mot · H4023513 · 2016-10-26 00:00:00 — Kapacitetshöjande åtgärder på denna sträcka bör därmed övervägas i nästa planeringsomgång. sträcker sig från till i . Totalt sett går den igenom fem landskap varav ett är och banan är . utgör ett viktigt godsstråk mellan och och järnvägsstråket är till stor del enkelspårigt. Kapacitetsbrister på pekas ut som en brist i transportsystemet av alliansregeringen och i den nationella transportplanen –2025. Åtgärder på denna sträcka bör därmed övervägas i nästa planeringsomgång. från innebär ett historiskt steg i det internationella arbetet med att minska utsläppen av växthusgaser. vill att vi ska gå mot ett transportsystem som förenar god tillgänglighet med lägre utsläpp av klimatgaser. För att vi ska kunna nå Miljömålsberedningens mål om att ska vara klimatneutralt till 2045 krävs ytterligare insatser. Detta gäller i synnerhet inom transportsektorn där den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen finns. står transportsektorn ungefär för en tredjedel av våra samlade utsläpp av växthusgaser. är och ska vara ett grönt föregångsland. Tillväxt är en förutsättning för att vi ska kunna komma till rätta med världens utmaningar på miljö- och klimatområdet och en förutsättning för att fler länder ska kunna och vilja följa i våra fotspår. Klimathotet möts bäst genom effektiva och teknikneutrala styrmedel som bidrar till såväl teknikutveckling och förändrat beteende som en ökad användning av mer hållbara lösningar. ska fortsatt ligga i framkant men det är viktigt att inse att klimatutmaningen enbart kan lösas genom ökat globalt samarbete och internationella överenskommelser. Globala utmaningar kräver globala lösningar. Under alliansregeringen ökade andelen förnybart i transportsektorn nära fyra gånger och målet om att nå förnybar energi i transportsektorn till 2020 uppnåddes med marginal. Fler insatser måste dock komma till för att nå långsiktiga klimat- och energimål. Vi vill minska transporternas klimatpåverkan genom att tillvarata möjligheterna med ny teknik, öka andelen förnybara drivmedel, ha en hög klimatprestanda på såväl fordon som drivmedel och effektivare transporter. Att främja teknikutveckling är avgörande för vår möjlighet att nå ett hållbart transportsystem. ska minska utsläppen från transporterna och bryta beroendet av fossila drivmedel. anser att en ökad mobilitet går att förena med minskade utsläpp. Människor kommer att fortsätta efterfråga resandet och därför är det viktigt att utveckla transportsystemet i en hållbar riktning. Såväl biodrivmedel som ökad elektrifiering kan användas för att ersätta fossila drivmedel i vägtrafik samt luft- och sjöfart. För att bidra till omställningen till en fossiloberoende transportsektor anser att det bör införas ett bonus–malus-system. Det innebär ett teknikneutralt system där mer miljöanpassade fordon premieras vid inköpstillfället genom en bonus, medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre fordonsskatt. En ny utredning behöver tillsättas för att systemet ska vara teknikneutralt och så effektivt och klimatsmart som möjligt. Supermiljöbilspremien, som utnyttjats i mycket hög utsträckning, bör förlängas fram till dess att ett välutformat och effektivt bonus–malus-system är på plats. För att öka andelen miljöbilar anser vi fortsatt att premien bör vara för alla bilar som släpper ut mindre än per kilometer. I vår budget satsar vi på supermiljöbilspremien. Ökningen av antalet laddhybrider och rena elbilar på våra vägar går i hög fart. Det är viktigt att staten som infrastrukturhållare tar sitt ansvar i syfte att främja den ökade användningen. Vi vill att satsningen på statligt stöd till laddstolpar fortgår för att säkerställa att nödvändig infrastruktur finns för att en omställning av fordonsflottan ska kunna ske. satsar därför 2017 och 2018 på statligt stöd för laddstolpar. Genom ett gott näringslivsklimat, forskning och effektiva styrmedel öppnas nya möjligheter inom t.ex. nya drivmedel, infrastruktur och