mot · H3023404 · 2016-05-02 00:00:00 — De brott som det är vanligast att människor utsätts för i vardagen är ofta de som riskerar att skapa en känsla av otrygghet. En stor del av dessa brott utreds av olika anledningar inte . Till exempel av inbrotten upp och händelser där det visar sig att polisen har avskrivit fall där det finns tydlig bevisning till exempel i form av bilder eller filmer från brottstillfället lyfts med jämna mellanrum. vill skjuta till extra till polisen för att den, bland annat, ska prioritera vardagsbrottsligheten, till exempel den växande brottsligheten på internet, inbrott och stölder på landsbygden. Drog- och människohandel utgör stora delar av den grova organiserade brottsligheten och går ofta ut över samhällets mest utsatta personer. Kampen mot denna typ av brottslighet måste börja lokalt då lokala myndigheter, polis och kommun tillsammans med företagare och branschorganisationer tidigt kan upptäcka och försvåra organiserad brottslighet och stödja brottsutsatta. Ett tätt samarbete behövs också mellan bland annat Säkerhetspolisen, och . Myndigheternas oförmåga att kunna dela information emellan sig är ett stort hinder för polisens och Säpos utredningar och är något som, med ett i så hög mån som möjligt bibehållet integritetsskydd, måste ses över. Arbetet mot de kriminella gängen måste föras såväl genom förebyggande verksamhet som genom att se till att det finns avhopparverksamheter för dem som vill lämna ett kriminellt liv. Etableringen av kriminella gäng kan försvåras genom att hindra dem från att operera ostört. De kommuner som drabbas av kriminella gäng bör ges ökade möjligheter till aktivt stöd från rättsväsendet och det övriga samhället, bland annat genom kunskapsstöd från de rättsvårdande myndigheterna. Människor som blivit utsatta för sexualbrott berättar ofta om en känsla av utsatthet. Inte bara vid brottstillfället utan även genom hela rättsprocessen. Sexualbrott är till sin natur väldigt integritetskränkande. Att ha ett målsägandebiträde man litar på genom rättsprocessen är därför viktigt. vill öka tryggheten för brottsoffer genom att ge större möjlighet att byta målsägandebiträde, precis som man kan byta försvarare. Det bör också utredas huruvida kraven som ställs för att få ett målsägandebiträde kan sänkas. Domstolarna använder sällan hela straffskalan vid en fällande våldtäktsdom. För att de allvarligaste brotten ska straffas hårdare vill därför införa synnerligen grov våldtäkt som en ny brottsrubricering. Barn och ungdomar är en väldigt sårbar grupp och konsekvenserna av sexualbrott kan vara ännu mer långtgående och allvarliga än de är för vuxna personer. vill därför skärpa straffet för köp av sexuell handling av barn. För är det självklart att alla sexuella handlingar ska ske med samtycke och att de som inte gör det ska vara straffbara. En samtyckesbaserad sexualbrottslagstiftning visar tydligt att ansvaret läggs på gärningsmannen och inte på offret. För att ytterligare tydliggöra detta bör även ett oaktsamhetsbrott avseende våldtäkt införas. Att kvinnor ofta känner sig utsatta för ovälkomna sexuella närmanden har länge varit känt. Inte sällan sker detta i det offentliga rummet och för kvinnor är det något som ibland ses som en del av vardagen. Antalet anmälningar för sexuellt ofredande har ökat . [185] En del av ökningen har sin grund i en ökad benägenhet att anmäla, men en del av ökningen kan också kopplas till vissa typer av sexuella ofredanden, inte sällan mot unga kvinnor. av anmälningarna rör flickor . Det är oacceptabelt att flickor och kvinnor inte ska kunna känna sig fredade från sexuellt ofredande eller röra sig i det offentliga rummet utan rädsla för att bli antastade. Den organiserade brottsligheten kontrollerar bland annat den olagliga handeln med sopor, farligt avfall och vilda djur. Risken för upptäckt är förhållandevis liten och straffen är relativt låga medan såväl de ekonomiska vinsterna som följderna för miljön är stora. Miljöbrott berör ofta flera länder och en rad olika myndigheter både inom och utanför . vill förtydliga polisens skyldighet att samverka med andra myndigheter såväl inom som utom gränser när det gäller miljöbrott. Det är också dags att införa ett register för företagsböter för att förhindra företag från att begå upprepade miljöbrott utan att myndigheterna uppmärksammar detta. Med ett register för företagsböter blir det möjligt att utdöma en väsentligt högre bot vid upprepade brott. 