ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H402140 · 2016-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om folkhälsoproblem för personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. Folkhälsoläget undersöks regelbundet av offentliga instanser och av andra aktörer. Funktionsnedsättning är en av parametrarna och det visar sig genomgående att folkhälsoläget är avsevärt sämre hos funktionsnedsatta än hos övriga befolkningen. Årliga undersökningar har visat att personer med funktionsnedsättningar genomgående mår sämre och har sämre hälsa. Könsuppdelad statistik visar även att kvinnor har ett generellt sämre hälsoläge än män. Det saknas tyvärr fortfarande kunskap om hur och med vilka åtgärder som kan genomföras för att komma till rätta med de här problemen, speciellt avseende funktionsnedsatta. I skrivelsen ”En folkhälsopolitik med människan i centrum” (2011/12:166) konstateras bland annat att funktionsnedsättning i sig ofta leder till utestängning från samhället på flera områden. Regeringen bedömde då att detta innebär en stor utmaning och att arbetet måste intensifieras ytterligare för att komma tillrätta med problemen. En konsekvensanalys, syftandes till konkreta åtgärder, bör därför genomföras på de områden som, både direkt och indirekt, har påverkan på hälsoläget för funktionsnedsatta. Möjligheten bör vidare ses över att ge i uppdrag att utreda orsaker till den dåliga folkhälsostatistiken för gruppen funktionsnedsatta samt ta reda på sambandet mellan folkhälsan och hur stöd samt samhällsservice ser ut för gruppen i stort.
mot · H402141 · 2016-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en översyn av stödet till hörselinstruktörer i syfte att hörselinstruktörerna kan nå ut till fler och tillkännager detta för regeringen. lider över en miljon svenskar av nedsatt hörsel i olika grad enligt (). är ett inkluderande land där vi håller ihop. Därför måste utgångspunkten också vara att alla medborgare ska få tillgång till samhällets alla funktioner så långt det är möjligt. De som lider av hörselnedsättning och är i behov av särskilt stöd för att klara sina vardagliga åtaganden kan få hjälp av särskilda hörselinstruktörer. Att människor med nedsatt hörsel kan ta del av samhället och kommunicera på lika villkor som andra människor underlättas därmed av hörselinstruktörernas hjälp. Hörselinstruktörerna kan bland annat göra följande: Hjälpa människor som redan har en hörapparat att använda den. Hjälpa till med rengöring av öroninsats. Hjälpa till med byte av batteri, slang och sladd. Hjälpa till med information, råd och stöd i hörselfrågor. Hjälpa till med och vara ett stöd i kontakter med hörselkliniken. Genom detta har också fler människor med nedsatt hörsel fått en bättre möjlighet att bo kvar i sina hem. är detta något som inte kommer alla till del. Vi anser därför att regeringen bör överväga en översyn av hur stödet till människor med nedsatt hörsel via hörselinstruktörer kan fungera bättre och på lika villkor över hela .
mot · H402143 · 2016-09-27 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att utvärdera den fria fjälljakten och tillkännager detta för regeringen. Efterfrågan på ripjakt i de jämtländska fjällen är stor. Jägare kommer i stort från hela , men det övervägande flertalet av de utländska jägarna kommer från . I , samt i kommun i , börjar jakten efter fjäll- och dalripa , medan norrmännen börjar sin jakt . De norska fjälljägarna (2 483 stycken ) tog därför chansen att trimma sina hundar och sin skjutskicklighet på den svenska sidan av i avvaktan på att börja jakten i sina hemmamarker. Under en rad år har vi fått kritik från svenska fjälljägare och andra för att den jämtländska jaktpremiären är så tidig att ripungarna inte blivit flygfärdiga . totala landareal är . Fjällen utgör av denna, dvs. Antalet jägare med dygnstillstånd under /2009 var 7 339 stycken där de flesta hade 3–5 jaktdygn per jägare. Det ger 7,4 jägare per km². Med tanke på att all fjällmark i länet inte är statligt ägd och därmed inte tillåten för jakt med kort (fria fjälljakten), samt att vissa områden dessutom är avlysta, så är förmodligen siffran 7,4 jägare per km² i underkant. Troligen ligger den på ca 10 jägare per km². Ovanstående gäller för jakten 2009. Tio jägare per km² som inte har vetskap om varandra är naturligtvis en säkerhetsrisk. Man kan säga att det pågår en oorganiserad jakt där jägarna kan utsättas för risk. Mängden jägare gör det också svårt att kontrollera hur efterlevnaden av kvoterna för fällda ripor sköts. Utan minsta tvekan beskattas ripstammen oerhört mycket hårdare nu än före den fria fjälljakten och följden av detta blir en utarmning av stammarna. Före den fria fjälljakten var vissa områden utarrenderade till vissa enskilda personer som jagade 3–med ett förhållandevis litet uttag av fågel jämfört med . De norska jägarna utgör 1/3 av det totala antalet jägare . Övriga icke-nordiska jägare den är 200 stycken, dvs. 1/36 av det totala antalet jägare. Av totalt 12 057 stycken kortlösare /2009 var 4 647 utländska. Omkring hälften av dessa var aktiva under den . Ingen misstycker till att vi erbjuder utländska jägare jaktmöjligheter, men det rimliga är väl att vi i första hand tillgodoser det behov av jakt som finns bland de svenska jägarna. Här har flera modeller för tillståndsgivning diskuterats, bland annat företrädesrätt för ortsbor och länsinnevånare. De jaktvårdande myndigheterna måste i högre grad än nu avlysa pågående jakt när tillgången på fågel tryter och kanske under vissa år, när föryngringen gått fel, avlysa jakten helt. Det vore önskvärt med en utvärdering av de beslut som har fattats i frågan för att få en fjälljakt som inte bara gynnar jägarna utan även djurbestånden i våra svenska fjällmarker.
