mot · H3023360 · 2016-03-31 00:00:00 — med anledning av skr. 2015/16:115 Verksamheten i Europeiska unionen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för en omförhandling så att svenska folket kan ges möjlighet att ta ställning till om ska lämna det överstatliga EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om folkomröstningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att icke-euroländer ska undantas från 2020-målen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att inte ska delta i den europeiska planeringsterminen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska presentera ett förslag till ett nationellt reformprogram för genom en särskild skrivelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommissionens utvidgningsstrategi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om svenskt ensidigt visumtvång gentemot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om anslutningsförhandlingar med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att användningen av triloger inskränks och för ökad öppenhet och transparens och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att minimera förekomsten av delegerade akter och att samråd ska ske med innan varje överföring av normgivningsmakt och innan utnyttjandet av normgivningsmakt, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den europeiska utrikestjänsten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU som aktör i FN och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktioner gentemot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att exportbidrag som är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad ska avskaffas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att handelsavtalet ska följa WTO:s standard och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avtal ska innehålla en positiv lista där det som ska vara föremål för frihandelsavtalet med radas upp, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frihandelsavtalet med inte får utmynna i en situation där företag generellt ska kunna stämma stater med stöd av avtalet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en europeisk handelsstrategi inte får generera ökade kostnader för svenska skattebetalare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvärdering av gemensamt EU-bistånd och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om villkor för EU-bistånd till den palestinska myndigheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s grannskapspolitik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktioner mot och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fredsprocessen i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om och och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Medelhavsunionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om viseringsfrihet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s budget och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att kommissionen inte ska beviljas ansvarsfrihet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s inre säkerhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om förslaget till en gemensam gräns- och kustbevakning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en europeisk åklagarmyndighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om det gemensamma europeiska asylsystemet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säga upp avtal med och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska effektivisera arbetet med att sluta återtagandeavtal med tredjeländer på EU-nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en regelbunden utvärdering av de reella effekterna av fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strukturreformer och tillväxtfrämjande åtgärder inte får vara kostnadsdrivande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för svenska konsumentprodukters säkerhet enligt svenska standarder och säkerhetskrav primärt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i andra hand ska verka för att svenska konsumentprodukters säkerhet kompletteras med EU:s säkerhetskrav i marknadskontrollen, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kravet på ursprungsland och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frågeställningar angående infrastruktur och transportföretag i allt väsentligt bör hanteras på en nationell nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att man enbart i nödvändiga fall ska implementera ERTMS och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka i EU för ett avskaffande av ERTMS och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka i EU för ett avskaffande av järnvägspaketet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att så mycket som möjligt av medlemsländernas flygledning och trafikbestämmelser ska skötas på nationell nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den europeiska energihandlingsplanen utvärderas när det gäller energiprisernas utveckling, elnätens funktion, investeringskostnader i infrastruktur samt handlingsplanens påverkan på globalt koldioxidläckage och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att