mot · H4023494 · 2016-10-05 00:00:00 — avsätter därför för att stärka områdespoliserna. Pengarna ska gå till att förbättra arbetsvillkoren. vill öka attraktiviteten i att söka till en tjänst som områdespolis och uppmuntra de områdespoliser som finns att stanna kvar i sina roller. Satsningen ökar kontinuiteten och tryggheten lokalt. Polisens arbete mot radikalisering och ungdomsbrottslighet blir också mer effektiv med långvariga relationer mellan de enskilda poliserna och de människor som bor i området. 2 000 nya poliser Polisen har en central roll i en fungerande rättsstat för att beivra, begränsa och lösa brottslighet. Politikens roll är i första hand att ange inriktning och säkra resurser till verksamheten. En risk med den nya polisorganisation som har beslutat om är att poliskåren centraliseras, när det som behövs och det som var syftet är motsatsen: en polis med en starkare lokal närvaro. har en poliskår med engagerade människor, men många poliser går på knäna och pratar om att överge sitt yrke. Polisen behöver helt enkelt mer resurser för att klara av sitt uppdrag. Att satsa på polisen gör det möjligt att garantera polisens lokala närvaro i samhällen och kvarter, öka antalet arbetade polistimmar, höja löner och skapa förutsättningar för en bättre arbetsmiljö. Med nya resurser stärks polisens lokala verksamhet och kan även användas i kampen mot terrorismen. vill öka polisens anslag med , i syfte att finansiera utbildnings- och lönekostnader för att anställa ytterligare 2 000 kollegor. Därtill kommer satsningar på bättre arbetsvillkor och fler civilanställda som beskrivs nedan. För att frigöra resurser för polisiärt arbete föreslår också att får fler civilanställda. Dessa skulle avlasta polisen i exempelvis utredningsarbetet och med administration, vilket frigör tid för polisen att ytterligare kunna fokusera på brottsbekämpning. För detta avsätter . Inrätta en nationell polisreserv Med en förändrad omvärld och en polisorganisation som har svårt att klara de extra arbetsuppgifter som ökade flyktingströmmar och terrordåd på nära håll innebär, har det blivit tydligt att beredskapspolisen behövs. avsätter därför för att inrätta en nationell polisreserv som ska kunna bistå polisen till exempel vid terrordåd, då det finns en ökad risk för terrordåd eller vid naturkatastrofer. Polisen skulle få större möjligheter att sköta sina kärnuppgifter, att skydda medborgarna och lösa brott, om de i vissa situationer fick understöd av en beredskapspolis, som exempelvis kan ta hand om skydd runt viktiga byggnader och liknande i en situation då polisens börda ökar tillfälligt. En nationell polisreserv skulle göra att var bättre rustat för att hantera en eventuell terroristattack . De brott som det är vanligast att människor utsätts för i vardagen är ofta de som riskerar att skapa en känsla av otrygghet. En stor del av dessa brott utreds av olika anledningar inte . Till exempel av inbrotten upp och händelser där det visar sig att polisen har avskrivit fall där det finns tydlig bevisning till exempel i form av bilder eller filmer från brottstillfället lyfts med jämna mellanrum. vill skjuta till , och därefter, till polisen för att den, bland annat, ska prioritera vardagsbrottsligheten, till exempel den växande brottsligheten på internet, inbrott och stölder på landsbygden samt satsa för att öka tryggheten för flickor och kvinnor i det offentliga rummet. Drog- och människohandel utgör stora delar av den grova organiserade brottsligheten och går ofta ut över samhällets mest utsatta personer. Kampen mot denna typ av brottslighet måste börja lokalt då lokala myndigheter, polis och kommun tillsammans med företagare och branschorganisationer tidigt kan upptäcka och försvåra organiserad brottslighet och stödja brottsutsatta. Ett tätt samarbete behövs också mellan bland annat Säkerhetspolisen, och . Myndigheternas oförmåga att kunna dela information emellan sig är ett stort hinder för polisens och Säpos utredningar och är något som, med ett i så hög mån