mot · H3023398 · 2016-04-27 00:00:00 — Det är viktigt att alla föräldrar ska kunna välja den barnomsorg som är bäst för deras barn och själva kunna hitta en balans mellan arbete och familjeliv. är en motvikt till de politiska krafter som vill styra föräldrarnas val och kväva familjens frihet och möjlighet att utforma sin tillvaro. En viktig del i vår politik är därför att stödja föräldrarna och förenkla i familjernas vardag. Samhället är mycket större än staten och det offentliga. För det är i samspelet med andra människor som vi utvecklas som personer. Utan små nära gemenskaper och ömsesidiga beroenden går vi miste om centrala delar av vad det innebär att vara människa. Därför är civilsamhället så viktigt. Det är här som grunden läggs för ett som håller samman. Det är i det civila samhället som människor av fri vilja väljer att engagera sig och ta ansvar. Vi vill ha en politik som stärker det civila samhället och möjliggör möten mellan människor med olika bakgrund. Därför vill vi förenkla regelverket för det civila samhällets organisationer och förbättra möjligheterna för dem att finansiera sin verksamhet. En politik som leder till att de mellanmänskliga banden försvagas kan aldrig kompenseras med en ny myndighet och mer byråkrati eller ytterligare ett bidrag. Går politiken in och tar över frivilligorganisationers verksamhet kommer viktiga värden som tillit, gemenskap, medmänsklighet och personligt ansvar att hotas. hälso- och sjukvårdspolitik tar sin utgångspunkt från varje människas absoluta och okränkbara värde och att den som har störst behov också ska ges företräde till hälso- och sjukvården. Vi har i regeringsställning prioriterat insatser för de mest utsatta patienterna med stora satsningar på psykiatrin, cancervården och vården av kroniskt sjuka. Genom vårdgarantin och kömiljarden har vi bidragit till kortare vårdköer. Vi har tagit viktiga steg mot en bättre, mer tillgänglig och jämlik vård. Men vi är långtifrån nöjda med detta. Framtidens sjukvård står inför stora utmaningar, vården är inte jämlik och det finns fortsatta brister med överbeläggningar, brister i patientsäkerhet och vårdköer. Vården blir också alltmer högspecialiserad och högteknologisk. Mot den bakgrunden finns det all anledning att se över sjukvårdens organisering. Det är knappast troligt att 21 olika landsting med olika demografiska och ekonomiska förutsättningar ska kunna leverera jämlik vård till hela befolkningen. Staten bör därför ges ett ökat ansvar för att säkra en god, effektiv och jämlik sjukvård i hela landet. För oss är patientens rätt till bra och jämlik vård viktigare än att värna dagens sätt att organisera vården. En grundläggande del i utvecklingen av vård och omsorg är självbestämmande och valfrihet. Självbestämmande stärker kvaliteten inom vården och skapar en mer värdig omsorg. Rätten att bestämma över sin vardag upphör inte vid en viss ålder. En äldre person har, precis som yngre, individuella behov som inte kan tillgodoses i en mall. Mycket har gjorts för att utforma vården och omsorgen utifrån den enskilda människans behov. Men mer behöver göras för att utveckla den gemensamt finansierade äldreomsorgen. Utökat självbestämmande när det gäller såväl boende som hemsänd mat och färdtjänst är viktiga delar när det gäller att utveckla äldreomsorgen framöver. Vår solidaritet och medmänsklighet gör inte halt vid någon nationsgräns. förespråkar därför en flyktingpolitik som präglas av humanism och medmänsklighet, ett generöst bistånd som når fram och en politik som främjar handel och ökade möjligheter till rörlighet över gränserna. Vi står också inför stora utmaningar gällande miljö- och klimatpolitiken. Effekterna av den alltför snabba uppvärmningen av jorden slår hårdast mot den fattiga delen av jordens befolkning. Stora ansträngningar måste göras för att skapa internationella överenskommelser som effektivt möter detta hot och bör vara ett föregångsland när det gäller miljö- och klimatpolitik. Familjepolitik för ökad trygghet och frihet Familjen är den viktigaste gemenskapen i samhället och den behövs för att människor ska kunna växa och må bra. Den behövs för att barnen ska få omsorg och fostran i en kärleksfull miljö. När familjen fungerar är det en tillitsfull gemenskap som skänker trygghet och stabilitet i en ständigt föränderlig omvärld. Fungerar inte familjen som en trygg bas fungerar inte heller