mot · H4023494 · 2016-10-05 00:00:00 — Eftersom värnar hela landets utveckling är det också av största vikt att de resurser som satsas på infrastruktur fördelas över hela landet. Person- och godstransporter på de svenska vägarna och järnvägarna samt via flyg och sjöfart ökar . Städer, landsbygd, näringsliv och i princip varenda invånare är beroende av att dessa ska fungera. Underhållet av vägar och järnvägar är tyvärr eftersatt på många sträckor som belastningen ökar. Därför är det angeläget med fortsatta satsningar på underhåll. dubblerade i alliansregeringen satsningarna på järnvägens drift och underhåll jämfört med tidigare socialdemokratiska regeringar. Behoven är dock fortsatt stora. Det är därför olyckligt att en så stor del av regeringens förslag på området ligger långt in . Av regeringens satsningar på investeringar i infrastruktur ligger hela summan på bortom . När det kommer till underhåll och kapacitetshöjningar i befintliga järnvägen så satsar regeringen sammanlagt endast . Det är ungefär samma summa som drabbar tre svenska industriföretag i norra , , Smurfit Kappa och , för förseningar och störningar i produktion orsakade av tågförseningar, urspårningar och annat. För att snabbt påbörja arbetet för en mer välfungerande järnväg föreslår att ytterligare för och för satsas på järnvägsunderhåll. är övertygat om att det krävs kraftiga satsningar både på nyinvesteringar för exempelvis kapacitetshöjningar och driftsäkerhet och tillgänglighet i transportinfrastrukturen och på drift och underhåll av befintlig sådan i hela landet. Mot bakgrund av detta, samt behovet av ökat bostadsbyggande, tog i alliansregeringen initiativ till Sverigebygget, som efter valet bytte namn till Sverigeförhandlingen. Sverigebygget syftade till att binda samman hela genom att satsa på höghastighetståg, fler tågstopp i mindre orter, förstärkningar av järnvägen i norra och byggandet av 100 000 nya bostäder. Att med modern infrastruktur knyta samman är av största vikt för att hela landet ska ges möjligheter att skapa jobb och bidra till klimatomställningen. Sedan Alliansen lade fram förslaget om Sverigebygget har presenterat nya kostnadsuppskattningar för höghastighetsbanorna, som bedöms ligga i ett spann på , +/− . kostnadsuppskattning låg på . Ett projekt med höghastighetsbanor bär på stor potential, men det är av största vikt att förmår att vidmakthålla en högre grad av kostnadskontroll i projektet och att finansieringen av detta sker på ett sådant sätt att andra viktiga nyinvesteringar och reinvesteringar samt underhåll av befintlig transportinfrastruktur inte äventyras. En satsning på höghastighetståg måste även inkludera att höghastighetsbanorna och deras stationer länkas till befintlig transportinfrastruktur så att tillgängligheten kommer större delar av det svenska transportsystemet till del. Norra näringsliv har ett behov av en fungerande och effektiv infrastruktur för såväl gods som människor. Trots stora avstånd och glesbefolkade län har norra en viktig roll i svensk export och den måste vårdas och vässas. Där fyller ett färdigställande av Norrbotniabanan en viktig funktion. Skogen, malmen och stålet är viktiga exportvaror som utgör en avsevärd del av ekonomi. Den norra delen av landet, med sina rika naturresurser, bidrar stort till denna utveckling. En viktig förutsättning för export är fungerande transporter. Därför visar sig regeringens löfte om en byggstart av Norrbotniabanan provocerande innehållslöst när allt det som aviseras i budgetproposition är byggstart från till Dåva, en deponianläggning norr om . Projektet är stort och skulle i likhet med många andra motsvarande projekt lämpa sig att genomföra i offentlig-privat samverkan. I korthet innebär det att privat kapital skjuts till och att investerarna i gengäld får tillbaka sina pengar över en längre tidsperiod i form av avgifter. Använder man även EU:s medfinansiering så blir byggandet genast realistiskt genomförbart. Alternativa finansieringslösningar för infrastrukturåtgärder