mot · H4022102 · 2016-10-05 00:00:00 — Nya arbetstidsavtal har gjort situationen för dem som jobbar i yttre tjänst sämre och omorganisationen har varit felplanerad. I vår budget anslår vi en kraftig förstärkning av budget som ska vara öronmärkt för att stärka arbetsvillkoren, såsom exempelvis lönenivåer, för framför allt polisassistenter och polisinspektörer. Det bör dock vara förbehållet arbetsmarknadens parter hur en sådan förstärkning ska fokuseras. Det kan utöver lön röra sig om arbetstid eller arbetsmiljö generellt. Fokus på en sådan satsning ska vara en förbättring av villkoren för dem som arbetar i yttre tjänst. Med dagens situation är det ingen större skillnad att jobba bakom ett skrivbord eller i skift i yttre tjänst, trots att det är förenat med större risk och mycket mer slitsamt att vara ute på gator och torg. Försämringarna i arbetstidsavtal har dessutom medfört att incitamenten för att stanna i yttre tjänst blivit ännu svagare, varför många söker sig till inre tjänst eller slutar. Polisen måste börja prioritera kärnverksamheten i högre grad, vilket innebär att arbetsvillkoren måste förbättras. De förbättringar vi föreslår skulle kunna medföra höjd status för polisyrket, vilket i sin tur medför mer motiverade och mindre slitna poliser och därigenom större intresse av att bli polis. Liksom tidigare förespråkar vi kraftigt höjda straff för framförallt vålds- och sexualbrott men även generellt sett rörande brott mot person, inbrott och brott som har med organiserad brottslighet att göra. Höjda straff är inte bara rätt utifrån ett moraliskt perspektiv. Det medför även ökade möjligheter för rättsväsendet att till exempel häkta och därmed hålla farliga personer inlåsta i väntan på rättegång, ökade möjligheter att använda hemliga tvångsmedel med mera. Kännbara konsekvenser för denna sorts brottslighet är inte bara viktigt för att brottsoffren ska få upprättelse utan även för att de som jobbar inom rättsväsendet ska se att deras insatser gör skillnad. Straffen i har varit och är fortfarande alldeles för låga i många fall. Därför måste en omsyn göras med ambitionen att kraftigt höja straffen. Som ett resultat av detta väntas ökade kostnader för Kriminalvården, vilket de får extra resurser för. Det stora genomslaget för ökade straff väntas dock ske . 3.2.3.4 Förvar för asylsökande och illegala invandrare har haft en enormt stor invandring där slappa lagar, naiva myndigheter, aktivistiska myndighetschefer, svag politisk ledning och obefintliga kontroller lett till att vi låtit mängder av människor komma in i landet utan att vi vet om de har rätt att stanna här. En stor andel av de som ändå fått sina beslut prövade och avslagna har gått under jorden och uppehåller sig här illegalt. har uppskattningar gjort gällande att det handlar om tiotusentals, kanske närmare hundratusentals. Denna siffra får antas ha ökat markant . eftersträvar en modernisering av asylrätten för att bättre passa in i en kontemporär kontext. Bland annat innebär det att principen om första säkra land ska förtydligas. I nuvarande situation medför det för svenskt vidkommande i princip ett stopp för asylinvandring. Vi har dock en mängd asylsökande i landet som vi inte har någon kontroll på, som erfarenhetsmässigt dessutom avviker vid avslag, samt alltså en mängd illegala invandrare. Vi budgeterar för att upprätta transitcentrum för asylsökande där de under humana förhållanden ska befinna sig i väntan på att deras asylprocess ska avgöras. Även illegala invandrare ska hållas på sådana platser till dess att avvisning verkställs. På så sätt säkerställs att de inte går under jorden, vilket givetvis är viktigt för att säkerställa ordning och säkerhet samt för att motarbeta en svart ekonomi och kostnader i välfärdssystemen. 