mot · H40287 · 2016-09-26 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:16 Godkännande av klimatavtalet från från beskrivs av regeringen som ett rättsligt bindande klimatavtal. Det finns emellertid flera problem med avtalet och med regeringens linje. Låt oss framhålla att avtalet bygger på frivilliga åtaganden (nationally determined contribution), som för många länder handlar om kraftiga utsläppsökningar. har t.ex. lovat att fortsätta att öka utsläppen till 2030, och beslutar i genomsnitt om byggande av ett till två nya kolkraftverk . Vidare saknas även sanktionsmöjligheter för länder som inte håller sig inom ramarna. Alltså är det i praktiken inte ett rättsligt bindande avtal. Enligt förslag är det land inom EU som ska minska sina utsläpp mest. Detta är besynnerligt mot bakgrund av att utsläpp av växthusgaser per capita redan ligger kraftigt under genomsnittet för industrialiserade länder. Det liggande förslaget från som ännu inte är beslutat innebär att flera länder kommer att kunna öka sina utsläpp. Man kan konstatera att regeringen genom att frivilligt ta på sig de mest ambitiösa och kostsamma utsläppsminskningarna nu bidragit till att andra länder i EU kommer att kunna öka sina utsläpp. På utvecklingsländerna ställs mycket få krav, och det anges uttryckligen i avtalet att dessa länder inte behöver minska sina utsläpp. Vad avtalet innehåller är ett temperaturmål, men eftersom ingen med någon säkerhet vet hur temperaturen varierar med ökad mängd växthusgaser i atmosfären är ett sådant mål problematiskt. Utöver detta återfinns goda förslag om bättre möjligheter för metoder att övervaka ländernas utsläpp. står upp för en effektiv klimatpolitik som bygger på att vi på ett kostnadseffektivt sätt globalt ska arbeta för att möjliggöra utsläppsminskningar. har redan tagit ett stort ansvar på området och står för omkring 1 av världens samlade utsläpp, i paritet med vår andel av världens befolkning. Andelen blir väsentligt mindre om man tar hänsyn till våra skogars nettoupptag av koldioxid. som andra länder bevakar sina nationella intressen verkar svensk klimatpolitik gå ut på att ta på sig så stora utsläppsminskningar som möjligt, vilket innebär att vår industri riskerar att tappa i konkurrenskraft på den globala marknaden. Detta avtal kommer av allt att döma inte att ändra på detta. När regeringen redogjorde för hur man skulle gå fram med ratificeringen av klimatavtalet från gjorde man klart att skulle invänta beslut från och om nationellt fastställda utsläppsminskningsmål. delade denna uppfattning. Vi ser ingen anledning till att inte ska godkänna detta avtal som innehåller en del förbättringar av det globala klimatarbetet även om det saknar metoder för att minska utsläppen. Vi konstaterar även att det inte finns något som tyder på att avtalet i sig skulle försämra svensk konkurrenskraft, vilket är positivt. Det som är problematiskt är att beslut på EU-nivå i efterhand kommer att bifogas detta avtal. Det är beslut som tas i stängda rum på EU-nivå i och i utan debatt i riksdag. tycker att det är rimligt att de nationella utsläppsminskningsmålen på EU-nivå är beslutade innan tar beslut om klimatavtalet från . Av denna anledning vill vi i att propositionen om antagande av klimatavtalet från avslås och att regeringen återkommer till efter att beslut tagits på EU-nivå och vi känner till de fullständiga konsekvenserna av avtalet.