samhället. Kristdemokratisk familjepolitik syftar till att stödja familjerna, att möjliggöra mer tid för barnen och att öka familjernas frihet. Vi vill i det familjepolitiska målet betona förutsättningarna snarare än utfallet, vilket innebär en acceptans för att utfallet inte alltid blir detsamma för alla barnfamiljer. Olika utfall kan bero på att förutsättningarna är olika, men det kan också bero på att familjerna har gjort olika prioriteringar och val som får ekonomiska konsekvenser. vill genom familjepolitiken öka familjernas frihet. Familjer ser olika ut och har olika förutsättningar. Barn har olika behov och föräldrar har olika önskemål och gör olika prioriteringar. Det är föräldrarna som har det primära ansvaret att avgöra vad som är bäst för deras barn och deras familj, inte staten eller kommunen. Det handlar om ekonomiska förutsättningar, stödet till olika barnomsorgsformer och möjligheterna för köp av olika typer av hushållstjänster. Familjepolitiken ska möjliggöra mer tid med barnen. Anknytning, omsorg, gemenskap och fostran kräver tid. Föräldrar behöver bättre förutsättningar för att kombinera arbete och familjeliv. Men det ska också vara möjligt att prioritera mer tid för barnen. Vänsterregeringen bevisar återkommande hur lågt de värderar föräldraskapet och familjens beslutanderätt genom att gå i motsatt riktning och föreslå ytterligare kvotering av föräldraförsäkringen och genom att avskaffa vårdnadsbidraget. Mycket tyder på att fler förslag för att strypa möjligheterna för föräldrar att vara hemma lite längre med sina barn är att vänta. Syftet med föräldraförsäkringen och vårdnadsbidraget är att barnen ska kunna få tid tillsammans med sina föräldrar, inte att såsom vänsterregeringen resonerar, tvångsstyra kvinnors och mäns grad av förvärvsarbete. mål är att underlätta för föräldrar att vara hemma med sina barn och planera syskon i den takt som passar familjen, inte systemet. Föräldrarna ska få ökad makt över sina föräldrapenningdagar och hur de ska fördelas. Vi vill ta bort många av de begränsningar som finns i föräldraförsäkringen samt öka möjligheten för de föräldrar som vill att vara hemma lite längre med sina barn under förskoleåldern. Familjepolitiken ska bidra till en trygg familjeekonomi. För familjer med svag ekonomi bör inriktningen på den generella politiken vara att förbättra barnfamiljernas ekonomi genom bättre möjligheter för eget arbete och sparande, exempelvis genom skattesänkningar. För de sämst ställda barnfamiljerna vill vi dock genomföra flera reformer, bland annat höjning av det barnrelaterade bostadsbidraget och återinförande av fritidspengen. Familjepolitiken ska stödja familjen. Familjen är den grundläggande gemenskapen i samhället och därför ska familjebildning och familjesammanhållning underlättas och uppmuntras. Familjens integritet ska respekteras och föräldraansvaret ska tydliggöras och uppmuntras. Även om en parrelation ibland inte fungerar är det gemensamma ansvaret för barnet livslångt. vill därför fokusera på en ökad tillgänglighet till familjerådgivningen. Vi vill också öka tillgången till föräldrautbildning genom att varje kommun ska erbjuda minst en föräldrautbildning under barnets uppväxt. Familjepolitiken ska bidra till förbättrad kvalitet i barnomsorgen. Det är barnens behov och rättigheter som är grunden för barnomsorgen. Målet för förskolan och annan barnomsorg såsom familjedaghem bör vara att möta varje barns behov av trygg omsorg, stimulans, lek, gemenskap och utveckling. Målet för oss är att föräldrarna ska kunna välja den omsorg som är bäst för deras barn, att det finns olika barnomsorgsformer samt att all barnomsorg håller hög kvalitet. Mindre barngrupper i förskolan samt bättre förutsättningar för familjedaghemmen är prioriterat i detta arbete. 