finansieras den absolut största delen av all infrastruktur över statsbudgeten. Eftersom statens reformutrymme är begränsat är det nödvändigt att hitta nya finansieringslösningar för infrastruktur för att kunna genomföra nödvändiga åtgärder i drift och underhåll samt nya investeringar. Både svenska och utländska investerare, bland annat pensionsfonder, har visat intresse för långsiktiga investeringar i . I många med jämförbara länder finansieras viktiga samhälleliga infrastrukturprojekt i offentlig-privat samverkan (OPS). Staten kan då identifiera projekt som lämpar sig för en OPS-lösning. Det kan röra sig om en järnväg, en bro, en motorvägssträcka eller en del av en trafiklösning, som till exempel mer robust elförsörjning eller ett signalsystem för järnväg. OPS-finansiering öppnar för nya projekt som annars skulle skjutas eller möjligen aldrig bli av. I är det fortfarande sällsynt med projekt finansierade via OPS. Det är beklagligt eftersom OPS ofta innebär flera fördelar. De offentliga anslagen till investeringar i infrastruktur är inte tillräckliga för att genomföra alla de projekt som är samhällsekonomiskt nyttiga. OPS möjliggör tidigareläggning av sådana projekt utan att på kort sikt ta budgetutrymme i anspråk. Projektets kostnad återbetalas istället , som motsvarar anläggningens livslängd. OPS medför även potentiella effektivitetsvinster. När den privata parten är ansvarig för både projektering, byggande, drift och underhåll skapas starka incitament att hålla nere kostnaderna och bygga med kvalitet. När OPS används är det viktigt att ställa rätt krav på entreprenören så att sådana projekt verkligen minskar kostnaderna, stärker effektiviteten och ökar tillgången på kapital. Det krävs också enklare och tydligare lagar och regler för att skapa möjligheter att samfinansiera utbyggd kollektivtrafik med privata aktörer. anser att möjligheten till OPS-lösning borde utnyttjas mer. Det finns ett flertal infrastrukturprojekt där samhället skulle tjäna på en tidigareläggning. bör ges i uppdrag att identifiera och driva 10−15 av de objekt som finns angivna i nationell plan i form av OPS, i syfte att skaffa kunskap och erfarenhet samt öka effektiviteten. Höjda banavgifter, brukaravgifter och trängselskatter är andra användbara finansieringsalternativ. I budgetpropositionen framgår i klartext att regeringen avser att införa både kilometerskatten och flygskatt. Detta skulle vara förödande för den svenska åkeribranschen och konkurrenskraften för svensk industri, bland annat skogsindustrin. har ingen avsikt att medverka till att avstånd beskattas och att landsbygdens företag, jobb och möjligheter minskar i takt med att kostnaderna på grund av en avståndsbaserad vägslitageavgift höjs. Längre och tyngre lastbilar och enskilda vägar Det finns stora miljö- och samhällsnyttor att tillvarata genom att möjliggöra transport av tyngre, längre och mer transporteffektiva fordon på det svenska vägnätet. som ledig kapacitet utnyttjas mer optimalt och utsläppen av bland annat koldioxid minskar, förbättras konkurrenskraften för transportberoende näringar. Genom att möjliggöra för tyngre fordon att rulla på vägar skulle berörda näringar spara betydande summor som det skulle skapa miljövinster. En 74-tons lastbil släpper ut betydligt mindre per transporterat ton än konventionella lastbilar. pågår försök med längre och tyngre fordonståg än de som tillåts i . Studier visar att försöken leder till att utsläppen minskar med mellan per transporterat ton. [205] För att kunna tillvarata dessa samhällsnyttor tillsatte alliansregeringen en utredning för att möjliggöra transport med tyngre och längre fordon, lastbilar med en bruttovikt på upp till . I vårt grannland , som också är ett konkurrentland för den svenska skogsnäringen, har en ökning av högsta tillåten bruttovikt genomförts, från till . Reformen måste sjösättas i och omfatta hela det svenska väg- och järnvägsnätet. Det är därför även viktigt att de enskilda vägarna ges förutsättningar att klara