mot · H402145 · 2016-09-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2015/16:199 Vildsvin och viltskador avslår propositionen i den del som gäller utfodring av vilt. ställer sig bakom det som anförs i motionen om anmälningsförfarande vid kameraövervakning av vildsvin och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har lagt fram en proposition om vildsvin och viltskador. Tyvärr medför den nya problem och lämnar gamla problem olösta. Här finns t.ex. ett utfodringsförbud som ger upphov till juridiska oklarheter. Länsstyrelserna skulle få många fall av utfodring på sina bord, men regeringens proposition ger utrymme för olika tolkningar. Därmed föreligger en överhängande risk för att förbudet får vitt skilda bedömningar om vad som är utfodring från fall till fall. Det framgår inte av propositionstexten hur allt detta ska hanteras i praktiken. En väl avvägd utfodring kan minska både antalet trafikolyckor med vilt och skador på grödor och skog, eftersom utfodringen styr djurens stråk. På så vis kan man förvalta viltet på ett sätt som tar tillvara fördelarna med vildsvinsjakt medan nackdelarna med vildsvinsstammen blir mer hanterbara. Men detta skulle försvåras eller helt omöjliggöras om ett generellt utfodringsförbud infördes. Vad gäller den oönskade utfodring som propositionens avsnitt om viltutfodring försöker komma till rätta med så regleras den redan till stor del av nuvarande lagstiftning. Andra frågor lämnas olösta i propositionen. behövs förenklingar för hantering och försäljning av vildsvinskött, vilket skulle förbättra tillgången på marknaden. Det skulle också vara en morot för ökad avskjutning, vilket i sig skulle bidra till minskade skador på grödor och skog. Vi noterar också att regeringen inte går vidare med undantag från tillståndsplikten. Regeringen blundar därmed för att en majoritet av remissinstanserna tillstyrker att ersätta tillståndsplikten för kameraövervakning av vildsvin med ett anmälningsförfarande. Ärenden och mål som gäller skydds- och licensjakt på de stora rovdjuren björn, varg, järv, lo eller kungsörn ska handläggas skyndsamt med förtur i domstolen. Beslut om skyddsjakt syftar till att förhindra skador vid rovdjursattacker, vilket kräver snabba beslut. Beslut om licensjakt som överklagas kräver en skyndsam hantering för att domstolarna skall hinna avgöra målen före jakttidens början. Den sammantagna analysen innebär att inte avser att tillstyrka propositionen i dess nuvarande utformning.
mot · H402148 · 2016-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förskoleklassen ska bli en obligatorisk del av i enlighet med vad motionen föreslår, och detta tillkännager för regeringen. går av alla sexåringar i förskoleklass. Det finns indikationer på att barn som har gått i förskolan har bättre kunskaper i läsförståelse och matematik i senare år än elever som inte gått i förskolan. menar att den frivilliga förskoleklassen ska införlivas i och därmed bli en obligatorisk del av , som då blir tioårig. Argumenten för detta är många. Förutom att ge våra barn lika möjligheter, handlar det om att komma tillrätta med en lång trend med sjunkande studieresultat. Ett införlivande av förskoleklassen i där sexåringarna får möta behöriga lärare, kommer att leda till en förbättrad verksamhet med ökad kvalitet. Detta är en nödvändig åtgärd för att kvalitetssäkra skolstarten, som det innebär att skolan ges möjlighet att fånga barnens behov i ett tidigare stadium och därmed försöka undvika senare problem med läs- och skrivsvårigheter. Vi måste komma ihåg att det finns en vilja hos barn att lära sig, vilken måste tas tillvara. Därför menar vi att förskoleklassen ska bli mer av en riktig skola. Värt att notera i sammanhanget är att svenska skolbarn internationellt sett börjar skolan sent, som de har färre undervisningstimmar. Införandet av en tioårig grundskola är ett bra sätt att angripa detta problem på.