elektrifiering, som kan stärka vår konkurrenskraft och öppna nya exportmöjligheter. Ökad elektrifiering kan bidra till ett mer hållbart transportsystem. Beräkningar som WSP har gjort visar att två tredjedelar av lastbilstransporterna i skulle kunna utföras på elvägar 2030. Det skulle minska energianvändningen med runt . Vi anser därför att det är angeläget att regeringen ger i uppdrag att ta fram en strategi för en fortsatt utbyggnad av elvägar i . Stora framsteg har gjorts vad gäller grönt flygbränsle. I projektet , som finansieras av och ska redovisas , testas hur biobaserat flygbränsle kan produceras från skogsråvaror. Målet är att få fram tillämpningar inom produkter med skogsråvaror som bas, vilket kan bana väg för en certifiering av skogsråvara som flygbränsle. Det här påvisar behovet av mer forskning för att kunna påskynda utvecklingen på området. Än så länge är dock det fossila jetbränslet betydligt billigare att använda men med rätt incitament kan användningen av grönt flygbränsle öka. Ett exempel på detta är det norska regelverket där har beslutat om att reducera start- och landningsavgifterna för de flygplan som använder grönt flygbränsle. Det norska exemplet är ett utmärkt sätt för politiken att uppmuntra flygets gröna omställning utan att det skadar jobb och tillväxt. Vi vill se att ett liknande system införs i , vilket bör ske på ett budgetneutralt sätt. Därför vill vi se över möjligheten att införa ett system med differentierade start- och landningsavgifter för flyget i syfte att stimulera användningen av biodrivmedel. Digitaliseringen har gjort det möjligt för delningsekonomin att växa inom transportsektorn. Fler bilpooler och mer samåkning är exempel på hur transporter kan komma fler till del som våra resurser utnyttjas effektivare. Vi har troligtvis bara sett början på en hastig utveckling som revolutionerar synen på såväl hur vi transporterar oss som behovet av att äga i sig. En tredjedel av klimatutsläpp kommer från transporter. Kan varje bil användas effektivare finns det stora möjligheter att minska totala klimatpåverkan. En vanlig personbil står stilla av tiden och genom ökat delande kan våra resurser användas mer effektivt. är många av våra regelverk utformade i före digitaliseringens och även delandets genombrott. Det finns stora vinster att hämta från ett moderniserat regelverk som ger både aktörerna i delningsekonomin och kommunerna fler verktyg. För att möta miljöutmaningarna och för att finna sätt att skapa långsiktigt hållbara transporter behöver vi arbeta målmedvetet med förnyelsebara och fossilfria bränslen. Infrastrukturen för bränsledistribution och försäljning måste därför utvecklas så att flera olika sorters fossilfria och förnyelsebara bränslen finns tillgängliga och kan bli konkurrenskraftiga på fordonsmarknaden. För att man ska våga investera i ett fordon som drivs med ett alternativt bränsle krävs förutsättningar för att kunna tanka bilen i hela landet och även när man åker utomlands. Detta är särskilt viktigt för godset på väg som ofta reser över landsgränser, varför vi ser positivt på den europeiska unionens arbete med att utveckla infrastrukturen för alternativa bränslen. kommer ett bredare utbud av såväl flytande bränslen som tillgång till elektricitet att krävas för att vägtrafiken ska fungera fullt ut utan negativ inverkan på klimatet. anser att det är av stor vikt att ligger i framkant när det gäller att anamma teknikutveckling och innovation. kommer även denna sorts tillgång på energi för framdrivning av fordon att behöva byggas ut och komma fler till del. För att nå dit krävs fortsatt goda förutsättningar för testprojekt, ett gott samarbete mellan innovatörer och svenska myndigheter samt ett gott företagsklimat för teknikföretag. En väl fungerande kollektivtrafik lägger grunden för att transportsystemet i hela ska fungera på ett tillfredsställande sätt. Buss, spårväg, tunnelbana och pendeltåg reducerar utsläppen och minskar trängseln på vägarna. Ökat kollektivt resande