8.2.Ansvarsfull och human migrationspolitik Det pågår en humanitär kris i världen. Krig, förtryck, islamistiska terrorgrupper samt förföljelse av etniska och religiösa grupper driver människor på flykt. Över 60 miljoner människor runtom i världen befinner sig på flykt inom eller utanför sitt hemland. Många söker sin tillflykt till och har länge varit ett av de länder i som flest sökt sig till. Det stora antalet flyktingar som sökte sig till medförde att regeringen införde gränskontroller och id-krav. EU har också träffat ett avtal med angående flyktingsituationen. ingick en överenskommelse tillsammans med övriga Alliansen och regeringen kring ett flertal migrations- och integrationsåtgärder. I överenskommelsen beslutades bland annat att tillfälliga uppehållstillstånd ska bli huvudregel med rätt till familjeåterförening, ett förstärkt arbete kring återvändande samt om förstärkt kostnadskontroll i mottagandet och etableringen. Regeringen tog sedan på egen hand ytterligare beslut som bland annat innebär begränsad rätt till anhöriginvandring, skärpta försörjningskrav och att övriga skyddsbehövande inte längre får rätt till uppehållstillstånd. Dessa beslut är kritiska till eftersom vi menar att möjligheten att återförenas med sin familj är helt central i sig och därtill viktig för att ge möjlighet att etableras i samhället på ett bra sätt. utgångspunkt är att värna asylrätten, att har ett moraliskt ansvar att hjälpa medmänniskor i nöd. Vi vill värna öppenheten och den fria rörligheten inom EU. Vi har ett ansvar att använda våra resurser på ett sådant sätt att vi kan hjälpa så många människor som möjligt. Vårt land ska vara en öppen demokrati och en för människor på flykt. Vi ska kunna hjälpa , , och . Men krävs också ett större ansvarstagande inom EU. Fler länder måste medverka i mottagandet och bereda plats för människor på flykt. Genom att fler länder medverkar i flyktingmottagandet blir också mottagandet bättre för den asylsökande. också mer stöd till UNHCR och andra hjälporganisationer i flyktinglägren och i andra delar av närområde. Utbildning och arbete är helt centralt för att bidra till ett drägligare liv i dessa områden. Långsiktigt behöver världssamfundet öka ansträngningarna för att skapa fred, stabilitet och demokratisk utveckling i de länder man nu flyr ifrån. Då kan man varaktigt skapa förhållanden som gör att människor inte drivs på flykt och att människor kan återvända hem. För att förbättra mottagande, korta tiden i asylprocessen och minska kostnaderna vill vi införa asylansökningsområden. Dessa bör huvudsakligen finnas i närheten av våra stora gränsövergångar. Alla som avser att söka asyl hänvisas till dessa asylansökningsområden och där registreras asylansökan och det görs en första bedömning av ansökan. Tanken är att få en snabbare registrering och beslutsprocess samt att förhindra att asylsökande avviker. I asylansökningsområdena ordnas boende för de asylsökande under den första fasen i asylutredningen. Det statliga ansvaret för ensamkommande flyktingbarn behöver stärkas. Vi vill göra det genom att tillsätta en nationell krissocialjour. Denna ska finnas som en resurs för de kommuner som behöver avlastning i arbetet med ensamkommande flyktingbarn. Den nationella funktionen ska också ges i uppgift att ta fram nya riktlinjer för vilka krav som bör ställas på familjehem och gode män för dessa barn och ungdomar. 8.3.Bättre och mer effektiv integration En generös migrationspolitik måste kombineras med en effektiv och välfungerande integrationspolitik. Flyktingar som kommer till oss möts tyvärr av bostadsbrist och trångboddhet där jobben finns, och omvänt där bostäderna finns är jobben få. Arbetssökande matchas sällan med jobben utan såväl företag som arbetssökande blir lottlösa. Utanförskap och utsatthet blir en alltför vanlig situation för människor som flytt sitt hemland och söker skydd i . Detta är inte acceptabelt. En human flyktingpolitik måste följas av att människor ges förutsättningar för eget jobb och försörjning. Då finns också förutsättningar för integration. Ett förslag som kan förbättra nyanländas möjlighet till snabbare integrering är att införa introduktionsanställningar, där man får av kollektivavtalad lön , maximalt , som man lär sig jobbet på jobbet eller får annan utbildning vid sidan av jobbet. Genom denna reform kan arbetsgivare anställa personer som inte har riktigt den produktivitet eller kanske språkförmåga som krävs för att helt klara jobbet. man skaffar sig de färdigheter som behövs får man en något lägre lön. Men får man med tiden en trygg anställning och arbetsgivaren har också starka drivkrafter att se till att arbetstagaren får den utbildning eller erfarenhet som krävs . Introduktionsanställningen kan också kombineras med nystartsjobb för dem som är berättigade till det. Då får arbetsgivaren också arbetsgivaravgiften subventionerad. För att öka jobbchanserna ytterligare och därigenom förbättra integrationen föreslår vi också att ett etableringsavdrag införs. I