mot · H40215 · 2016-09-13 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studera möjligheten att skapa en kanalförbindelse mellan och och tillkännager detta för regeringen. är tredje största sjö med betydande sjöfart och hamnverksamhet i flera av kommuner. Skulle dessa sjötransporter flyttas över till väg och järnväg skulle en mycket betydande ökning av lastbils- och tågtransporter tvingas fram. Både järn- och bilvägar har kapacitetsproblem. Städerna kring har dessutom en problematik vad gäller risken för översvämningar på grund av höjd vattennivå som en följd av ökad nederbörd. Detta medför mycket höga kostnader när översvämningar inträffar, men också fördyrande kostnader vid byggnationer för att säkra upp för eventuella framtida översvämningar. har problem med skred och även en risk för övergödning. ser över om det behövs en odlingsfri zon längs vilket avsevärt skulle försvåra för lantbrukets lönsamhet och fortlevnad i detta område. Slussarna i är utrangerade och kräver nyinvesteringar där EU förhoppningsvis kan vara med och medfinansiera. I planeras för ett nybygge av som enligt plan får en lägre höjd än nuvarande bro. För att inte stoppa trafiken till och från Vänerhamnarna planeras den nya bron att bli öppningsbar. Detta kan komma att påverka både trafiksituationen i och sjöfarten till och från Vänerhamnarna. Antalet planerade öppningar kommer enligt rederinäringen inte att bli tillräckligt, och oavsett antalet kommer det att påverka trafiksituationen i . En möjlighet som då bör studeras är att på nytt se över möjligheterna att skapa en kanalförbindelse mellan och . En sådan förbindelse skulle ge både möjligheter för ökad sjöfart och bättre möjligheter att reglera vattennivå.
mot · H402150 · 2016-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all myndighetsutövning ska vara neutral och att uniformer därmed ska vara helt fria från såväl religiösa som politiska markörer och tillkännager detta för regeringen. I står inskrivet att religiös huvudbonad i form av huvudduk, kippa eller turban får bäras till uniform. Beslutet har tillkommit efter överläggningar med Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO). Vi kunde exempelvis ta del av nyheten att en designer då hade fått i uppdrag att designa det man kallar ”den nya polisslöjan”. beslut är anmärkningsvärt. Jag ser det som en självklarhet att all myndighetsutövning – inte minst polis och militär med sitt våldsmonopol – ska vara neutral och att uniformerna därför ska vara helt fria från såväl religiösa som politiska markörer. Att tillåta religiösa symboler till polisuniformen kommer med stor sannolikhet att påverka förtroendet för poliskåren mycket negativt, inte minst då man öppnar upp för en poliskår där enskilda polisers neutralitet kraftigt kommer att kunna ifrågasättas bara genom en titt på deras uniform. Att till polisuniformen tillåta bärandet av muslimsk slöja, en symbol som symboliserar såväl religiös underkastelse som uppdelning mellan män och kvinnor, är dessutom häpnadsväckande och torde strida mot allt som vårt demokratiska och sekulära samhälle står för. beslut väcker dessutom en rad frågor. Hur ska exempelvis en medborgare kunna vara säker på att en polis som bär symboler av detta slag verkligen är neutral i sin tjänsteutövning? Hur ska den som exempelvis flytt undan muslimskt förtryck någonsin kunna få förtroende för en polis som till sin uniform bär en symbol som symboliserar allt det man tvingats fly ifrån? Vad händer den polis som tar på sig en judisk kippa och ger sig in i någon av våra invandrartäta förorter som präglas av muslimska invandrare? Frågan rymmer dessutom ett rättviseperspektiv. Om man möjliggör för vissa grupper att bära religiösa symboler till polisuniformen, måste i rättvisans namn även andra religiösa grupper få samma rättigheter. I förlängningen öppnar det även upp för politiska grupper att ställa liknande krav. Allt annat vore diskriminerande. I vårt grannland har man valt att gå en helt annan väg. valde den dåvarande norska kulturministern att tydligt säga nej till ett förslag om att få bära religiösa symboler till den norska polisuniformen. Det är en åsikt som för övrigt delas av samtliga partier i . Huvudargumentet är att offentliga instanser ska vara neutrala i sin utövning. Just neutraliteten betonades när det norska polisförbundets ordförande i klargjorde att det ska finnas ”en polis och en uniform”. Bolstad betonade också vikten av trovärdighet och att polisuniformen inte ska väcka anstöt. beslut är därför mycket problematiskt och jag ser det som en självklarhet att all myndighetsutövning ska vara neutral och uniformerna därmed helt fria från såväl religiösa som politiska markörer.