bidrar till att uppfylla de transportpolitiska mål som har beslutat om. Därför vill att kollektivtrafiken fortsätter att byggas ut på ett ansvarsfullt sätt i hela landet. I ett branschgemensamt beslut har satt upp ett mål om att fördubbla kollektivtrafikens marknadsandel samt fördubbla kollektivtrafikresandet . har riktat ett tillkännagivande gentemot regeringen för att understryka vikten av fördubblingsmålet och statens ansvar i att bidra till att skapa rätt förutsättningar för att det ska kunna nås. Ska målet uppnås måste det vara attraktivt, tillgängligt och tryggt att välja kollektivtrafiken framför bilen. Tryggheten ökar både genom att resenärerna kan lita på att bussen kommer och går och genom att hållplatser, perronger och tåg känns säkra för alla resenärer. Kollektivtrafiken måste också vara tillgänglig för alla om attraktiviteten ska öka och fördubblingsmålet uppnås. Inom ramen för Sverigeförhandlingen pågår diskussion och förhandling om ny tunnelbana i och ny spårväg eller nya stombussar i , , och . är positiva till modellen som används av Sverigeförhandlingen där bostadsnyttan inkluderas i kollektivtrafikutbyggnaden. vid makten genererade den förhandlingsmodellen fyra nya tunnelbanesträckningar och nästan 80 000 nya bostäder i genom den s.k. Stockholmsförhandlingen. Att bygga nya tunnelbanelinjer i var ett historiskt beslut som visade att det går att öka bostadsbyggandet och kollektivtrafikutbyggnaden när stat och regioner och kommuner samverkar. Det är bra att den modellen byggs vidare på. Teknikutvecklingen inom transportområdet går med rasande fart och troligen kommer vårt sätt att förflytta oss se väldigt annorlunda ut inom några decennier jämfört med . kommer 100 av Volvos självkörande bilar att börja köra på vägarna i . Det innebär ett stort tekniksprång och gör att såväl regeringen som svenska myndigheter måste vara proaktiva i sitt arbete för att inte ska hamna efter. Konkurrensen om att vara ett attraktivt land för att etablera den här formen av utvecklingsverksamhet och forskning kommer att vara mycket stor. Potentialen i självkörande fordon är enorm och för att den ska kunna tas till vara här i och ge oss en fördel gentemot andra länder krävs skyndsamma regeländringar och stimulerande insatser. Utvecklingen mot självkörande fordon kommer föra med sig stora fördelar för den enskilde. Flexibiliteten och friheten för såväl arbetspendlaren och semesterresenären som näringslivet kommer öka. Forskning styrker även det faktum att trafiksäkerheten skulle stärkas med en ökad automatisering då exempelvis förares trötthet, andra mänskliga faktorer eller i värsta fall alkoholpåverkan påverkar hur fordonet framförs. Även äldre som inte sällan får svårare att köra bil i takt med att synen ofta försämras skulle kunna dra stor fördel av självkörande bilar och därmed uppleva fortsatt frihet i ålderdomen. Vår förhoppning är att ska fortsätta vara drivande på området och anamma den nya tekniken. Det kommer stärka vår konkurrenskraft och främja jobb och tillväxt i vårt land. Teknikutvecklingen kommer inte att ske över men den kommer att gå fort och i flera steg. Olika nivåer av automatisering av fordonen kommer att överlappa som flera icke automatiserade fordon kommer att finnas kvar på våra vägar . För att ta till vara de effektiviseringar som kan skapas i systemet med en ytterligare automatisering krävs att ansvariga myndigheter arbetar strategiskt med att skapa förutsättningar för detta. Det finns goda skäl för arbetet att komma igång , inte minst efter det att regeringens egen utredare på området, , generaldirektör på , har konstaterat att det finns flera saker som kan och bör göras utan att invänta pågående utredningsarbete. Detta innebär exempelvis att regeringen i sitt arbete med att ta fram kommande vägprojekt bör låta titta på i vilken utsträckning dessa ska anpassas för och kanske till och med reserveras för trafik med autonoma fordon. Regeringen bör också redan nu ge ansvariga myndigheter i uppdrag