energihandlingsplanen utvärderas i fråga om kostnadsutvecklingen av subventioner som gäller förnybar energi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att avskaffa den gemensamma jordbrukspolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för en minskad EU-byråkrati för fiske-, jordbruks- och fiskerinäringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att avskaffa den externa fiskeripolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att rimliga sanktions- och återkravsbelopp för EU-ersättningar bör gälla vid felaktigheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att varje medlemsstat får införa de sjukdoms- och smittkontroller som anses nödvändiga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att ett generellt förbud på införs mot slakt utan bedövning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att ska få möjlighet till undantag som gör att vi kan stoppa importen av kött som kraftigt avviker från intentionerna i svensk djurskyddslagstiftning, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att måste värna den nationella beslutanderätten över skogspolitiken och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om art- och habitatdirektivet respektive fågeldirektivet och dess implementering i den svenska lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återta makten över jakten och viltvården från EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen vid förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att EU:s medlemsstaters åtaganden ska kunna justeras och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att kärnkraft vid förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen ska likställas med förnybar energi och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska driva som svensk linje att EU:s medlemsstater, inom ramen för internationella klimatavtal, inte bör anta väsentligt större mål om minskning av utsläpp av växthusgaser än resten av världen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i EU bör driva frågan om att klimatfokus bör ligga på energiforskning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör driva linjen att EU:s medlemsstater vid beräkningen av nettoutsläpp av klimatgaser ska kunna tillgodogöra sig faktiska nettoutsläpp som inkluderar markanvändning enligt vad som anförs i motionen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Utbildning 2020-ramverket inte ska innehålla förslag på lösningar på problem eller utmaningar som är bäst lämpade att lösa på nationell nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de ekonomiska satsningarna på Erasmus+ ska stanna inom EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att lägga ned Erasmus+-samarbetet, och i stället låta respektive lärosäte skriva avtal med de lärosäten de önskar, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att EU respekterar nuvarande ståndpunkt att ungdomspolitiken först och främst är en lokal angelägenhet och att enbart erfarenhetsutbyten och öppna samordningsmetoder bör tillämpas på det ungdomspolitiska området, och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att det inte sker någon harmonisering på kulturområdet inom EU och att kulturpolitik även fortsatt ska vara en nationell angelägenhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för ökad offentlighet i EU-politiken och tillkännager detta för regeringen. Del 1 Den övergripande utvecklingen i EU Lämna den överstatliga unionen samt folkomröstning anser inte att det är vare sig rätt eller rimligt att står över de lagar som stiftas av riksdag, det svenska folkets valda företrädare. Det svenska folket har aldrig blivit tillfrågat om detta, utan röstade ja till ett helt annat EU än vad EU framför allt utvecklats till. Ett totalhavererat Schengen med tillhörande invandring av flyktingar och andra till talar sitt tydliga språk. EU klarar inte och kommer aldrig att klara av den påfrestning detta ger. Med tanke på EU:s eftergifter till borde det vara tydligt att det svenska folket så fort som möjligt ska få besvara frågan om man vill kvarstanna i eller lämna den överstatliga unionen. var redan innan EU-inträdet 1995 en högteknologisk och framgångsrik välfärdsstat med en stark export samt högkvalitativa produkter och tjänster. Till det hade även innan EU-inträdet en hög arbetsmoral och ett välorganiserat samhälle. Allt detta lyckades svenskarna skapa utan en överstatlig union vars lagar har företräde över våra egna. riksdag har i många frågor reducerats till ett transportkompani utan ett reellt inflytande över alltfler frågor och politiska områden. Vi anser att svenskarna bäst bestämmer själva över sin egen framtid och vill därmed att ska inleda en omförhandling för att göra det möjligt att lämna den överstatliga delen av unionen för att istället samarbeta på en mellanstatlig nivå. Vi vill se ett samarbete som inkluderar ett gemensamt intresse att samarbeta kring, exempelvis rörande brottsbekämpning, miljö eller gränskontroller. När ett sådant alternativ är framförhandlat vill vi ge det svenska folket möjligheten att i en ny folkomröstning ta ställning till medverkan i en överstatlig union. Del 2 FRÅGOR UNDER RÅDET FÖR