av att rusta sig inför införandet av 74-tonslastbilar på de svenska vägnäten, till förmån bland annat för en väl fungerande konkurrenssituation för svensk skogsindustri. Globalisering och digitalisering för människor närmare varandra och den digitala infrastrukturen är nödvändig för att det ska gå att arbeta och bo i hela landet. En fungerande informationsteknologi i form av tillgänglig bredbandsuppkoppling med hög kapacitet i hela landet innebär enorma möjligheter för nya mötesplatser, kunskap, frihet och utveckling. stärkte i alliansregeringen investeringarna i bredbandsutbyggnad och öppnade för en mer tillgänglig data- och telekommunikation, inte minst på landsbygden. Alla ska kunna vara en del av det digitala samhället och vill därför se en digital allemansrätt som garanterar stabil och snabb uppkoppling i hela landet. mål är att av alla hushåll och företag ska kunna få snabbt bredband . långsiktiga målsättning går längre: alla hushåll i hela landet ska ha tillgång till bredband. Som ett steg på vägen mot detta mål har sett till att satsas på bredbandsutbyggnad på landsbygden . har därtill öppnat för den allra modernaste och snabbaste mobiltelefonin, 4G, på landsbygden samt tagit fram en bredbandsstrategi och inrättat ett bredbandsforum tillsammans med operatörerna. För att få så stor utväxling som möjligt för pengarna till bredband inom landsbygdsprogrammet införde regionala bredbandskoordinatorer, som är etablerade runt om i hela landet. För är it ”det femte transportslaget”, som vid sidan av vägar, järnvägar, sjöfart och flyg möjliggör liv, arbete och boende i hela landet. Över tiden måste därför it-lösningar göras till ett valbart alternativ vid de åtgärdsvalstudier (ÅVS) gör, i syfte att öka tillgängligheten för människor i hela landet och bli en del i årliga anslag för nyinvesteringar och underhåll av transportinfrastrukturen. Som nämnts ovan avsattes inom landsbygdsprogrammet för en ökad utbyggnad av bredband på landsbygden . Så kallade byalagslösningar har, med stor ideell kraft, drivit på och inneburit en kostnadseffektiv utbyggnad. Intresset för dessa pengar har varit stort, vilket resulterat i att avsatta medel inte räcker till mer än cirka två tredjedelar av ansökningarna. Regeringen har visat sig vara ointresserad av att ytterligare stötta de krafter som arbetar för bättre digital infrastruktur i hela landet. I stället för att förstärka det arbete som sker har regeringen förhållit sig passiv till varningssignalerna om att resurserna inte räcker till. Det är mycket olyckligt. Regeringens satsning uppgår till 850 miljoner , varav endast 100 miljoner avses , vilket är mycket långt från tillräckligt. För att den pågående digitaliseringen av hela ska kunna fortsätta föreslår att avsätts för en förbättrad bredbandsinfrastruktur i hela landet. PTS har annonserat att auktionen av i 700 MHz-bandet startar . Detta går helt i linje med tidigare arbete med satsningar på bredband för landsbygden och högre bredbandstäckning i hela landet. Det är därför av högsta vikt att auktionen nu fortgår som planerat för att ge ökad tillgång till bredband i hela landet. 9.2 Världens modernaste landsbygd Landsbygdens utmaningar är i grunden en spegling av hela utmaningar. Det finns en tudelning mellan såväl människor som orter. För att ge hela landet möjlighet att växa krävs en kraftfull jobb- och företagarpolitik. För landsbygden är inte minst de gröna näringarna viktiga. De skapar jobb såväl i den egna som i kringliggande branscher, som de utgör basen för en klimatsmart omställning av det svenska samhället. Men också industrin är motorn på många orter. För att svensk industri ska stå stark krävs en hållbar och pålitlig energipolitik samt ett företagsklimat som gör att svenska företag ges förutsättningar att konkurrera. Skatter på såväl företag som arbetskraft spelar här stor roll. Precis som i andra delar av spelar också småföretagen en allt viktigare roll på landsbygden. Särskilt på orter där jobb försvunnit i samband med