som möjligt bibehållet integritetsskydd, måste ses över. Arbetet mot de kriminella gängen måste föras såväl genom förebyggande verksamhet som genom att se till att det finns avhopparverksamheter för dem som vill lämna ett kriminellt liv. Etableringen av kriminella gäng kan försvåras genom att hindra dem från att operera ostört. De kommuner som drabbas av kriminella gäng bör ges ökade möjligheter till aktivt stöd från rättsväsendet och det övriga samhället, bland annat genom kunskapsstöd från de rättsvårdande myndigheterna. Människor som blivit utsatta för sexualbrott berättar ofta om en känsla av utsatthet. Inte bara vid brottstillfället utan även genom hela rättsprocessen. Sexualbrott är till sin natur väldigt integritetskränkande. Att ha ett målsägandebiträde man litar på genom rättsprocessen är därför viktigt. vill öka tryggheten för brottsoffer genom att ge större möjlighet att byta målsägandebiträde, precis som man kan byta försvarare. Det bör också utredas huruvida kraven som ställs för att få ett målsägandebiträde kan sänkas. Domstolarna använder sällan hela straffskalan vid en fällande våldtäktsdom. För att de allvarligaste brotten ska straffas hårdare vill därför införa synnerligen grov våldtäkt som en ny brottsrubricering. Barn och ungdomar är en väldigt sårbar grupp och konsekvenserna av sexualbrott kan vara ännu mer långtgående och allvarliga än de är för vuxna personer. vill därför skärpa straffet för köp av sexuell handling av barn. För är det självklart att alla sexuella handlingar ska ske med samtycke och att de som inte gör det ska vara straffbara. En samtyckesbaserad sexualbrottslagstiftning visar tydligt att ansvaret läggs på gärningsmannen och inte på offret. För att ytterligare tydliggöra detta bör även ett oaktsamhetsbrott avseende våldtäkt införas. Att kvinnor ofta känner sig utsatta för ovälkomna sexuella närmanden har länge varit känt. Inte sällan sker detta i det offentliga rummet och för kvinnor är det något som ibland ses som en del av vardagen. Antalet anmälningar för sexuellt ofredande har ökat . [252] En del av ökningen har sin grund i en ökad benägenhet att anmäla, men en del av ökningen kan också kopplas till vissa typer av sexuella ofredanden, inte sällan mot unga kvinnor. av anmälningarna rör flickor . Det är oacceptabelt att flickor och kvinnor inte ska kunna känna sig fredade från sexuellt ofredande eller röra sig i det offentliga rummet utan rädsla för att bli antastade. avsätter 50 miljoner till arbetet mot sexuellt ofredande i offentlig miljö. Såväl kvinnor som män ska kunna känna sig trygga i det offentliga rummet. Därför behövs en särskild satsning på att motverka sexuellt ofredande i sammanhang där detta är ett problem, såsom musikfestivaler. Pengarna bör satsas på bland annat fler poliser på plats, på kameraövervakning och på utredare som kan ta anmälningarna vidare. har ett flertal medialt uppmärksammade fall där hedersmotiv legat bakom våld, hot och mord på unga kvinnor. Hur många som utsätts för någon typ av hedersrelaterat brott är okänt. En undersökning, från dåvarande , visar att 70 000 ungdomar upplevde att de inte får välja vem de ska gifta sig med. [253] 8 500 av dessa oroade sig för att bli bortgifta. Undersökningen visar också att de som upplever att de inte själva får välja framtida partner i högre grad utsätts för kontroll, kränkande behandling eller hot och våld i familjen jämfört med unga som själva kan välja sin egen partner. Vilka som är utsatta för brott i hederns namn, vilka brott som begås mot dem, hur många som förvägras att träffa vänner eller tvingas att gifta sig mot sin vilja är okänt. Hur många som lever under hot om våld, våldtäkt och utan att ha frihet att utbilda sig till det de vill, arbeta utanför hemmet eller ens gå till affären utan att fråga om lov är likaså höljt i dunkel. Om detta måste vi få mer kunskap. vill att det tillsätts en kommission som tar fram fakta, kartlägger situationen, tar fram tillförlitlig statistik och undersöker vilka insatser