3.2.3.5 Detaljerad statistik omkring invandring (Brå) ska ges i uppdrag att utföra en ny rapport omkring invandrares brottslighet. har varken Brå eller regeringarna varit intresserade av uppdaterad information omkring detta. Det menar vi måste åtgärdas. Dessutom ska Brå ges i uppdrag att offentliggöra den statistik de samlar in i en statistikdatabas så att var och en själv kan ta ut relevant statistik för att kunna bilda sig en uppfattning om samhället vi lever i. För detta ändamål ökas anslagen till Brå. Säkerhetspolisen har haft ett ansträngt läge , inte minst rörande personaltillgång. I takt med att hotet om terrorism ökar och behov av personskydd för den centrala statsledningen därmed också väntas öka, ökar vi Säkerhetspolisens anslag för att möjliggöra en förstärkt personalstyrka i arbetet med personskydd och antiterrorverksamhet. Utöver de här beskrivna satsningarna ökar vi även anslagen generellt sett för Kriminalvården, till stor del på grund av en väntad ökning av personer i fängelse, till för förstärkt åklagarfunktion, inte minst med tanke på den organiserade brottsligheten och terrorism, till domstolar för ökad fysisk säkerhet, till för ökat stöd till ideell verksamhet för brottsoffer samt ökat anslag till ersättning för skador på grund av brott som ett led i en statlig garanti till brottsoffer. Här krävs även en ordentlig undersökning för att få samlad statistik över hur mycket skadestånd som döms ut i straffrättsliga förfaranden i . 3.3 Utbildning för framtiden Hur vi lyckas hantera den tilltagande segregationen i samhället beror i hög grad på hur väl skolan fungerar. Grundskola, gymnasium och högre utbildning lotsar unga människor in i samhället och in på arbetsmarknaden. Det finns demokratiska och kulturella aspekter på utbildning som inte ska förbises, men ett fungerande utbildningssystem är också en direkt förutsättning för ett fungerande industri- och kunskapssamhälle. I en situation där stora grupper i samhället står utanför både arbetsmarknaden och det svenska samhället, ett utanförskap som dessutom tenderar att gå i arv, hamnar skolan alltså i fokus. Tyvärr är skolans nuvarande utveckling inte uppmuntrande. Svenska elevers resultat försämras drastiskt inom i stort sett varje område som över huvud taget uppmätts. Vi får färre toppstudenter, den genomsnittliga nivån sjunker och antalet elever med mycket bristfälliga kunskaper ökar. Detta framgår av PISA-undersökningar baserade på mätningar , där bland 34 länder hamnade på 28:e plats i matematik, 27:e plats i läsning och 27:e plats i naturvetenskap. Och detta var alltså en mätning som utfördes innan gick in i en akut migrationskris som fyller på systemet med tiotusentals elever som inte kan svenska och som inte sällan kommer från socioekonomiskt svaga familjer. Sammanfattningsvis finns det en stor anledning till oro för det svenska skolsystemet, som kommunernas ekonomi sätts under ytterligare stor press. I denna situation står för nytänkande och handlingskraft. Förutom att grundskola och gymnasium behöver reformeras behöver man se över utbildningsinsatserna för till exempel unga vuxna som behöver vidareutbilda sig. 3.3.1 Ny förberedelseskola för nyanlända ungdomar Det ligger i sakens natur att nyanlända elever har specifika behov. Det gäller inte minst kunskaper i svenska, som är en förutsättning för att tillgodogöra sig annan utbildning. Nyanlända elever behöver också undervisning om svenska lagar, normer och regler, rättigheter och skyldigheter. Det är uppenbart för samtliga inblandade att dagens inslussningssystem har misslyckats kapitalt. Därför krävs det en helt ny strategi på området. Till att börja med behövs en nationell läroplan för förberedelseklasser, denna bör bygga på de rekommendationer som redan utgivit. Fokus ska ligga på det svenska språket och kunskap om det svenska samhället. ska bidra till att ta fram lämpligt material och garantera att denna verksamhet fungerar likvärdigt över hela landet och att elever inte överförs till vanliga klasser innan de kan följa undervisningen. föreslår ett helt nytt system i statlig regi