finanskrisen är det av största vikt att politiken ger förutsättningar för nya företag och jobb att växa fram. Ett bondepaket för fler jobb och ökad konkurrenskraft De gröna näringarna är viktiga för hela växtkraft. De producerar klimatsmart energi, högklassiga livsmedel och råvaror, öppna landskap samt jobb och tillväxt i såväl den egna som kringliggande branscher. Därför är det viktigt att värna om de gröna näringarnas konkurrenskraft och allmänna förutsättningar. Bra företagspolitik, särskilt anpassad till små företag, med minskat krångel och lägre kostnader, är den viktigaste politiska åtgärden även för företagen i de gröna näringarna. Inom många delar av lantbruket är framtidstron stor och tillväxten god. Men det finns också stora delar av branscher som står inför allvarliga utmaningar. För att stärka det svenska lantbrukets konkurrenskraft och möjlighet att fortsätta att skapa mat, jobb och miljövärden i föreslår ett paket av reformer. Detta bondepaket innehåller följande delar: Sänkt arbetsgivaravgift för jordbruksföretag. Höjd återbetalning av dieselskatten. Satsning på grön omställning. Totalt uppgår bondepaketet till initialt, för att sedan växa till . [206] Det utgör en kraftig satsning på svenskt lantbruk och den svenska landsbygden. Paketets olika delar beskrivs närmare nedan. Sänkt arbetsgivaravgift för mjölkbönder Många jordbruksföretag står inför stora utmaningar. Inte minst gäller det de svenska mjölkbönderna. Mjölkbranschen befinner sig i en akut kris. Det är inte bara en svensk kris, utan en kris för hela den europeiska mjölksektorn. Det ryska importstoppet har bidragit till att mjölkpriserna i har fallit kraftig. Den svenska mjölkproduktionen är en av världens mest miljövänliga och den produktion som har en av de bästa djurvälfärderna. Mjölkproduktionen bidrar också till att uppfylla miljömålen om ett öppet landskap och biologisk mångfald. I det läge som branschen befinner sig i krävs det politiskt ledarskap och en seriös politik för konkreta och genomförbara krisåtgärder, men också en politik för att stärka konkurrenskraften på . Här har den rödgröna regeringen misslyckats. I det akuta läget har man konsekvent sagt nej till de förslag som lagt fram om bland annat höjda interventionspriser och anstånd på skatten. I EU väljer regeringen att förhålla sig passiv och låta andra bestämma vad som ska bli EU:s svar på den rådande krisen. För att de svenska mjölkbönderna ska kunna konkurrera med andra europeiska bönder behöver produktionsvillkoren ses över. mjölkbönder måste kunna konkurrera på liknande villkor för att kunna klara sin överlevnad. vill utnyttja så kallade de minimis-stöd till att sänka arbetsgivaravgifterna för mjölkbönder. Specifikt föreslår att arbetsgivaravgiften, under taket för de minimis-stöden, slopas för mjölkbönder. Detta väntas medföra en offentligfinansiell kostnad om . Höjd återbetalning av dieselskatten Regeringens svar på krisen inom delar av lantbruket har bestått dels av kreditgarantier som såväl lantbrukare som banker dömt ut, och man nu tvingats dra tillbaka, dels av en marginell nedsättning av dieselskatten som alla intressenter anser vara för liten. Därutöver vill regeringen införa kilometerskatt och höja andra skatter som kan väntas drabba lantbruket. föreslår att återbetalningen av dieselskatten höjs med mer än regeringen och att återbetalningen permanentas på denna högre nivå. Det väntas medföra i lägre skatteintäkter . Grön omställning i de gröna näringarna Det är viktigt att den gröna omställning som pågår inom lantbruket går fortare. görs stora framsteg inom den gröna omställningen, genom bland annat förnyelsebara drivmedel och projekt med omställningspremier för arbetsmaskiner. Tyvärr har den omställning som påbörjats stannat av på grund av avsaknad av långsiktiga spelregler för svenska biodrivmedel. Det är därför en prioriterad fråga för att arbeta med de betydande hinder som finns för att den riktigt stora omställningen ska kunna komma igång. vill förstärka och påskynda