att kartlägga hur frekvensutrymme skulle kunna användas för kommunikation mellan fordon för ökat effektivt utnyttjande av befintlig väginfrastruktur. En mer effektivt utnyttjad väginfrastruktur med hjälp av tekniken som följer med en ökad automatisering av fordonsflottan innebär även positiva miljökonsekvenser. Det sker dels genom att fordonen själva kan köra på ett mer miljövänligt sätt än mänskliga förare, dels genom minskat behov av utbyggd infrastruktur när fordonen kommunicerar bättre, är mindre benägna att hamna i olyckssituationer och kan färdas närmare varandra i högre hastigheter. Med ett större informationsutbyte fordonen emellan men även med en mer digitaliserad infrastruktur kan autonoma fordon få information om trafikhändelser och trafikmönster som en mänsklig förare inte kan förutse. För att detta ska vara möjligt krävs att infrastrukturhållaren är en del i utvecklingen och utgör ett led i informationsinsamling och distribution. Kollektivtrafiken i våra städer och på vår landsbygd kommer med stor sannolikhet att påverkas markant av det här teknikskiftet. Genom mer anropsstyrd trafik i områden där det är glest mellan resenärerna på bussen kan en högre effektivitet per skattekrona uppnås som servicen till den som väljer att resa kollektivt blir bättre. Med teknikutvecklingen i fordonsparken kan förutsättningarna att bo utanför tätorten och ändå välja bort bilen som transportsätt på riktigt bli möjligt. Gemensamma lösningar med bilpooler och mobilitetstjänster skapar i kombination med autonoma fordon helt nya förutsättningar såväl i städer som i hela landet. Med den nya tekniken och de mobilitettjänster som möjliggörs därigenom kommer gränserna mellan privatbilism och kollektivtrafik att bli alltmer otydliga och våra rörelsemönster ställa andra krav på stadsplanering. Även detta måste redan nu beaktas i den fortsatta planeringen. Godstransporter på väg sker i hård konkurrens med företag från andra länder på en alltmer internationell marknad. Goda villkor ska gälla för åkerinäringen i hela den europeiska unionen och med hjälp av ett tekniksprång kan de svenska företagen skaffa sig en fördel gentemot sina konkurrenter och ta marknadsandelar. Teknik som gör att föraren inte alltid själv måste köra fordonet gör att effektiviteten per fordon kan öka som arbetsvillkoren för åkeriernas personal stärks. Det innebär att förarna ges möjlighet till att ägna sig åt andra arbetsuppgifter under själva transporten. Det är bl.a. genom denna sorts komparativa fördelar som svensk åkerinäring kan stå sig stark i internationell konkurrens som vi värnar goda arbetsvillkor. För att nå målet om att ska ha en fossiloberoende fordonsflotta 2030 måste transportsystemet förändras. Genom att använda redan befintlig väginfrastruktur på nya och effektivare sätt kan utsläppen minska utan att transportkostnaderna ökar, som konkurrenskraft värnas. I stora delar av landet saknas alternativ till vägen för att kunna transportera gods eller arbetspendla. Vägen erbjuder även en flexibilitet som många andra transportslag saknar. Ett exempel på hur befintlig väginfrastruktur kan användas effektivare och miljövänligare är försöken med att elektrifiera de tunga vägtransporterna som påbörjades vid makten. I testas just nu två olika tekniker för elektrifiering av tunga vägtransporter. Den ena tekniken bygger på överföring av elektricitet via luftledningar och den andra bygger på skenor där fordonet hämtar ström från ledningar i vägen. Tekniken med luftledningar har kommit längst och en sträcka på i invigdes för trafik . fortsätter tekniken med överföring av elektricitet från en skena i vägen att utvecklas mellan och . Det är inte politikens uppgift att på ett tidigt stadium bestämma vilken teknik som är att föredra av de två som testas. Däremot bör politiken peka ut möjligheterna och öppna dörren för att elektrifieringen av vägar ska kunna fortsätta. Det går ännu inte att exakt slå fast vad det kostar att elektrifiera vägar för tunga