10.6 Bekämpande av inhemsk och utländsk terrorism Samtliga former av våldsbejakande extremism är farliga. Inom vit makt-miljön, den autonoma vänstermiljön och den våldsbejakande islamistiska extremistmiljön finns det människor som utgör ett hot mot andra och mot samhället. Enligt är det den våldsbejakande islamismen som utgör det största hotet mot och svensk säkerhet. [186] Hoten mot och det svenska samhället kommer i många olika former. De senaste årens tragiska attacker i , och visar med all önskvärd tydlighet att viktiga samhällsinstitutioner kan angripas på andra sätt än genom direkta militära aktioner från främmande makt. Ett antal terrorattentat i och till exempel i och visar tydligt att Daesh har kraft att skapa terror och oro i olika delar av världen. De som gör sig skyldiga till de terrordåd vi har sett runtom i det är inte sällan europeiska medborgare som radikaliserats hemma i , Molenbeek eller Leeds. Terrorismen måste stoppas och kampen måste föras på flera olika plan. Hindra att offentliga medel går till organisationer som sprider våldsbejakande budskap Den blocköverskridande överenskommelsen om åtgärder mot terrorism är bra och efterlängtad, men vill gå längre. För att förhindra radikalisering vill hindra offentliga medel från att gå till organisationer som sprider våldsbejakande och antidemokratiska budskap, eller som verkar för rekrytering eller uppmanar till stöd för av EU eller FN terrorlistade organisationer. Yttrandefriheten är grundläggande och varje människa har rätt att uttrycka sina åsikter, men i de fall dessa åsikter manar till våld, krigsbrott och terror ska inte det offentliga vara med och stödja det. Medel som har betalats ut från till exempel kommuner och gått till verksamheter som i efterhand visar sig ha spridit våldsbejakande budskap eller uppmanat till stöd för av EU eller FN terrorlistade organisationer bör dessutom krävas tillbaka. Kriminalisera samröre med terrororganisationer Den som bestämmer sig för att åka för att hjälpa en av EU eller FN terrorlistad organisation ska veta att det svenska rättssamhället väntar på personen i fråga när hen kommer hem. Bevisningen blir ofta svår när det gäller kriminella handlingar som har begåtts i ett krisområde eftersom det oftast inte finns varken vittnen eller någon annan typ av bevisning. vill därför kriminalisera samröre med terrorlistade organisationer. Förslaget innebär att en åklagare inte behöver bevisa ett explicit terrorbrott, istället räcker det att bevisa samröre för en fällande dom. Kriminalisera stödjande av terror Konflikter och åsiktsskillnader ska lösas med demokratiska beslut. Att stödja terrorism kan därför aldrig accepteras i ett demokratiskt rättssamhälle. vill därför kriminalisera stödjande av terrorism. En kriminalisering av stödjande av terrorism bör inkludera bland annat att skicka pengar eller vapen, att dela information med en terrorgrupp, att hjälpa till med juridiskt eller finansiellt stöd och att hjälpa terrorgrupper med framtagande eller spridande av propaganda. Låt myndigheter dela uppgifter Myndigheternas oförmåga att kunna dela information mellan sig är ett stort hinder i kampen mot terrorismen. Detta kan bland annat vara svårt mellan de brottsbekämpande myndigheterna och de som inte är brottsbekämpande, som till exempel . värnar den integritetskultur vi har i och vill behålla de sekretesspärrar som är viktiga för integriteten, men när det gäller risk för terrorbrott vill vi att vissa, framför allt rättsvårdande myndigheter, ska åläggas en sekretessbrytande uppgiftsskyldighet. kommer