den gröna omställningen och föreslår att ges ytterligare , i syfte att möjliggöra för myndigheten att finansiera fler projekt kring omställning av arbetsmaskiner inom jordbruket. Målsättningen är att öka möjligheterna för lantbruket att ställa om, i syfte att fasa ut subventionerna av fossila drivmedel. För att genomföra en grön omställning i de gröna näringarna är det viktigt att skogs- och jordägare ges rätt förutsättningar. menar att principen frihet under ansvar ska gälla och att äganderätten ska respekteras. Äganderätten är en grundmurad rättighet och en vägledande princip. Det man äger vårdar och utvecklar man. Att stå upp för människors frihet och rätt att bruka mark och driva företag är därför viktigt för en grön omställning. Dessutom vill se ännu bättre och ännu mer långsiktiga spelregler för de förnyelsebara bränslena och se över möjligheten att helt skattebefria de förnybara drivmedlen i de gröna näringarna. Vi vill också driva frågan om ändrade i samband med den översyn av EU:s klimatpolitik till 2030 som kommer . Ska bevara och utveckla den svenska matproduktionen krävs en tydlig målsättning om långsiktigt stärkt konkurrenskraft. Perspektivet bör genomsyra hela politikområdet och både regelbördan och kostnaderna för berörda branscher måste minska. Nya reformer bör värderas utifrån deras bidrag till konkurrenskraften. Regeringen har valt att genomföra skattehöjningar på arbete, framför allt på ungas arbete, och inskränkningar av möjligheten till visstidsanställningar. Därtill har regeringen aviserat att man ämnar återinföra någon form av handelsgödselskatt och en helt ny kilometerskatt. Dessutom beskattar regeringen förnybara drivmedel från svensk råvara till en nivå där de inte kan konkurrera med fossila alternativ. Samlat utgör detta allvarliga hot mot den utveckling av landsbygden och de gröna näringarna som vill se. Menar regeringen allvar med att stärka konkurrenskraften duger inte de förslag och den brist på ledarskap man visat prov på. För är det självklart att målet är att kostnaderna för bönder ska sänkas, särskilt kostnaden för att anställa. Egenavgifter, arbetsgivaravgifter och andra skatter på arbete måste således kontinuerligt ses över och sänkas när möjlighet ges. Svenska livsmedelsproducenter är världsledande på djurhälsa, har en restriktiv användning av antibiotika i djurhållningen och producerar mat på ett klimatsmart sätt. Betande djur ger även öppna landskap och stärkt biologisk mångfald. Detta är exempel på kollektiva nyttigheter som är värda att försvara. De försvaras dock inte bäst av en massiv regelbörda som bidrar till byråkrati och kostnader för lantbruket. Bäst värnas de genom att se till att det svenska lantbruket kan fortsätta att verka i . Att med ökade kostnader och regelkrångel slå ut svensk primärproduktion innebär samlat en högre miljöbelastning och färre jobb. Därför menar att vi behöver en , som bland annat ser över hur djurskyddskrav och andra regler kan reformeras så att det inte är byråkratin, utan syftet med reglerna, som står i fokus. Det är viktigt att se över regelverk kring exempelvis beteslagstiftningen, för att minska den byråkratiska belastningen och öka rättssäkerheten och förutsägbarheten, utan att det svenska djurskyddet försämras. vill också fortsätta och intensifiera arbetet med att se över miljö- och djurvälfärdsersättningarna inom landsbygdsprogrammet. får bönderna inte betalt fullt ut för de miljö- och ekosystemtjänster som de utför. Dessutom får man inte ersättning för de extra hårda regelverk som finns i . I detta arbete vill bland annat se över huruvida det är möjligt att tidigare, men senast vid halvtidsutvärderingen av landsbygdsprogrammet, utöka miljö- och djurvälfärdsersättningarna. Många som verkar inom de gröna näringarna är småföretagare med små marginaler och pressad likviditet. Det är därför avgörande att myndigheters agerande, exempelvis när det gäller stödutbetalningar, är förutsägbart. Mot bakgrund av detta ser allvarligt på att misslyckats