transporter. uppskattar dock kostnaden till per kilometer om projektet görs i stor skala. Det ger en investeringskostnad på uppskattningsvis för att elektrifiera sträckan ––och –. Därtill tillkommer kostnader för konvertering av fossildrivna fordon samt löpande kostnader för ökat underhåll. På kan det vara intressant att överväga en lösning där olika aktörer tillåts att elektrifiera större vägstråk och därefter ta ut en brukaravgift på sträckan för de som utnyttjar elen. vikt som största flygplats spelar en central roll för möjligheter att bibehålla en god tillgänglighet såväl nationellt som internationellt. I en alltmer globaliserad värld är goda utrikesförbindelser avgörande för konkurrenskraft. Därför måste som utrikesflygplats utvecklas för att ska vara det självklara valet i för t.ex. lokalisering av företags huvudkontor. är viktig för tillväxt i hela landet och Swedavias egen målbild är att ska bli största flygplats. Det är mycket positivt att är aktuell för preclearance till , vilket innebär att amerikansk gränskontroll kan genomföras vid avgång från i stället för vid ankomst till . Därigenom ökar förutsättningarna för fler direktförbindelser, vilket ytterligare kommer att stärka position. hade totalt 23 miljoner resenärer, vilket är en ökning med 7 miljoner . Swedavia, som äger, driver och utvecklar , bedömer att man kommer att behöva investera i en fjärde start- och landningsbana samt en ny terminal för att möta det ökande resandet med flyg. Vi anser att det är en högst angelägen kapacitetshöjande åtgärd som kan bidra till en fortsatt utveckling av funktion som största flygplats, vilket främjar jobb och tillväxt i hela landet. Det är i sammanhanget också viktigt att goda förbindelser till och från kan säkras. Där spelar tågtrafiken en central roll. som nav för inrikesflyget huvudsakliga funktion är som ett nav för landets inrikesflyg, vilket avlastar som i större utsträckning kan fungera som . utgör en viktig funktion för att knyta samman vårt land och minska avstånden. Regeringen har talat i termer av att enbart skulle vara en Stockholmsfråga när det i realiteten är tvärtom. Flygplatsens centrala funktion är att värna tillgängligheten till huvudstaden och andra delar av världen för övriga världen. Orter som exempelvis i och i har ett stort behov av goda, konkurrenskraftiga och snabba transportmöjligheter till , och då är flyget det enda alternativet. Utan skulle den tillgängligheten försämras då antalet avgångar till och från totalt sett skulle minska. Att regeringen vill lägga ned är ett dråpslag mot hela landet då inte har kapacitet nog för att en överflyttning av flygen från skulle vara möjlig. har beräknat att totalt 24 000 jobb runt om i landet hotas av en nedläggning, vilket är en tydlig indikation på stora konsekvenser för jobb och tillväxt i hela landet. avlastar så att på ett bättre sätt kan tillgodose och behov av utrikesförbindelser. Med två flygplatser i blir vi även mindre sårbara för de negativa konsekvenser som störningar kan ge upphov till. Det är flygresenärerna som skulle få betala priset ifall läggs ned. Följden blir att konkurrensen på flygmarknaden försämras, vilket i sin tur kan leda till färre avgångar och högre biljettpriser för resenärerna. har riktat flera tillkännagivanden till regeringen mot bakgrund av dess bristfälliga hantering av . De handlar om att dels ska bevaras, dels ska utvecklas. Vi förväntar oss inget annat än att regeringen nu tar hänsyn till vad en riksdagsmajoritet faktiskt vill göra med . Något annat vore mycket illavarslande. Regeringens bristfälliga hantering av har lett till att konstitutionsutskott prickat ansvarig minister , något som kraftigt stärker bilden av att regeringen inte har agerat på ett ansvarsfullt sätt i den här frågan. är tydliga med att ett starkt inrikesflyg är viktigt för att hela fortsatt ska kunna leva och utvecklas. Regionala flygplatsers roll för en god tillgänglighet stora avstånd gör att vi är helt beroende av ett fungerande flyg och en