som fungerar bäst i kampen mot hedersnormer och brottslighet i hederns namn. Kommissionens arbete blir att få ett bättre underlag som kan ligga till grund för ett intensifierat arbete för att hindra och motverka hedersrelaterad brottslighet. Skärpt straff för hedersmotiv Hedersproblematiken börjar inte med grova brott utan med kontroll, oskrivna regler och kränkande behandling. Det drabbar både flickor och pojkar, kvinnor och män. Många av de handlingar som sker i hederns namn är brott, såsom olaga hot, ofredande eller misshandel. En del av de brott som begås i hederns namn ger låga straff, trots att offret påverkas starkt. Inte sällan tvingas offret ändra hela sin livsföring. vill se en förändring i svensk lag som säkerställer att hedersmotiv ses som en straffskärpande omständighet. anser att hedersmotiv, likt hatbrott, ska ses som en försvårande omständighet. Det skulle innebära att samhället genom rättsväsendet skickade en tydlig signal om att hedersbrott ska tas på största allvar. Utbildning kring brott i hederns namn Polisen och domstolsväsendet har centrala roller i en fungerande rättsstat för att begränsa, lösa och beivra brottslighet. Men för att kunna sköta sitt jobb behöver de som arbetar inom myndigheterna rätt verktyg och rätt kunskap. När det gäller hedersproblematik finns det fortfarande stora brister i kunskap och stora behov för brottsoffren att få rätt hjälp och stöd. Vissa brott som sker i hederns namn kan framstå som varandes av mindre allvarlig art än andra. Mönstret i brotten innebär dock en stor påverkan på offret och hens sätt att leva. satsar 10 miljoner på utbildning för att motverka den hederskultur som påverkar många unga människor i deras vardagsliv och livsval. Pengarna ska gå till polis-, åklagar- och domstolsväsende. För att kunna hjälpa de som utsätts behövs en ordentlig satsning på just utbildning i hedersproblematik för att de som söker stöd från samhället ska kunna få rätt hjälp. Samhällets reaktioner på ungdomars brottslighet måste vara tydliga och konsekventa. som vi behöver se skärpta straff behöver vi också se att unga lagöverträdare inte ska bemötas på samma sätt som vuxna, eftersom det riskerar att driva den unge in i ett kriminellt vuxenliv. De som saknar en grundläggande respekt för samhället och till exempel visar det genom att kasta sten på polis och räddningstjänst, ska kunna återfå den respekt som varje person i är skyldig att visa. I vissa områden har problemen med unga lagöverträdare växt . Bilar sätts i brand och räddningstjänst och ambulans kan inte längre tryggt hjälpa människor utan att utsätta sig själva för fara. För att motverka denna farliga utveckling vill att det skapas fler förebyggande projekt där polis och räddningstjänst finns närvarande i unga människors liv. På så sätt kan vi både skapa personliga kontakter och skapa medvetenhet om blåljuspersonalens uppdrag. Personer som begår brott mot alarmeringstjänstpersonal måste få en skarp reaktion från samhället och straffen för unga brottslingar måste skärpas för att tydligt visa hur allvarligt samhället ser på brottslighet. har unga som får en möjlighet att se hur polisen och räddningstjänsten arbetar visat sig mindre benägna att begå brott mot dessa. Därför bör unga mellan 15−17 år som döms till ungdomstjänst för brott mot alarmeringstjänstpersonal, hindrande av utryckning eller för skadegörelse vid exempelvis bilbränder och som visar sig lämpliga också kunna avtjäna sitt straff genom lämpliga uppgifter inom ramen för exempelvis räddningstjänst eller polisens verksamhet. Detta förutsätter fler poliser och att polisen får mer resurser. Tyvärr händer det inte sällan att polis och räddningstjänst utsätts för angrepp vid utryckningar. anser att det måste bli lättare att bestraffa den som angriper alarmeringstjänst-, hälso- och sjukvårdspersonal. Dessa grupper har inte samma juridiska skydd mot angrepp som polisen har då det arbete de utför oftast inte innebär myndighetsutövning. vill ge personal vid räddningstjänst, hälso- och