inte längre självklar. Detta bekräftas återigen när människor tvingas hålla sig nära bebyggelse vid bärplockning och friluftsliv på grund av känsla av otrygghet. När beviljar skyddsjakt på varg utses jägare till att genomföra skyddsjakten. Det ska då finnas en jaktledare som måste vara tillgänglig under hela skyddsjaktperioden, även om denna har ett privatliv och arbete att sköta. Då skyddsjakten normalt genomförs behöver jaktledaren ofta vara ute i markerna , antingen som aktivt jagande eller som observatör och behöver även vara nåbar dygnet runt. Skyddsjakten utförs i huvudsak med ideella arbetsinsatser, där jägare bidrar med många timmar och kör bil åtskilliga mil till och från markerna. Att lyckas med en skyddsjakt kräver stor insats, ofta när många jägare deltar. Staten borde ta sitt fulla ansvar för de socioekonomiska konsekvenserna av vargens negativa påverkan och utbredning. Enskilda människor ska inte behöva bära kostnaden när tillämpningen av rovdjurspolitiken i praktiken havererat. Det borde vara en självklarhet att jägare och jaktledare får ersättning för utfört arbete och milersättning i samband med skyddsjakt på varg. Det är orimligt att jägaren själv skall behöva stå för kostnaderna. Därför är det nödvändigt att regelbundet se över de ekonomiska villkoren för jägare och jaktledare i samband med skyddsjakt.
mot · H4022607 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör förhindra att myndigheter förbjuder en skogsägare att avverka utan att rimlig ersättning betalas, och detta tillkännager för regeringen. är en demokrati och ett rättssamhälle. När samhällets intressen kan kräva att en markägares mark löses in genom t ex expropriation eller genom att naturreservat eller liknande bildas så förutsätter detta att markägaren kompenseras enligt expropriationslagstiftningen. Detta är och borde vara en självklarhet. Så är det tyvärr inte längre, i en del uppmärksammade fall. I Ölme i har beslutat att tolka artskyddsförordningen så att staten kan förbjuda en skogsägare att avverka utan att någon ersättning ska utgå. svävar tyvärr på målet om detta är rimligt eller ej. Orsaken till beslut är att bombmurklan, en sällsynt svamp, växer på området. ligger frågan för prövning i rättssystemet. Artskyddsförordningen innehåller ingen rätt till ersättning. Eftersom regelverket omfattar väldigt många arter – varav flera inte ens är hotade – så kan det innebära att det mesta av skogsbruket kan stoppas utan att markägaren får någon ersättning. En sådan utveckling kommer drabba jobb och tillväxt och det kommer fördröja övergången till det hållbara samhället. I fallet med bombmurklan menar statens representanter till och med att markägaren väl kan klara sig ändå trots att staten går in och förbjuder honom att bedriva skogsbruk på den mark han äger. Oavsett hur domstol kommer att döma i denna fråga är det djupt allvarligt att statliga myndigheter agerat som man gjort och uppenbarligen resonerar som så att staten borde kunna ta ifrån en markägare rätten till att bedriva skogsbruk utan att betala ersättning för detta. Samma principiella frågeställning gäller också i vattendirektivet, där kommuner anser sig kunna förbjuda lantbrukare att använda tillåtna kemiska bekämpningsmedel enligt gällande regelverk utan att kompensera med ersättning för restriktioner i markanvändningen. Därför bör ge regeringen tillkänna att analysera det som skett och se över vilka förändringar som kan behövas i artskyddsförordning och vattendirektiv för att detta inte ska kunna upprepas.
mot · H4022611 · 2016-10-05 00:00:00 — Utvärdering av barn- och ungdomslinjen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvärderingsuppdrag till Inspektionen för vård och omsorg av barn- och ungdomslinjen och tillkännager detta för regeringen. gick radiodokumentären ”Den fastspända flickan” i P1. En ung flickas erfarenhet av såväl insatser som psykiatrisk vård presenterades, bland annat via inspelat material. Dokumentären visade på en rad missförhållanden i kontakten med vården och omsorgen, och ett flertal frågeställningar aktualiserades. Bland de viktigaste: Hur har så många uppenbara felaktigheter och direkta övergrepp kunnat ske utan att någon har larmat? de gröna har vid upprepade tillfällen skrivit motioner som syftat till att bättre tillgodose behovet bland unga som upplever missförhållanden i kontakten med psykiatrin på olika sätt och av olika skäl, både inom öppen och sluten vård. Ett av förslagen som vi har drivit har vi kallat lex , efter radiodokumentären 2013 där personen i huvudfokus kallas . Idén med lex var att det behövs en direktmöjlighet för barn och unga att kunna anmäla missförhållanden inom psykiatrin till Inspektionen för vård och omsorg (). Glädjande nog har sen tillbaka infört en telefonlinje dit barn och unga ska kunna vända sig med information, ställa frågor och själva anmäla missförhållanden. Under samtalet bedömer den som från IVO:s sida tar emot informationen hur de på bästa sätt ska kunna ta ärendet vidare, om den som ringer kan få rätt hjälp från den egna myndigheten eller om frågan behöver flyttas över till annan myndighet. Verksamheten med barn- och ungdomslinjen har stegvis breddats och innefattar numera målgruppen som lex var tänkt för. Vår förhoppning är att den nya telefonverksamheten, som också erbjuder kontakt via mail och chatt, på ett fullgott sätt ska kunna fånga in det som var vår avsikt med förslaget lex . Vi anser därför att bör få i uppdrag att utvärdera denna verksamhet. Frågor som är relevanta att besvara rör t.ex. om information kring möjligheten att kontakta når ut till de barn och unga som berörs samt finns hos relevanta vård- och omsorgsgivare, vilken typ av problematik barn och unga som kontaktar upplever och vad utfallet blir av kontakterna som tas vidare.