möjlighet för näringslivet att lätt kunna ta sig till och ut i världen. De regionala flygplatserna binder samman , skapar arbetstillfällen och ökar möjligheterna till turism i hela landet. Därför är det viktigt att regeringen systematiskt arbetar för att stärka villkoren för svenskt flyg. Då genomför granskningar av en rad regionala flygplatser som erhåller statsstöd råder en osäkerhet kring hur framtiden ska bli för dessa. Vi förutsätter att regeringen tar i beaktande de problem som de regionala flygplatserna upplever i sin kommande flygstrategi. Alliansen menar att regeringen bör värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad. De har en viktig funktion för att knyta samman vårt avlånga land och bidra till en god tillgänglighet. Tekniken kring drönare fortsätter att utvecklas i hög hastighet och därmed ökar också antalet radiostyrda och autonoma luftfarkoster i det svenska luftrummet. Detta kan innebära utmaningar, vilket noterats kring svenska flygplatser när reguljär trafik och de s.k. drönarna ska samsas om luftrummet. Flygsäkerhet har överordnad betydelse, vilket inledningsvis är viktigt att betona. Den potentiella nyttan med drönare är dock mycket stor. En översyn av relevant lagstiftning och införande av en testverksamhet för drönare kan säkerställa att samhället inte riskerar att gå miste om de positiva sidor tekniken för med sig som andra viktiga aspekter rörande exempelvis säkerhet beaktas. Vi anser att det behöver tas fram en nationell strategi och moderniserad lagstiftning för drönare som både bejakar möjligheterna med ny teknik och värnar flygsäkerheten. Drönare kommer spela en allt viktigare roll . Det kan handla om exempelvis leverans av paket, postleveranser, flygfoton, sjukvård, jordbruk, brottsbekämpning och fjällräddning eller att erbjuda förbättrad mobiltäckning. Än så länge är marknaden för drönare relativt ung, men det är viktigt att politiken följer utvecklingen och inte blir en bromskloss. är ett land som ligger i teknisk framkant med många innovativa entreprenörer och företag. Därmed är chansen stor att nya användningsområden och ny utveckling av drönare sker i . Om ska vara ett föregångsland när det gäller att tillvarata möjligheterna med den nya tekniken kring drönare krävs också att våra svenska myndigheter är framåtblickande och inte bara hanterar teknikutvecklingens konsekvenser utan också är aktiva i utvecklingen av säkra lösningar för teknikanvändningen. Exempel på detta är att i samarbete med teknikutvecklarna arbeta fram förutsättningar för gemensam flygledning på lägre höjd för de drönare som i olika syften kommer att trafikera luftrummet. Andra länder såsom arbetar redan i denna riktning och står redo att ta sin del av ansvaret den dagen tekniken är på plats fullt ut. Detta är en förutsättning för att vara en attraktiv plats att även inledningsvis etablera mer omfattande kommersiell drönarverksamhet och därmed möjliggöra att får ta del av frukterna av tekniksprången som sker. som har som ambition att vara bland de mest digitaliserade länderna i världen måste ha ett strategiskt arbete för att tillsammans med marknadens aktörer skapa säkra, attraktiva och effektiva lösningar för hur luftrummet ska användas på ett för samhället bra sätt. I detta arbete kommer även utformningen av kringliggande lagstiftning att spela stor roll. Sjöfartens centrala roll i transportsystemet Bättre villkor för svensk sjöfart spelar en viktig roll för att nå mer hållbara transporter och det finns en stor outnyttjad potential för ytterligare sjöfart i . Det gods som exporterar till andra delar av världen görs till största delen av sjöfarten. En stärkt konkurrenskraft bidrar till att den svenska sjöfarten kan fortsätta utvecklas, växa och ha en hög innovationstakt. Sjöfarten är en viktig faktor för klimatomställningen. drygt 50 hamnar tillsammans med våra inre vattenvägar innebär att vi har goda möjligheter att i större utsträckning än avlasta vägnätet och på så sätt minska klimatbelastningen.