sjukvård ett starkare skydd genom att kriminalisera våld mot alarmeringstjänstpersonal. är hindrande av utryckning reglerat i trafikförordningen och innebär att om man till exempel blockerar ett utryckningsfordon med sin bil kan man få böter för det. När det gäller andra sätt att stoppa en utryckning är läget mer oklart. Ambulans- och brandkårsanställda har lyft att det ofta är osäkert vilken brottsrubricering man kan använda. vill trygga arbetsmiljön för de som arbetar med att rädda liv och föreslår därför att förhindrande av utryckning kriminaliseras. Den organiserade brottsligheten kontrollerar bland annat den olagliga handeln med sopor, farligt avfall och vilda djur. Risken för upptäckt är förhållandevis liten och straffen är relativt låga medan såväl de ekonomiska vinsterna som följderna för miljön är stora. Miljöbrott berör ofta flera länder och en rad olika myndigheter både inom och utanför . vill förtydliga polisens skyldighet att samverka med andra myndigheter såväl inom som utom gränser när det gäller miljöbrott. Det är också dags att införa ett register för företagsböter för att förhindra företag från att begå upprepade miljöbrott utan att myndigheterna uppmärksammar detta. Med ett register för företagsböter blir det möjligt att utdöma en väsentligt högre bot vid upprepade brott. 11.6 Brottsförebyggande, trygga stadsmiljöer och civilsamhället vill utöka stödet till lokalt brottsförebyggande arbete som ska involvera civilsamhällets organisationer. Exempel på detta kan vara grannsamverkan mot brott, förebyggande arbete i skolor såsom åtgärder riktade mot elevers normer för att få dem att avhålla sig från att begå̊ brott och så vidare. För detta avsätts . föreslår att kommuner ska kunna söka statligt stöd för att göra insatser i stadsplaneringen för att skapa tryggare miljöer. Insatserna bör ske i av polisen utvalda utsatta områden, där exempelvis attacker mot blåljus är vanliga. Exempel på åtgärder för tryggare stadsplanering är att öppna upp klara siktlinjer för gående, sätta in ordentlig belysning, bygga bort gångbroar som det är enkelt att kasta sten på blåljus ifrån, upprätthålla ordentlig skötsel av gångvägar och liknande. När dessa resurser förstärks ska förbättringarna ske i nära samverkan med lokala organisationer. 11.7 Bekämpande av inhemsk och utländsk terrorism Samtliga former av våldsbejakande extremism är farliga. Inom vitmaktmiljön, den autonoma vänstermiljön och den våldsbejakande islamistiska extremistmiljön finns det människor som utgör ett hot mot andra och mot samhället. Enligt är det den våldsbejakande islamismen som utgör det största hotet mot och svensk säkerhet. [254] Hoten mot och det svenska samhället kommer i många olika former. De senaste årens tragiska attacker i , , och visar tydligt hur samhällen kan angripas på andra sätt än genom direkta militära aktioner från främmande makt. Ett antal terrorattentat i och till exempel i och visar tydligt att Daesh har kraft att skapa terror och oro i olika delar av världen. De som gör sig skyldiga till de terrordåd vi har sett runtom i det är inte sällan europeiska medborgare som radikaliserats hemma i , Molenbeek eller Leeds. Terrorismen måste stoppas och kampen måste föras på flera olika plan. Hindra att offentliga medel går till organisationer som sprider våldsbejakande budskap Den blocköverskridande överenskommelsen om åtgärder mot terrorism är bra och efterlängtad, men vill gå längre. För att förhindra radikalisering vill hindra offentliga medel från att gå till organisationer som sprider våldsbejakande och antidemokratiska budskap, eller som verkar för rekrytering eller uppmanar till stöd för av EU eller FN terrorlistade organisationer. Yttrandefriheten är grundläggande och varje människa har rätt att uttrycka sina åsikter, men i de fall dessa åsikter manar till våld, krigsbrott och terror ska inte det offentliga vara med och stödja det. Medel som har betalats ut från till exempel kommuner och gått till verksamheter som i efterhand visar