mot · H4022612 · 2016-10-05 00:00:00 — Behov av reglering i skönhetsbranschen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behov av reglering i skönhetsbranschen och tillkännager detta för regeringen. Det finns många exempel på att människor blir felbehandlade i skönhetsbranschen. Den enskilde som lockas att göra ingreppen får ofta betala . De flesta människor tror att de att är i säkra händer när de väl ska göra ingreppen, men så är inte alltid fallet. Skönhetsbranschen är oreglerad och det innebär att det inte finns någon kontroll på vilka som kan utföra ingreppen. Och när något inte går som det ska står kunden i stort sett utan skydd. I andra länder, t ex och , finns särskilda föreskrifter för skönhetsbranschen. Det är angeläget att får ett lagförslag som reglerar branschen för ökad trygghet för konsumenterna. Den enskilde behöver ha rätt till bra och korrekt information om ingrepp och behandlingar och ha det skydd som en reglering kan innebära, för att inte utsätta sig för risker i onödan. Dessutom skulle en reglering sannolikt också innebära bättre möjligheter till ekonomisk kompensation om ett ingrepp eller en behandling misslyckas. lämnade den så kallade betänkandet Kroppsbehandlingar – Åtgärder för ett starkt konsumentskydd (SOU 2015:100) till . Betänkandet skickades på remiss. Det är angeläget att denna fråga snart behandlas då den har stor betydelse för alla de som berörs i praktiken av den oreglerade marknaden.
mot · H4022615 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om dubbelspår hela sträckan mellan och C och tillkännager detta för regeringen. , järnvägen mellan och , är en av viktigaste järnvägsstråk för både gods- och persontransporter. beslutade att hela sträckan skulle bli dubbelspårig. Mer än invigdes Hallandsåstunneln, ett nyckelprojekt för att förbättra framkomlighet och kapacitet på järnvägen. Trots denna satsning om ca 11 miljarder, finns det ännu enkelspåriga sträckor kvar på som hämmar järnvägens fulla potential. En tredjedel av befolkning är bosatt längs . Det är dessutom det mest befolkningstäta området i (bortsett från ). Kommunerna längs sträckan växer och städerna ligger likt ett pärlband längs kusten med perfekt pendelavstånd. Här finns mycket goda förutsättningar för att skapa fler bostäder i förtätad stadsmiljö och en större sammanhängande arbetsmarknad. Men det krävs bättre rese- och transportmöjligheter. är järnvägen hårt belastad vilket begränsar stadsutvecklingen på flera håll. Det är trångt på spåren närmast de större städerna vilket begränsar möjligheterna till en effektiv arbetspendling. En fullt utbyggd västkustbana skulle göra järnvägen till ett fullgott alternativ till bil och lastbilar något den inte är . , och är transitregioner där en stor del av godstrafik passerar. Fyra av viktigaste hamnar finns här. pekade tydligt ut de kvarvarande flaskhalsarna på som angelägna brister att åtgärda. Flaskhalsarna består av enkelspåret genom och enkelspåret –station. För dessa sträckor behöver tidsplanen hållas så att dubbelspår kan tas i bruk 2024. För den allra sista flaskhalsen – enkelspåret genom – saknas tidsplan då projektet inte finns med i nuvarande nationell infrastrukturplan. Sträckan från till är och utgör av totala längd. Regeringen bör initiera, tillsammans med , en planering för en dubbelspårlösning genom . Som framgår av det ovan sagda är det angeläget att de återstående enkelspår på sträckan byggs ut till dubbelspår så att kapacitet kan nyttjas fullt ut och att de redan gjorda investeringarna får full samhällsekonomisk effekt.