hoten i större grad från icke-statliga sammanslutningar och organisationer än genom krigshandlingar från andra stater. Hybridkrigföringen har blivit ett fenomen som tillämpas på fler platser runt om i världen. För är det viktigt att samhället klarar av två viktiga saker . Vi måste dels agera för att bekämpa denna nya typ av attacker, terror och krigföring, men vi måste också se till att vi, i vår iver att bekämpa dessa grupper och fenomen, inte själva inskränker människors personliga integritet och rätt till ett privatliv. Ett stort antal misstänkta mordbränder i befintliga eller planerade asylboenden har skett i . Långt fler försök till mordbrand har gjorts, men upptäckts eller misslyckats. På internet finns människor som stöder brandattentaten och även lägger ut listor på tilltänkta boenden. Uppmaningar till mordbrand och våld riktas mot människor som inte är skyldiga till mer än att ha flytt för sina liv. hyllar anhängare till Daesh terrorism och uppmanar till strid mot rättssamhället och den liberala västerländska demokratin. Människor som flytt från krig och förföljelse ska känna sig trygga i och kunna fokusera på att börja återuppbygga sina liv. Båda dessa fenomen, uppmaningar till våld mot asylsökande och hot mot den svenska demokratin, behöver beivras, stoppas och straffas. Vi ser människor som hetsar andra till brott till exempel på internet. Trots det har endast 10 personer dömts för uppvigling . Det kan aldrig vara acceptabelt att uppmana andra att begå brott. I ett rättssamhälle måste vi försäkra oss om att den typen av beteende straffas. Mot bakgrund av hur få som döms för uppvigling vill se över hur uppviglingslagstiftningen kan uppdateras. vill också ha en straffskärpning, där dagens nivå av böter eller fängelse höjs. 10.7 Trygghet i en orolig tid ser med allvar på det alltmer utmanande säkerhetsläget i vårt närområde och i EU. Det ryska krig som utkämpas i , den av olagliga annekteringen av , hybridkrigföring och den ökade mobiliseringen i norra är oroväckande exempel på detta. Givetvis påverkar det och vår närmiljö när den militära aktiviteten i ökar och våra baltiska grannar känner sig allt mer utsatta. Hoten mot det svenska samhället kommer i många olika former. De senaste årens tragiska terrorattacker i , och visar med all önskvärd tydlighet att viktiga samhällsinstitutioner kan angripas på andra sätt än genom direkta militära aktioner från främmande makt. Allt detta ställer krav på den svenska försvarsförmågan. I och med försvarsbeslutet återupptas det civila försvaret och dess planering. menar att arbetet inte bara bör fokusera på beredskapsarbete i form av stöd till Försvarsmakten, utan också fokusera på beredskapsarbetet för icke-militära kriser så som exempelvis stormar och bränder. Det är viktigt att långsiktigt säkerställa de frivilliga försvarsorganisationernas möjlighet att bidra till totalförsvaret och därmed även till folkförankring och samhällets krisberedskap ur ett bredare perspektiv. Det är fortsatt viktigt att hemvärn och frivilliga försvarsorganisationer har en närvaro i hela landet då de kan bidra till att skydda vitala samhällsfunktioner, eftersom de är ett viktigt komplement till övriga delar av Försvarsmakten. anser att frågan om livsmedelsförsörjningen bör vara en viktig parameter i civilförsvarsplaneringen. En rikstäckande effektiv räddningstjänst är också av största vikt. Det försämrade omvärldsläget kräver en ökad försvarsförmåga. Försvarsmaktens uppdrag är att försvara hela . vill att den svenska försvarsförmågan ska stärkas. Det innebär bland annat att försvaret ska finnas i hela landet och att försvaret ska vara tränat för att kunna agera i alla väderförhållanden som finns i vårt land och där vi gör insatser. har varit med och stärkt försvarets resurser rejält , men mer kommer troligen att behövas. vill att Försvarsmakten så långt det är möjligt ska bemannas genom frivillighet. De försvarsmaktsanställda förtjänar att ges förutsättningar att lösa sina uppgifter på