sig ha spridit våldsbejakande budskap eller uppmanat till stöd för av EU eller FN terrorlistade organisationer bör dessutom krävas tillbaka. Kriminalisera samröre med terrororganisationer Den som bestämmer sig för att åka för att hjälpa en av EU eller FN terrorlistad organisation ska veta att det svenska rättssamhället väntar på personen i fråga när hen kommer hem. Bevisningen blir ofta svår när det gäller kriminella handlingar som har begåtts i ett krisområde eftersom det oftast inte finns varken vittnen eller någon annan typ av bevisning. vill därför kriminalisera samröre med terrorlistade organisationer. Förslaget innebär att en åklagare inte behöver bevisa ett explicit terrorbrott, istället räcker det att bevisa samröre för en fällande dom. Kriminalisera stödjande av terror Konflikter och åsiktsskillnader ska lösas med demokratiska beslut. Att stödja terrorism kan därför aldrig accepteras i ett demokratiskt rättssamhälle. vill därför kriminalisera stödjande av terrorism. En kriminalisering av stödjande av terrorism bör inkludera bland annat att skicka pengar eller vapen, att dela information med en terrorgrupp, att hjälpa till med juridiskt eller finansiellt stöd och att hjälpa terrorgrupper med framtagande eller spridande av propaganda. Ett stort antal misstänkta mordbränder i befintliga eller planerade asylboenden har skett i . Långt fler försök till mordbrand har gjorts, men upptäckts eller misslyckats. På internet finns människor som stöder brandattentaten och även lägger ut listor på tilltänkta boenden. Uppmaningar till mordbrand och våld riktas mot människor som inte är skyldiga till mer än att ha flytt för sina liv. hyllar anhängare till Daesh terrorism och uppmanar till strid mot rättssamhället och den liberala västerländska demokratin. Människor som flytt från krig och förföljelse ska känna sig trygga i och kunna fokusera på att börja återuppbygga sina liv. Båda dessa fenomen, uppmaningar till våld mot asylsökande och hot mot den svenska demokratin, behöver beivras, stoppas och straffas. Vi ser människor som hetsar andra till brott till exempel på internet. Trots det har endast tio personer dömts för uppvigling . Det kan aldrig vara acceptabelt att uppmana andra att begå brott. I ett rättssamhälle måste vi försäkra oss om att den typen av beteende straffas. Mot bakgrund av hur få som döms för uppvigling vill se över hur uppviglingslagstiftningen kan uppdateras. vill också ha en straffskärpning, där dagens nivå av böter eller fängelse höjs. 12 En bättre bostadsmarknad Svensk bostadsmarknad har ett antal problem som var för sig är allvarliga och som tillsammans gör bostadsmarknaden till ett av de samhällsområden som är i störst behov av reformer. För det första byggs det för lite. En majoritet av landets kommuner rapporterar att det finns ett underskott av bostäder. bedömer att 710 000 nya bostäder behöver byggas fram . För det andra utnyttjas inte det befintliga beståndet effektivt. Prisregleringen, i form av bruksvärdessystemet för hyressättning, skapar köer och felallokeringar som det minskar incitamenten att bygga fler hyresrätter. För det tredje har svenska bostadspriser, särskilt i storstäderna, vuxit betydligt snabbare än hushållens inkomster. Detta har bidragit till en ökad skulduppbyggnad och en situation som troligen inte är långsiktigt hållbar. Prisutvecklingen och skuldsättningen kan i förlängningen leda till en, i värsta fall kraftig, korrigering. Det innebär en risk för de offentliga finanserna, den finansiella stabiliteten och enskilda hushålls ekonomi. vill se omfattande regelförenklingar och förbättrad marktillgång, reformer som successivt frigör hyressättningen, ett mer energieffektivt byggande och ett fortsatt arbete för att värna den finansiella stabiliteten. säger tydligt nej till att återinföra statliga byggsubventioner. vill ta ansvar i blocköverskridande samarbeten för att lösa viktiga utmaningar. De bostadssamtal som regeringen tog initiativ till, och som påbörjades , innebar en chans att