för att hantera nyanlända skolungdomar. Vi vill inrätta en förberedelseskola som ansvarar för nyanlända skolungdomar. Genom att avskaffa modersmålsundervisning och istället erbjuda dessa lärare arbete i förberedelseskolan (tillsammans med behöriga lärare) kan tusentals arbetstillfällen skapas. Förberedelseskolan kommer att hysa såväl förberedelseklasser som kompletterande stödundervisning. Denna nya verksamhet kommer att ligga i egna lokaler, avskilt från skolans ordinarie verksamhet. I den ordinarie undervisningen organiseras svenskundervisningen på två nivåer där nivån anpassas efter elevernas förutsättningar. Detsamma gäller matematik och engelska. Ett system med tre nivåer kan införas i skolor där det finns tillräckligt elevunderlag. Svenska 2 avskaffas. Nyanlända elever slussas över till ordinarie undervisning enligt följande: Innan en elev förs över har man kontakttid i tilltänkt klass för att säkerställa att eleven kan följa med i undervisningen. Dessutom utförs, före överflyttning, ett digitalt nationellt prov i svenska, utformat av , för den årskurs som ska påbörjas, för att säkerställa att eleven kan följa undervisningen. På så vis erhålls likvärdig standard i alla kommuner i stället för det godtycke som råder . Läraren i den mottagande klassen får på så sätt en mer homogen grupp, vilket främjar studiero och undervisningens kvalitet. Efter skoldagen förblir förberedelseskolan tillgänglig för de överflyttade elever som känner att de behöver extra stöd med det egna språket som referens. Detta är möjligt eftersom förberedelseskolan alltså har knutit till sig tvåspråkig personal enligt ovan. På så vis kommer överflyttade elever också i kontakt med nyanlända elever och blir en inspirationskälla för dessa. 3.3.2 Karriärtjänster för lärare Vi saknar 5 000–6 000 behöriga lärare och intresset att söka till landets lärarutbildningar är ljumt. Yrket är helt enkelt inte attraktivt på grund av usel löneutveckling och en på många håll helt oacceptabel arbetsmiljö. mest genomgripande reform innebär införande av karriärtjänster för lärare, vilket innebär kraftiga lönelyft men också större ansvar för lärare som stannar och utvecklas i yrket. Vårt förslag, som inspirerats av den framgångsrika Shanghai-modellen, utgår från en karriärstege med sex nivåer, där man alltså har ”nivå 1” när man är utexaminerad från . Varje steg kräver i sig fortbildning och erfarenhet samt att man är beredd att axla ansvar och stödja sina kollegor. Det innebär att lärare som kommit längre utövar mentorskap gentemot mindre erfarna kollegor. Varje ny nivå berättigar till ett lönelyft på i storleksordningen , men då krävs också att man är beredd att ta sig an ett extra ansvar. Det innebär bland annat att de mest ambitiösa lärarna kommer att uppmanas att arbeta med de klasser som mest behöver deras yrkesskicklighet. har utsatta skolor stora problem med hög personalomsättning. Med vårt förslag får elever och lärare i dessa skolor stöd av särskilt kompetenta lärare. Det finns tiotusentals behöriga lärare som arbetar i näringslivet, vissa källor anger spektakulärt höga siffror. Denna grupp utgör en betydande potential när vi ska upprätthålla en fungerande skola . Det är knappast en nackdel att dessa personer har erfarenheter från arbetslivet utanför skolans värld. Vi vill alltså göra skolor till så attraktiva arbetsplatser vad gäller löneutveckling och arbetsmiljö att en andel av dessa lärare vill återvända. Förslagen rörande karriärtjänster kan ses som en viktig del av detta. Bristen på behöriga lärare är särskilt stor i matematik, teknik och naturvetenskapliga ämnen – här är situationen prekär. Det finns en intressant potential i form av människor med masterexamen i matematik och tekniska eller naturvetenskapliga ämnen, det vill säga med goda ämneskunskaper. vill, så länge behovet föreligger, inrätta en betald lärarutbildning, där naturvetenskapligt meriterade personer erhåller 