ett säkert och effektivt sätt. Vi delar regeringens syn på vikten av svensk militär närvaro på och vikten av ökad övningsverksamhet för att stärka försvarsförmågan. Nationell ubåtsjaktsförmåga, stridsflygets kapacitet samt utvecklad cyberförmåga är av stor betydelse framåt. Framöver finns också stora utmaningar vad gäller investeringar, materiel, logistik och personalförsörjning. Här kommer fortsatt att ta ett stort ansvar. Kommande totalförsvarsplanering blir central för att garantera en tillräckligt god krisberedskap i alla kommuner och län. bedömer under rådande säkerhetspolitiska läge att det är angeläget att arbetet kan påbörjas omgående och ekonomiskt långsiktigt säkerställas. Nato samarbete med Nato är centralt för den svenska Försvarsmaktens operativa förmåga. Mot bakgrund av det förändrade omvärldsläget och i syfte att tydliggöra den svenska säkerhetspolitiken och därmed skapa tilltro till vår uttalade solidaritet, anser att en process för medlemskap i ska inledas. I detta arbete bör vi eftersträva ett nära bör arbeta för att ska förklaras vara en kärnvapenfri zon och likt bör sätta villkor som garanterar att ett Nato-medlemskap inte innebär att kärnvapen och stationär utländsk trupp får finnas på svensk mark. Att säkerställa att alla barn ges rätt till en högkvalitativ utbildning är ett av det offentligas absolut viktigaste åtaganden. Utbildning är den mest effektiva och kraftfulla mekanismen för att jämna ut livschanser. [187] Utbildning är en förutsättning för en högproduktiv arbetskraft. Och det är genom utbildning som ett tolerant och dynamiskt samhälle kan garanteras. 11.1 Utbildning till jobb Eleverna i skolor har rätt till en utbildning som leder till jobb. Så lyder den tydliga men enkla princip efter vilken politik på skolområdet är formad. Skolan ska lägga en stabil grund för elevernas kommande etablering på arbetsmarknaden, och därför är utbildningsväsendets koppling till arbetsmarknaden av central betydelse. utbildningssystem behöver svara upp mot arbetsmarknadens efterfrågan på kompetent arbetskraft. Utbildningsväsendet måste i större utsträckning samverka med samhälle och näringsliv så att utbildningar, såväl akademiska som praktiska, blir mer verklighetsnära och relevanta för arbetsmarknaden. Studiers koppling till arbetsmarknaden Kopplingen mellan skola och arbetsmarknad avgörs av en lång rad faktorer, varav studie- och yrkesvägledningens kvalitet är en viktig sådan. På studie- och yrkesvägledningens område finns behov av förstärkningar. Skolinspektionen pekar här på stora brister. [188] Studier visar att de yngre barnens undervisning i hög grad innehåller studie- och yrkesorienterande inslag, men att detta avtar i de högre årskurserna. Här fyller studie- och yrkesvägledarna en stor och viktig uppgift. De bör i högre grad vara en länk mellan skola och arbetsliv. Studie- och yrkesvägledarna ska inte bara hjälpa elever att välja språk och gymnasieskola utan vara integrerade i hela skolans verksamhet. behöver detta arbete bedrivas med det omgivande samhället och den befintliga arbetsmarknaden i åtanke. En nära samverkan med det lokala näringslivet är därför viktig, och något som vill utveckla och värna. Yrkeshögskoleutbildningarna är ett bra exempel på utbildningar som utvecklats i samverkan med presumtiva arbetsgivare. Företagen förses med kompetent arbetskraft och deltagarna får en utbildning som i hög grad konstaterats leda till arbete. [189] kommer i kommande budgetmotioner att återkomma med förslag om hur kan stärkas ytterligare. Exempelvis bör det bli lättare att ansöka om, och bli beviljad, möjlighet att bedriva yrkeshögskoleutbildning . Folkhögskolorna har en god spridning runt om i hela landet, och de bidrar med värdefulla utbildningsinsatser. Inte minst är folkhögskolor bra på att motivera elever som avslutat en kurs eller ett program att fortsätta studera inom folkhögskolan. anser att folkhögskolorna har stor potential att spela en än viktigare roll i svenskt utbildningsväsende. Därför bör