med att betala ut de ersättningar som bönderna har rätt till . En stor del av ansvaret faller på regeringen, som inte gett förutsättningar för ansvarig myndighet att sköta sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att tillförs . Det är ett tillskott som är nödvändigt och som stödjer. Regeringen föreslår dock att detta tillskott finansieras genom en neddragning på landsbygdsprogrammet. Det är oacceptabelt att omfördela pengar ämnade att stötta bland annat de gröna näringarna för att öka myndigheters förvaltningskostnader. avvisar därför regeringens förslag om en neddragning på landsbygdsprogrammet. En livsmedelsstrategi för ökad konkurrenskraft välkomnar arbetet med en svensk livsmedelsstrategi. En stark livsmedelsstrategi är central för såväl stad som land. Storstaden behöver mat för att mätta alla sina invånare och landsbygden behöver rätt förutsättningar för att kunna producera maten. En livsmedelsstrategi ska innehålla strategiska och skarpa mål som gör skillnad för den svenska livsmedelsproduktionen. De gröna näringarna behöver långsiktiga spelregler för att man ska våga satsa på sitt företagande. Därför är det viktigt att strategin leder till konkreta förslag och reformer som kan stärka de gröna näringarna. Livsmedelsstrategin måste fungera som ett kraftfullt verktyg för att stärka både primärproduktionen och förädlingsindustrin för de gröna näringarna. , som tillsatte tillsammans med alliansregeringen, hade kunnat utgöra grunden för en livsmedelsstrategi som fokuserar på primärproduktionen. Alliansregeringens Matlandet bidrog till att skapa jobb inom de berörda näringarna och tog bort skatter och avgifter för bönder motsvarande nästan . Den rödgröna regeringens val att lägga ner satsningen med Matlandet är beklagligt eftersom möjligheterna att skapa en kraftfull livsmedelsstrategi minskar. En viktig och avgörande utmaning är att stärka lantbrukets möjligheter att ta betalt för de svenska mervärdena, något som inte fungerar fullt ut . Målsättningen med en livsmedelsstrategi måste därför vara att stärka konkurrenskraften i de gröna näringarna så att man i högre grad har likvärdiga förutsättningar jämfört med viktiga konkurrentländer. är det viktigt att regelförenklingsarbetet inte leder till att djurvälfärden eller säkerheten gällande livsmedel försämras. Ambitionen måste vara att andra länder anpassar sina regelverk i svensk riktning, snarare än att ställer lägre krav. ska miljöarbete och den verkliga djurvälfärden värnas, inte regelverkets utformning och formuleringar. Vi måste vara öppna för att se över regelverk för att säkerställa att de bidrar till den goda djurvälfärd och det ambitiösa miljöarbete som präglar de svenska gröna näringarna, och inte bidrar till ökat krångel och onödiga kostnader. Därtill är det prioriterat att stärka efterfrågan på svenska livsmedel både i och internationellt. Satsningar på export och projekt som stärker svensk livsmedelsproduktion är därför fortsatt viktiga. Att stärka innovations- och utvecklingstakten i livsmedelskedjan är också av stor vikt för att den svenska livsmedelsförsörjningen ska kunna säkras. Där ingår bland annat att stärka förädlingsvärdet genom hela kedjan, så att produktutveckling i alla led blir mer av en självklar del i företagandet. Regeringen har sagt sig vilja se en bred förankring för en långsiktig strategi. Beklagligt nog skedde inte en sådan process. Regeringen arbetade fram en färdig proposition som Alliansen sedan fick ge inspel på. En korrekt hantering för en bred politisk förankring borde ha skett genom en dialogprocess likt energiöverenskommelsen eller det nationella skogsprogrammet. Alliansregeringens satsning med Matlandet genererade nya jobb inom de gröna näringarna och ökade bland annat kunskapen om mat i . vill därför återuppta denna typ av satsning för att främja livsmedelsexport, bättre mat i svenska skolor och nyföretagande inom matsektorn. En satsning på matfrämjande åtgärder kan göras med omfördelning från landsbygdsprogrammet.