ALLMÄNA FRÅGOR 3 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen anser att det är dags att EU tar ett steg tillbaka. Även om vi tycker att 2020-målen i sig är sympatiska, finns det anledning att ifrågasätta om det verkligen är så EU ska fungera – med gemensamma mål som omvandlas till en harmoniserad strategi som i sin tur omvandlas till EU:s gemensamma rekommendationer om reformer i medlemsstaterna. Konvergens mellan medlemsstaternas ekonomier och tillväxt kommer nog snarare till genom sund konkurrens mellan medlemsstaterna och marknadstillträde inom unionen, än genom en harmoniserad utbildningspolitik och användningen av strukturfonder. skedde ytterligare förstärkningar av arbetet med den europeiska planeringsterminen i syfte att strömlinjeforma 2020-arbetet. ifrågasätter nyttan med detta och menar att de problem som finns i respektive medlemsstat behöver lösas på nationell nivå för att ge bäst effekt, utan att kommissionen tar ett helhetsgrepp om saken. Återkommande kritik mot till exempel hyresmarknad, lönebildning och arbetsmarknadspolitik, som medlemsstaterna förväntas ställa sig bakom, är bara ett av otaliga steg på vägen mot mer federalisering av EU och ter sig alltmer som ett luftslott. Själva tanken på EU som en förutbestämd ”konvergensmaskin” är det att ifrågasätta. Det finns ett oroväckande drag hos samtliga EU:s institutioner av såväl top-down-perspektiv som en idé om ”en storlek passar alla”. Angående den europeiska planeringsterminen anser att det är något som bör förpassas till en krets av de närmast sörjande och den krets av medlemsstater som står beredda att bli finanspolitiskt annekterade. Den europeiska planeringsterminen breder ständigt ut sig trots att kommissionen talar om att den ska bli smalare och mer effektiv. Från att ha varit ett i huvudsak makroekonomiskt verktyg inkluderar den numera även rättspolitiska och sociala frågor som förvisso anknyter till finanspolitiska utgifter, men som knappast förväntades ingå i kommissionens granskning från början. Kommissionen har tagit den förstärkta ekonomiska styrningen till intäkt för att ge rekommendationer på sådana områden som socialpolitiken, och den europeiska planeringsterminen har utvecklats till att bli ett av de starkaste verktyg EU har för att på kvasiformell väg påverka medlemsstaterna. Inlemmandet av en social dimension, med uttalanden om nivå på försörjningsstöd och annat, är synnerligen oroväckande med tanke på att socialpolitiken är ett av de få kvarvarande områden som medlemsstaterna råder över själva. anser att regeringen bör verka för att den europeiska planeringsterminen endast ska omfatta de länder som omfattas av stödprogram eller ingår i . Som anfört är de nationella reformprogrammen en av de avgörande bitarna för att EU ska kunna utöva inflytande över en medlemsstats finanspolitik. När kommissionen gör analyser av medlemsstaternas ekonomi inom ramen för den europeiska planeringsterminen beaktas inte bara programmets relevans för hållbarheten i finanspolitiken utan också i vilken mån och riktlinjer iakttagits. För att medborgarna och de partier som är EU-skeptiska ska kunna dels ta del av, dels bilda opinion kring, hur EU påverkar medlemsstaterna och vilka krav EU bör ställa på en medlemsstat är det av avgörande vikt att regeringens förslag till nationellt reformprogram tillställs i en särskild skrivelse. Den förhastade och dåligt planerade utvidgningen av EU har haft kännbara negativa konsekvenser för svenska folket såsom omfattande social turism, urholkning av den svenska arbetsrätten och lönedumpning, vidare har utvidgningen orsakat enorma kostnader för genom att behovet av strukturfondsstöd till de nya medlemmarna ökat. Då unionen utvidgas som integrationen och överstatligheten utvecklas och fördjupas påverkas de välskötta länderna oundvikligen av de nya medlemsländernas problem med dåligt skött ekonomi, fattigdom, korruption och organiserad brottslighet. ser med oro på det faktum att unionen inom en inte alltför avlägsen framtid kan uppta länder som präglas av sinsemellan ouppklarade, allvarliga konflikter relaterade till gränser, handel, namn och etnisk tillhörighet. De nya potentiella medlems- och kandidatländerna riskerar även att ytterligare urholka EU:s gränsskydd då handel med identitetshandlingar och korruption inom poliskårerna är regel snarare än undantag. Om en utvidgningsprocess ska leda till en positiv utveckling i nya potentiella medlemsstater vad gäller genomförandet av reformer måste också EU bli mycket tydligare i sina krav och mer konsekventa vad gäller konditionalitet, alltså att länder uppfyller sina åtaganden innan eftergifter görs från EU:s sida. anser därför att regeringen bör använda sitt veto för att stoppa varje inledande av anslutningsförhandlingar till dess att alla inre konflikter är lösta, landet ifråga har uppnått en BNP som inte väsentligt understiger EU:s genomsnitt, landet kan garantera det yttre gränsskyddet och påvisa mätbara framsteg i kampen mot korruption och organiserad brottslighet. Det ska också ställas krav på att landet är en utvecklad demokrati och fungerande rättsstat som respekterar mänskliga rättigheterna. Dessa krav