25 000 för att under två terminer studera pedagogik och därigenom bli formellt behöriga att undervisa på grundskola och gymnasium. vill också satsa mer på så kallad kringpersonal, till exempel vaktmästare, administratörer och kuratorer, vilket gör att lärare kan fokusera på just undervisning. anser att landets lärarutbildningar ska underkastas en grundlig översyn. Enligt håller 18 av 28 lärarhögskolor i inte måttet, på många håll ersätter lärarlösa lektioner och gruppredovisningar ordinarie undervisning och riktiga examina. Detta är ett rent slöseri med unga människors tid och ett sabotage av framtida lärares utbildning. Vi måste ha höga ambitioner vad gäller lärarhögskolornas kvalitet. De utbildningar som inte klarar rimliga kvalitetskrav bör läggas ned så att de lärosäten som klarar av att hålla en hög kvalitet i utbildningen kan prioriteras. En blivande lärare ska bevisa att han eller hon klarar av yrkets teoretiska och praktiska utmaningar och olämpliga kandidater ska sållas bort på ett tidigt stadium, vilket nu genomförs i ett pilotprojekt på . Man måste dessutom ha likvärdiga bedömningar mellan lärarhögskolorna för att säkra undervisningens kvalitet. Det innebär digitaliserad examinering som synkroniseras mellan olika lärosäten. förordar en orientering mot internationellt beprövad metodik och anser generellt att man måste skärpa kraven på högre pedagogisk utbildning. Dessutom måste ett samordnat nationellt system för digitala hjälpmedel i skolundervisningen tas fram och implementeras. avsätter en miljard för renovering och utbyggnad av skollokaler och byggande av studentbostäder. Ljus, luft och yta är uppenbara kvalitetsfaktorer i en inlärningsmiljö, medan buller är en stressfaktor. Dessa aspekter handlar helt eller delvis om att skolans lokaler är i gott skick och anpassade efter utbildningsändamål. Den svenska skolan har ett kraftigt eftersatt renoveringsbehov. saknas avsevärt många studentboenden och trenden är att situationen kraftigt förvärras. Det innebär bland annat att vissa utbildningssatsningar i slutändan kan bli verkningslösa, när studenter inte kan fullfölja utbildningar de har kämpat för att komma in på. Andra drar sig fram med tillfälliga, undermåliga boenden, kanske med långa pendlingsavstånd, vilket går ut över studieresultaten. Därmed håller högre utbildning på att i ännu högre utsträckning bli en klassfråga, eftersom studenter från välbeställda familjer har ekonomiska möjligheter att lösa boendeproblematiken. Skolan är en plats för undervisning. Både lärare och elever har rätt till arbetsro. Elever som inte klarar av den ordinarie undervisningen placeras i jourklasser där de får hjälp av personal med särskild kompetens. Erfarenhet från utlandet visar att denna åtgärd i sig gör att de flesta elever förstår att klassrummet är till för studier. De elever som trots detta behöver särskilda insatser bör alltså få särskilt stöd. Parallellt med detta vill vi öppna upp för statligt övertagande av dysfunktionella skolor. Där så krävs tillsätter staten en särskilt erfaren skolchef som ges erforderliga befogenheter för att få ordning på verksamheten. 3.3.4 Teknisk gymnasiekompetens behövs Det är uttalade målsättning att ska förbli en kunskapsekonomi och ett industriland, vilket i betydande utsträckning faller tillbaka på kompetensförsörjning. I klartext: skola och gymnasium måste utbilda tillräckligt många blivande industriarbetare, ingenjörer och annan kompetent personal. Enligt en rapport från kan vi de kommande decennierna förvänta oss ett dramatiskt underskott av unga vuxna med industrikompetens på gymnasial nivå. Vi tror att marknaden kommer att styra den kompetens som finns till ”rätt” industri, genom högre utbildning eller genom ”learning-by-doing” ute i företagen. Att förse samhället med gymnasial grundkompetens är en politisk fråga som kräver en långsiktig strategi. För det första tror vi att våra åtgärder vad gäller till