bryta de politiska låsningar som hämmat bostadsmarknaden. Att samtalen havererade är därför mycket olyckligt och ett direkt resultat av att ett antal av de deltagande partierna, särskilt regeringspartierna, inte var villiga att ta tag i de strukturella problem som präglar bostadsmarknaden. Regeringens låga ambitionsnivå syns tydligt i det paket som man valt att gå fram med ensidigt. I detta paket återfinns i grunden kosmetiska förändringar av ett i grunden illa fungerande system. För att på allvar öka byggandet och minska de felallokeringar som präglar bostadsmarknaden krävs strukturreformer. Inriktningen för sådana reformer presenteras nedan. Trots en kraftig ökning av antalet nybyggda lägenheter håller byggandet inte jämna steg med den ökande efterfrågan. Resultatet är att det råder bostadsbrist i . [255] Fram uppgår behovet av nya bostäder enligt till 710 000. [256] 183 av landets 290 kommuner, i vilka av befolkningen bor, anger att det råder ett underskott på bostäder på marknaden. [257] Denna bostadsbrist syns i bland annat rekordhöga bostadspriser, svarthandel med hyreskontrakt och långa hyresköer. Att nybyggnationen inte förmår att möta efterfrågan tyder på att det finns kvarvarande systemfel som måste åtgärdas. Diagram 34 Färdigställda lägenheter i småhus respektive flerbostadshus Källa: SCB (2016k). För att råda bot på bostadsbristen behövs ett fortsatt arbete med att ta bort och ändra stela, olämpliga och svårtolkade regler som hindrar nybyggnation. Alliansregeringen genomförde ett omfattande regelförenklingsarbete. Men många hinder för byggande återstår och det behövs nu ett ytterligare intensifierat arbete för att undanröja de kvarstående hindren. behöver fortsatt reformeras med ett fokus på ett mer flexibelt användande av planinstrumentet, kortare planprocesser och fler bygglovsbefriade åtgärder. Bullerregler, strandskyddsreglerna, tillgänglighetskrav och riksintressen behöver bli mer ändamålsenliga och inte i onödan begränsa bebyggelse. Bostadsplanering ska fortsatt vara kommunens ansvar. Men den privata initiativrätten behöver utvecklas och stärkas. I områden som inte är detaljplanelagda bör det införas avsevärt enklare regler och det behöver bli möjligt att göra små förändringar i redan antagna detaljplaner. Parallellt med det nationella regelförenklingsarbetet bör en försöksverksamhet genomföras där kommuner tillåts pröva möjligheter att förkorta, förändra och förenkla plan- och bygglovsprocesserna. En sådan reform skulle möjliggöra för enskilda kommuner att gå före i regelförenklingsarbeten samt att anpassa reglerna för lokala förhållanden. I ett bredare perspektiv skulle det även öppna upp för institutionell konkurrens mellan kommunerna och avsevärt stärka det kommunala självstyret. Nya finansieringslösningar kan bidra till att öka bostadsbyggandet. vill pröva modeller med förhandlingspersoner och tillförande av externt kapital för långsiktig finansiering, liknande det som föreslås i Sverigeförhandlingen, av drift och skötsel av bland annat värme- och VA-system, gator, fastigheter och trafiklösningar. anser även att privatpersoner ska kunna delta i finansieringen av hyresbostäder genom flexiblare regler, där en hyresgäst genom att satsa eget kapital vid nyproduktion kan tillgodogöra sig en lägre hyra. För att möjliggöra detta krävs en mer flexibel lagstiftning kring hyresrätter samt att tillåter olika insatser i olika boenden. Ökad konkurrens i byggsektorn behöver uppmuntras. I tillväxtkommuner bör det finnas en markberedskap så att fler och mindre byggföretag kan konkurrera med de stora. bör också ha en striktare övervakning av branschen. Konkurrens från utlandet bör uppmuntras genom harmoniserade byggstandarder. Att konkurrensen från utlandet uppmuntras är viktigt för att upprätthålla en välfungerande arbetsmarknad, kompetensförsörjning i bristyrken och bättre kvalitet för lägre priser, varför regeringens arbete för att begränsa denna typ av konkurrens är mycket oroande. behöver fler som bygger, inte färre.