mot · H402153 · 2016-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över och sänka statens finansiella mål för och tillkännager detta för regeringen. är ett aktiebolag, ägt av svenska staten, med uppdrag att bedriva lönsam persontrafik. Bolagets finansiella mål reviderades på årsstämman 2014 och som ska uppgå till en avkastning på operativt kapital om i genomsnitt, en nettoskuldssättningsgrad på 0,5–1,0 gånger och en utdelning som ska uppgå till 30–långsiktigt. Att öka andelen tågresor anses vara av stor vikt i klimatarbetet, och att dessa tågresor i stor utsträckning bör ske med spårtrafik råder det stor samsyn kring. Avgörande för att resenären ska välja tåg är att man kan räkna med punktliga tåg som upplevs som fräscha, moderna och attraktiva. Det ska vara lätt att köpa biljetter och servicen ska vara god under resan. Tågstandarden ska vara hög med olika komfortnivåer att välja på. Detta kräver god och regelbunden service, städning och uppgradering samt emellanåt införskaffande av nya fordon. Ett aktuellt exempel är nattågstrafiken mellan och som hotas av nedläggning då den inte anses lönsam. Det kan även nämnas att inte bedrev någon trafik på , då det var en omöjlig affär för bolaget att kunna konkurrera med de av skattemedel subventionerade . Persontågstrafiken bör dessutom vara tillgänglig i så stora delar av landet som möjligt. borde då vara den aktör som bedriver trafik även där andra aktörer inte ser någon lönsamhet. Det finns enligt undertecknade ett brett stöd hos svenska folket att ha ett statligt ägt bolag som bedriver persontrafik då den utgör en viktig del av infrastrukturen i . Trots att de finansiella målen reviderades ser vi fortsatt samma problematik och vi ser det som önskvärt att avkastningskravet sänks ytterligare för att uppnå ovan nämnda mål. Per Klarberg (SD)
mot · H40216 · 2016-09-13 00:00:00 — Nationellt sammanhållen strategi för turismen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationellt sammanhållen strategi för turismen och tillkännager detta för regeringen. Turism är en näring som ständigt växer och då inte minst i och , där den är en mycket betydande del av näringslivet. I ”Fakta om svensk turism 2015” kan man ta del av ett flertal intressanta nyckeltal som stärker bilden av turismens betydelse. Den totala konsumtionen ligger på (+7 %, 87,). Turismens exportvärde, mätt som utländska besökares konsumtion i , ligger på , (+17,, +177% ). Detta kan jämföras med exportvärdet av vägfordon, , och läkemedel . En annan jämförelse är att turismens andel av BNP är högre än jordbruk, skogsbruk, yrkesfiske och livsmedelsindustrin tillsammans, och turistnäringen sysselsätter 165 400 personer, (+5,, 35,). Prognosen är att turism och resande i världen kommer att fortsätta att öka. Till 2030 förväntas resandet till och inom öka med . , och då naturligtvis också och , har goda möjligheter att ta del av denna ökning om vi gör rätt saker. Förutsättningar för nya arbetstillfällen har skapats genom att momsen på restaurang- och cateringtjänster sänktes från 2012. Det ger både minskade kostnader för företagen och en harmonisering av momsreglerna för restaurang- och hotelltjänster. Genom ett uppdrag till satsade förra regeringen totalt –2015 på utveckling av hållbara turistdestinationer och insatser för att stärka turist- och upplevelseföretag. har valt ut fem destinationer som har potential att utvecklas till hållbara destinationer. Dessa var , , , och Åre. Näringslivet har arbetat fram en nationell strategi för svensk besöksnäring. presenterades ”Nationell strategi för svensk besöksnäring – hållbar tillväxt för företag och destinationer”. Visionen är att genom fokus på hållbarhetsfrågorna fördubbla svensk besöksnäring till 2020 och att kunna erbjuda 35 exportmogna destinationer. 2020 är besöksnäringen nya basnäring. Bakom strategin står . Regeringen har gett 15 myndigheter och statliga bolag i uppdrag att samverka för att effektivisera insatser som rör turism. Det finns dock stort utrymme för ytterligare framtida prioriteringar och satsningar för en fortsatt utveckling av den för allt viktigare turistnäringen, och därför bör regeringen nu gå vidare och ta fram en sammanhållen nationell strategi för turismen.