exempel karriärtjänster för lärare kommer att förbättra grundförutsättningarna vad gäller ungas naturvetenskapliga och tekniska kompetens, men det kommer att ta tid innan detta slår igenom. Därför behövs åtgärder som ger resultat i ett kortare perspektiv. Teknikcollege finns redan som en etablerad institution. I korthet är det ett samarbete mellan gymnasieskolor och lokalt näringsliv som anpassar utbildningen till industrins behov. Verksamheten kvalitetsstämplas av en organisation, Teknikcollege, som har initierats av , som i sin tur består av fackliga organisationer och arbetsgivarorganisationer. Det är uppfattning att Teknikcollege kan utvecklas genom statlig finansiering. Vidare är det så att många ungdomar väljer gymnasieprogram som inte leder till arbete. Genom en så kallad teknikbrygga vill vi ge dessa ungdomar en andra chans att bli anställningsbara i industrin eller vidareutbilda sig inom teknik eller naturvetenskap. Det innebär att man under två terminer stärker sina kunskaper i teoretiska och praktiska ämnen varefter man erbjuds en termins betald praktik hos en lokal industri. De första terminerna bör styras upp i gängse regi, men staten skjuter till medel för praktikperioden. Tekniksprånget, slutligen, är en satsning där arbetsgivare tillsammans med regeringen samarbetar för att uppmuntra ungdomar att söka tekniska utbildningar. Genom Tekniksprånget kan ungdomar som gått ut gymnasiet få fyra månaders betald praktik hos några av mest intressanta arbetsgivare. Detta ökar inte i sig antalet med gymnasial industrikompetens, men det förbättrar sannolikt utnyttjandet av den kompetens som finns att tillgå. Också här ser vi att konceptet kan utvecklas genom stärkt finansiering. Praktiska yrken kan vara en framkomlig väg in på arbetsmarknaden för människor som kommit till från ett annat land i vuxen ålder och som vid ankomsten saknar relevant akademisk utbildning. Myndigheten för analyserar arbetsmarknadens behov och avsätter därefter medel till lärosäten som anordnar de av marknaden efterfrågade utbildningarna. Detta matchningsarbete har visat sig vara mycket effektivt och av de elever som genomgått en utvald utbildning har nästan sju av tio haft arbete efter examen. Myndigheten har aviserat att den har organisatorisk kapacitet att bygga ut verksamheten, men givet dagens anslagsnivåer saknas resurser till detta. höjer därför dessa anslag. efterfrågar många arbetsgivare anställda med någon form av eftergymnasial utbildning, men inte nödvändigtvis en femårig universitetsutbildning. Många ungdomar vill också vidareutbilda sig men ser inte nödvändigtvis universitetsstudier som sitt förstaval. Där är de ett- och tvååriga utbildningarna som erbjuds via goda alternativ. För såväl arbetsgivare som arbetstagare är därmed utökat stöd till Myndigheten för att betrakta som positivt. Det är en satsning för bättre matchning på arbetsmarknaden och för lägre ungdomsarbetslöshet. budgeterar därför för åtminstone 5 000 nya platser på , men ser gärna ännu fler längre fram i takt med att myndigheten utvecklas. 3.3.6 Lärlingssystem i världsklass I har socialdemokraterna skapat ett system där samtliga gymnasieutbildningar måste leda till så kallad högskolebehörighet och där också en påtagligt hög andel ska eller bör studera vidare på just högskolan. Målsättningen vad gäller det sistnämnda har godtyckligt angetts till . Emellertid saknas forskning eller annat stöd som skulle visa att just varannan gymnasist prompt ska läsa till en högre akademisk examen. Givetvis bör möjligheten finnas, men det bör vara upp till den nybakade gymnasiestudenten själv att avgöra hur vederbörande vill lägga upp sina planer. Denna iver att öka just kvantiteten av högskoleplatser i kombination med en övertro på teoretiska utbildningar för alla studenter och en nedlåtande syn på traditionella, vanliga, hederliga hantverksyrken har totalt hämmat förmåga att upprätta ett väl fungerande