bör även gälla viseringsfrihet. Innan ett nytt kandidatland godkänns måste Köpenhamnskriteriena i realiteten vara uppfyllda och inte bara vara en papperskonstruktion. SD ser extra allvarligt på att , genom vad som inte kan kallas annat än utpressning lyckats utvinna stora koncessioner från EU, däribland viseringsfrihet och ett påskyndat förfarande för anslutning. är ett land som avviker mycket kraftigt från vad gäller den offentliga förvaltningen, demokratisk tradition och rättsstatens principer. Mot bakgrund av hur den turkiska regeringen i närtid agerat mot demonstranter, press, den kurdiska minoriteten och sina grannländer är det tydligt att kommissionen sänkt kraven som ställs på kandidatländer och väljer nu att helt bortse från deras uppenbara brister. kontrollerar inte ens sin gräns mot utan släpper regelbundet genom stora antal IS-krigare. Även om EU säger sig ställa samma krav på som andra och har som målsättning att de ska uppfylla dessa krav ser vi det som högst osannolikt att detta kommer bli något annat än tomma löften. Enligt en rapport från uppfyller endast 36 av 79 nuvarande krav och tiden är knapp. erfarenheter av beviljad viseringsfrihet till andra länder visar också på att även om länder skulle avge löften att åtgärda brister och uppfylla krav riskerar det endast bli en papperskonstruktion där handling inte följer ord. Vi vänder oss också emot att genom utpressning får EU att gå med på eftergifter i anslutningsprocessen trots de stora brister som finns i landet och som blankt struntar i att åtgärda. Detta vittnar om en allvarlig avsaknad av verklighetsförankring. Dessutom anser vi att EU inte ställer tillräckliga krav på länder i anslutningsförhandlingar och för att få visumfrihet. Mot bakgrund av detta vill vi uppmana regeringen att verka för att stoppa alla steg mot ett Turkiskt medlemskap. Vi vill även att regeringen inför ett ensidigt visumtvång gentemot om EU ger dem visumfrihet . 9 Interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning Det nya interinstitutionella avtalet innebär ytterligare harmonisering, redan på ett mycket tidigt stadium, och snabbare lagstiftning. Detta på bekostnad av öppenhet, transparens och möjligheter till debatt om förslag. Det innebär även att den politiska diskursen blir ännu snävare. Genom flerårig programmering, tätare kontakter mellan kommissionen, och rådet strömlinjeformas processen och kritiska röster och oliktänkande kan inte komma till tals. Alla, inklusive de nationella parlamenten, ställs inför fait accompli; där inget tillåts störa harmoniseringen. Vi sverigedemokrater anser att ett avtal som ger fortsatt utrymme för hemliga överläggningar är oacceptabelt. Trilogerna var tänkta i fördraget som en sista utväg, mer eller mindre, om parterna inte kunde enas. avgörs nästan alla lagstiftningsfrågor genom triloger direkt. Vi anser att regeringen ska verka för full öppenhet i trilogerna såsom till exempel offentliga dagordningar, deltagarlistor, kallelser och stenografiska uppteckningar. Regeringen kan här verka dels för en inskränkning av användningen av triloger och uppmuntra till fler ”läsningar” av förslagen till lagstiftning, dels för ökad öppenhet och transparens i lagstiftningsarbetet inom EU. 10 Kommittéförfarande och delegerade akter Det som huvudsakligen oroar inom detta område är att Lissabonfördraget gav långtgående normgivningsmakt till kommissionen, normgivningsmakt som istället anser hör hemma hos medlemsstaterna. Mycket av det som kommissionen numera kan besluta om och som göms bakom ”tekniska anpassningar till Lissabonfördraget” är i själva verket betydande överflyttningar av makt till . anser att regeringen ska tillse att dess representanter i Coreper motsätter sig ytterligare utnyttjanden av den delegerade makten. Sådana flagranta överflyttningar av normgivningsmakt ska inte heller ske genom så kallade A-punkter. Varje enskild möjlighet för kommissionen att utnyttja sin möjlighet att anta regler via delegerade akter bör diskuteras enligt den särskilda ordning som föreskrivs i regeringsformen. Del 3 EU:s FÖRBINDELSER MED OMVÄRLDEN kan inte ställa sig bakom att den utrikespolitiska kompetensen helt ska förflyttas från nationell nivå till EU:s utrikestjänst. Vi kan instämma i mervärdet i en gemensam EU-linje i viktiga frågor så länge det görs med konsensus mellan medlemsstaterna och varje medlemsstat också fortsatt har en frihet att föra sin egen utrikespolitik i enlighet med sina intressen. Vi ser däremot inte behovet av en särskild utrikestjänst och utrikesrepresentant för EU. Utanför det rent principiella planet finns det också anledning att betvivla utrikesmyndighetens effektivitet. Förhandlingarna med har t.ex. skötts på ett allt annat än professionellt sätt och migrationskrisen, som upptar en stor del av unionens arbetskapacitet hade antagligen inte tillåtits bli så allvarlig som den är om utrikestjänsten varit mer kapabel att göra prognoser. Med hänvisning till detta är det vår uppfattning att Europeiska utrikestjänsten bör avvecklas. 12.2 Den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken ser med oro på att vill driva EU till en alltmer sammanvävd militär organisation.