mot · H402160 · 2016-09-28 00:00:00 — Nationell strategi för idrotts- och kulturevenemang ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell strategi för idrotts- och kulturevenemang och tillkännager detta för regeringen. Turism är en framtidsbransch i hela . är trots sin storlek ett av tio länder med störst intäkter från turism i , och det med störst intäkter i . Enligt siffror från genererade utländsk turism i i momsintäkter till svenska staten . Utöver det skapade den även sysselsättning och en större marknad för våra företag. Det finns många sätt ett land kan marknadsföra sig på. Ett exempel är olika typer av idrotts- och kulturevenemang, vilket vi i har varit duktiga på . Vi har flera städer som är duktiga på att anordna större evenemang. Bland dem finns som är värd för det årliga , Åre som har stått värd för alpina och som har varit värd för i längdskidor . Evenemangen är ett bra sätt för att synas på och bidrar till att locka fler turister till vårt land. Många länder i världen har fått en ökad internationell status och attraktionskraft hos turister efter att de har varit värdar för större evenemang, t.ex. . Ett större evenemang är ett unikt sätt att visa upp landet på och ger genomslag i flertalet olika mediekanaler. Evenemang som , och leder till många utländska besökare vilket i sin tur genererar hotellnätter, restaurangtimmar och tv-tid. I förlängningen har det en positiv inverkan på sysselsättningen i landet och bidrar även med intäkter till företag, regioner och staten. Jag föreslår därför att regeringen bör överväga att ta fram en nationell strategi för hur vi ska kunna söka större internationella evenemang samt hur finansiering av dessa i sådant fall bör se ut.
mot · H402162 · 2016-09-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheterna till en översyn av allemansrätten och tillkännager detta för regeringen. Vid kommersiell användning av någons mark, såsom vid omfattande bärplockning, förekommer det att marken blir förstörd efter att den har missbrukats under exempelvis bärplockarnas framfart. Det borde inte vara på detta sätt som vår allemansrätt är tänkt att nyttjas. Att plocka bär är tillåtet enligt allemansrätten, även i stor skala och för försäljning. Men det får inte innebära orimliga problem för markägaren. Allemansrätten är en fantastisk möjlighet att vara i naturen för oss alla. Det är djupt olyckligt när nedskräpning, skadegörelse eller olovlig terrängkörning blir ett problem för markägare och andra. Enligt allemansrätten ska vi alla ha tillgång till naturen. För att inga problem ska uppstå är det värdefullt att arrangören pratar med markägaren, och kommunen innan verksamheten startar. Många av problemen skulle på detta sätt kunna undvikas om arrangörer av organiserad bärplockning tar kontakt med markägare i förväg. Dock sker detta inte alltid, vilket kan orsaka stora bekymmer för våra markägare. I skyddad natur, exempelvis nationalparker och naturreservat, finns särskilda bestämmelser som kan innebära att allemansrätten är begränsad om det behövs för att uppnå syftet med naturskyddet. finns inga vägledande domar som reglerar allemansrätt och bärplockning. Vi föreslår att regeringen överväger att se över möjligheten till en översyn av allemansrätten för att om möjligt undvika att kommersiella verksamheter kan nyttja mark utan markägarens godkännande.
mot · H402163 · 2016-09-28 00:00:00 — Pris för jaktkort på statlig mark ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare krav på länsstyrelserna att inte höja prisnivåerna för jakt på statens marker, mer än kostnadsprisindex, och detta tillkännager för regeringen. Jakt är både en sysselsättning och natur- och kulturhistoriskt värdefull för vårdandet och bevarandet av ett livskraftigt viltbestånd ute i skog och marker. Det är något som socialt sammanför människor ute i områden som dras med stor avbefolkning. Staten är en stor ägare av skog och mark och är därmed ansvarig för den jakt som bedrivs på dessa marker. Förvaltandet av statens skog och marker är viktiga i frågan om hur vi bäst främjar landsbygdens förutsättningar. har kraftigt höjt priserna för att jaga i de jämtländska markerna. Trots att prisbasbeloppet har ändrats med dryga en procent, har priserna för dygns- och årskort höjts med betydligt mycket mer. Detta går inte i takt med den allmänna prisuppgång som anger. Det är viktigt att jakten tillgängliggörs för alla. Därför anser jag att det är viktigt att priserna för jaktkort på statens marker, inte höjs mer än vad som är betingat utifrån kostnadsprisindex.