folkhögskolans uppdrag utökas genom möjlighet till fortsatta studier på folkhögskola, samt möjlighet att bedriva språkintroduktionsprogram för nyanlända på gymnasienivå. Matchningsproblemen på svensk arbetsmarknad är väl dokumenterade. Parallellt med att det finns många människor som upplever svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden ser vi hur arbetsgivare inom vissa branscher har svårt att rekrytera och därmed tillfredsställa sitt behov av arbetskraft. För att kunna tillgodose de berörda branschernas behov av kompetent arbetskraft vill se över möjligheterna att inrätta branschskolor. Dessa bör utformas i nära samverkan med aktörerna på arbetsmarknaden och samla olika yrkesutbildningar under ett och samma tak. På detta vis möjliggörs bildandet av kluster av företag och kompetens kring branschskolorna. Skolorna kan på så vis bli kunskapscentra för forskning och kompetensutveckling och bistå med den senaste tekniken och de senaste metoderna på de relevanta områdena. Inom ett system med branschskolor skulle eleverna tillbringa delar av utbildningen på branschskolan och övrig tid på praktikplats samt på den lokala skola där grundutbildningen genomförs. Detta erbjuder också möjligheter för enskilda regioner och landsdelar att profilera sig och utveckla såväl arbetsmarknad som näringsliv och utbildningssektor. Branschskolor bör kunna finnas på gymnasienivå men även erbjuda utbildningar på yrkeshögskolenivå. De bör bistå med förberedande kurser för yrkeshögskola, vuxenutbildning och erbjuda kompetensförstärkning till yrkeslärare. Det är angeläget att det finns en bredd bland yrkesutbildningarna. Yrkesvux är en form av utbildningar som syftar till att motverka brist på arbetskraft med yrkesutbildning. Bland målgrupperna förekommer inte minst människor som saknar gymnasieutbildning eller som har en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. Yrkesvux har därför kommit att bli en viktig komponent för arbetslivets kompetensförsörjning, något som understryks av att utbildningen i många fall är inriktad mot yrken där det finns en brist på personer med rätt kompetens. kommer i kommande budgetmotioner att återkomma till hur yrkesutbildningen kan stärkas ytterligare. Välfungerande lärlingsprogram med bred anslutning har varit nyckeln till låg ungdomsarbetslöshet i en rad länder, som , och . Lärlingsutbildningarna i har dock inte utvecklats snabbt nog. Varken lärlingsutbildningarna eller andra yrkesutbildningar har varit tillräckligt väl anpassade till de kompetenser arbetsgivare efterfrågar. Statusen, och i vissa fall kvaliteten, på utbildningarna har inte varit så hög som i exempelvis , där lärlingsutbildningar ofta är ett lika attraktivt alternativ som rent teoretiska utbildningar. Dessa brister har lett till att matchningen inte fungerat tillräckligt bra och att intresset för utbildningen inte varit så stort som det kunnat vara. Lärlingsutbildningarna bör fungera som anställningar där den praktiska inlärningen är kopplad direkt till arbetsplatsen. De ska också vara öppna för personer som inte längre går på gymnasiet utan senare vill gå in i lärlingskap och få en kvalificerad yrkesutbildning, såsom sker på yrkesvux samt, på en högre nivå, på . Det ska vara ”öppet utåt”, det vill säga lätt att med kompletterande utbildningar växla från en teoretisk bakgrund till lärlingsutbildningar. I de länder som har framgångsrika lärlingsprogram är näringslivet direkt och löpande involverat i att definiera upplägg och innehåll i lärlingsutbildningarna. [190] Lärdomen från dessa länder är att det krävs någon form av institution som kan föra samman näringslivet och erbjuda dem en möjlighet att kollektivt stå bakom lärlingsutbildningarna. Detta sker i regel genom handelskammare, där företagen finns representerade branschvis regionalt och lokalt. I finns handelskammare, men de är färre, ofta mindre och fyller inte samma funktion. De har därför heller inte samma resurser. För att lärlingsutbildningar ska bli framgångsrika även i krävs sannolikt också någon funktion som involverar näringslivet på samma sätt som handelskamrarna gör i de länder där utbildningarna fungerar bra. Givet de annorlunda institutionella förhållandena i , jämfört med många av dessa länder, är det dock tveksamt om det går att kopiera deras system rakt av. avser i framtida budgetmotioner att återkomma med förslag om förbättrade lärlingsutbildningar, med ökad näringslivskoppling, anpassade till svenska förutsättningar. 