lärlingssystem. Det intressanta i sammanhanget är att när man frågar företagarna själva vad deras största hinder för expansion är, så är svaret påfallande sällan höga skatter eller att det är dyrt och krångligt att anställa (även om detta kommer högt upp på listan), utan i stället att man inte hittar kvalificerad personal. Problemet är kompetensförsörjning. Många företag har på grund av det svenska utbildningssystemets undermåliga kvalitet och bristande arbetslivsanknytning valt att helt sonika inrätta egna utbildningsprogram. Men även om större koncerner som exempelvis har möjlighet att genomföra egna utbildningar så svarar det inte mot arbetsmarknadens behov generellt och definitivt inte gentemot de mindre företagen. En målare, en rörmokare, en elektriker, med kanske sig själv och ytterligare ett par anställda, har inte de finansiella musklerna att inrätta något särskilt lärlingsprogram och ta över det offentligas uppgifter. Politikerna och det offentliga systemet behöver anpassa sig till småföretagen, istället för att småföretagen ska behöva anpassa sig till politikerna. Vart femte rekryteringsförsök i misslyckas, eftersom arbetsgivaren inte hittar rätt kompetens. Det finns sålunda fog för att ifrågasätta nuvarande utbildningssystem. Den så kallade missmatchningen på arbetsmarknaden har ökat påtagligt under och prognosticeras att öka ytterligare, givet att kompetensförsörjningen till näringslivet inte stimuleras. Yrkesinriktade lärlingsutbildningar är ett stort svar på denna utmaning. Det handlar inte enbart om näringslivets kompetensförsörjning, det handlar dessutom om att komma tillrätta med en påtagligt hög ungdomsarbetslöshet. Signifikant nog kan nämnas att i de EU-länder med lägst arbetslöshet (och ) så är andelen ungdomar som på olika sätt deltagit i lärlingsutbildningar som högst (), medan det omvända gäller för , det vill säga hög ungdomsarbetslöshet och låg andel ungdomar i lärlingsprogram (). EU-snittet ligger på . Enligt bland annat råder det ett samband mellan tillgång till lärlingsplatser och låg ungdomsarbetslöshet: ”Till skillnad från i finns det i ett väl utbyggt lärlingssystem med avlönade lärlingsprogram inom många sektorer. Detta leder till att tyska ungdomar är arbetslösa i mindre utsträckning än svenska.” Motsvarande typ av korrelation går dessutom att skönja mellan lärlingsutbildningar och arbetslösheten bland utrikes födda. Ett modernt lärlingssystem borde baseras på teoretiska kärnämnen, såsom matematik, svenska och engelska, vilket man studerar i skolan exempelvis , medan man praktiserar ett yrke på en faktisk arbetsplats. En helt ny anställningsform bör införas i lag: lärlingsanställning. Rent juridisk bör den jämföras med nuvarande provanställning, men ska kunna gälla högst . Det skulle innebära att ett företag som tar sig an en oerfaren, oprövad ungdom eller en utrikes född med svårvaliderad bakgrund i syfte att säkra sin långsiktiga kompetensförsörjning kan göra detta hyfsat riskfritt. Visar det sig att personen i fråga är driftig och ambitiös, kommer lärlingsanställningen mynna ut i en reguljär tillsvidareanställning inom loppet av högst , så vore det en framgång för samtliga parter. Visar det sig att samarbetet inte fungerar tillfredsställande, så har företagaren inte tagit på sig orimliga risker. Lärlingssystemet inriktar sig i första hand på ungdomar som börjar på gymnasiet, men bör vara öppet för äldre som av olika skäl inte slutfört sin gymnasieutbildning. Detta kan alltså avse såväl inrikes födda som utrikes födda. Vad avser äldre som saknar gymnasieexamen så förespråkar en utbyggnad av komvux där man kan komplettera sina betyg. Den som studerar på komvux i syfte att läsa till en gymnasieexamen är därmed också kvalificerad för en lärlingsutbildning, oavsett ålder. är traditionellt försvarare av den svenska modellen, där det är i huvudsak parterna själva som löser olika frågor, exempelvis vad avser lönebildning.