11.2 Läraren – det viktigaste verktyget Eleven är en viktig utgångspunkt för skolpolitik. Det är utifrån elevernas framtida möjligheter och deras individuella behov som skolan och utbildningsverksamheten behöver formas. Det betyder också att skolans personal är mycket viktig för skolans kvalitet. Läraren är det viktigaste verktyget för att elevens rätt till kunskap och utveckling ska kunna tillgodoses. Undersökningar som genomförts av OECD-undersökningar visar emellertid att av de svenska lärarna upplever att deras yrke värderas högt. [191] Dessa uppgifter är alarmerande och behöver tas på allvar. ser ett stort behov av att höja läraryrkets status. En väg att göra detta går via en bra och utmanande lärarutbildning som tydligt är knuten till aktuell forskning. Ytterligare vägar till en uppvärdering av läraryrket går genom en öppenhet för fristående lärarutbildningar, kontinuerlig och systematisk kompetensutveckling, kollegialt lärande samt minskad detaljstyrning. Det sistnämnda är viktigt då det lämnar större frihet för lärarnas kompetens och möjliggör en kontinuerlig utveckling inom skolans område. Det behövs också tydliga karriärvägar för lärarkåren, skickliga skolledare som leder det pedagogiska utvecklingsarbetet, klassrumsnära forskning och en digitaliserad skola. vill att kommunerna även fortsättningsvis ska ha ansvaret för skolan. Det finns ett antal skäl, såväl kvalitetsrelaterade som demokratiska, för detta. Den bredd av aktörer som var för sig och tillsammans kan sträva efter att utveckla skolan är helt enkelt inte möjlig att uppnå utan ett decentraliserat huvudmannaskap. kan det konstateras att svenska lärare, enligt , får mindre kompetensutveckling än lärare i andra länder. Eftersom lärarutbildningen i grunden är en statlig angelägenhet ser därför ett behov av att staten medverkar till att stötta lärarna i deras fortbildning. vill därför se ett tydligt och utökat statligt ansvar för hur lärare och skolledare kontinuerligt under sin karriär ska utvecklas och få tillgång till kompetensutveckling. Lärare och skolledare ska vara garanterade kvalitativ och relevant kompetensutveckling. vill, som ytterligare ett led i detta, införa en statlig kompetensutvecklingsgaranti. En sådan garanti stärker lärarens möjlighet att ta del av klassrumsnära fortbildning och utvecklas i sin profession. Både ur ett pedagogiskt och ett ämnesspecifikt perspektiv. Högre status kräver högre löner I de länder som presterar högt i internationella mätningar på skolområdet har lärarna högre löner och tydligare karriärmöjligheter än i . [193] Lärarlönerna är relativt låga i . Däremot har en lärartäthet i som ligger över OECD-snittet. Lärarna är den mest avgörande faktorn för elevernas framgång, och anser att det är av hög prioritet att höja grundskollärarnas kompetens och skapa tydliga karriärvägar. [194] För kvaliteten i skolan är lärarnas kompetensutveckling och deras möjligheter att utvecklas i yrket viktigare än att till varje pris sträva efter att minska klassernas storlek. Karriärvägarna ska vara tydliga för både lärare och skolledare, som lönen i högre grad måste vara knuten till kompetens. har därför föreslagit att antalet förstelärare bör utökas. I kommande budgetmotioner kommer att återkomma med förslag om hur lärarnas karriärmöjligheter stärks. Många kommuner vittnar om att den stora belastningen inte är ekonomin utan pressen som sätts på medarbetare som tvingas göra mer med mindre resurser. Läraryrket är ett av de mest utsatta i form av stress och arbetsbelastning.