vårt förslag till etableringsavdrag får en nyanländ under sina första möjlighet att tjäna skattefritt. Eftersom möjligheten att ta del av etableringsavdraget upphör skapas starka incitament till tidig etablering. Etableringsavdraget gör det också mer lönsamt att ta jobb till lägsta avtalade lönenivå eller en introduktionsanställning eftersom den nyanlände kompenseras med lägre skatt. Vi vill också förbättra sfi:n, exempelvis genom att erbjuda sfi med barnomsorg. Vidare vill vi att SFX, alltså språkutbildning med yrkesintroduktion eller praktik, ska erbjudas nationellt som en påbyggnad på den kursplan som kommunerna är skyldiga att tillhandahålla för sfi. När antalet asylsökande och nyanlända ökar kraftigt uppstår en akut bostadsbrist. Bostadsbristen drabbar enskilda, både de som väljer eget boende och de som bor i anvisade boenden med låg standard. För att snabbt minska den akuta trångboddheten och kostnaderna krävs dels att ges rätt att själva äga boenden för asylsökande, dels att kommunernas planprocess kring tillfälliga bostäder förenklas. De stora behoven som finns på integrationspolitikens område gör att vi ser ett stort behov av en kriskommission som får i uppdrag att vända på alla stenar för att förbättra integrationen. Det kan exempelvis handla om vilka strukturella förändringar som behövs på svensk arbetsmarknad, hur etableringsprocessen kan förändras och utvärdera hur dagens integrationsåtgärder står sig i förhållande till utgifterna. Kommissionen bör ledas av personer som det finns en bred uppslutning kring. behöver en politik för fler jobb, fler bostäder och bättre skola. Regeringens politik riskerar att få motsatt effekt. De som drabbas hårdast är de nyanlända som riskerar att fastna i ett långvarigt socialt och ekonomiskt utanförskap. En integrationspolitik som inte fungerar kan också undergräva migrationspolitikens legitimitet. När politiken tappar legitimitet riskerar kraven på åtstramningar att förverkligas. En sådan utveckling måste alla som vill värna ett generöst mottagande motverka. Av dessa skäl krävs nu politisk handling som gör det möjligt för fler nyanlända att få arbete, som förbättrar situationen på bostadsmarknaden, som gör mottagandet bättre och som långsiktigt gör integrationspolitiken effektivare. 8.4.Ett företagsklimat för fler jobb behöver ett företagsklimat som lägger grunden för fler jobb. Nya jobb kan inte kommenderas fram av politiker i riksdag eller regering. Jobb skapas när människor finner det mödan värt att starta och utveckla ett företag och förverkliga en idé och vågar satsa sitt sparkapital. Politikens ansvar är därför att främja ett gott företagsklimat där företagande, entreprenörskap och innovation uppmuntras. Det privata näringslivet och det enskilda entreprenörskapet har alltid varit, är, och kommer alltid att vara grunden för välfärd. En förutsättning för ett gott företagsklimat är att företag har råd och möjlighet att anställa. Höga skatter på jobb slår hårt inte minst mot unga som söker sitt allra första jobb och mot de som står långt ifrån arbetsmarknaden. För att stärka framväxten av nya företag och fler jobb vill sänka skatten på arbete, förenkla reglerna kring att starta och driva företag och öka tillgången på riskkapital. Många nyanlända och unga får sitt första jobb inom någon del av tjänstesektorn. RUT- och ROT-avdragen som alliansregeringen införde har öppnat nya marknader och skapat förutsättningar för nya företag och jobb. har avdragen gjort att såväl barnfamiljer som enskilda haft råd och möjlighet att få avlastning med vardagssysslorna. Att regeringen valt att nedmontera dessa avdrag är ett slag mot alla dessa människor och mot småföretagare som vågat ta steget och starta ett företag inom den hushållsnära sektorn. fortsätter värna ROT-avdraget och vill utvidga RUT-avdraget. Ett konkurrenskraftigt näringsliv och en stark basindustri förutsätter en trygg och säker energiförsörjning. Rådande marknadsförutsättningar med låga elpriser gör att i stort sett inga energislag är lönsamma som investeringsbehoven är stora, inte minst för den svenska kärnkraften. För oss kristdemokrater är det viktigt att den svenska industrin, företag och konsumenter kan lita på en trygg och tillräcklig energiförsörjning, inte utan även . 8.5.Reformer för fler bostäder har gått från en allvarlig bostadsbrist till en akut bostadskris. meddelar att bostadsmarknadens brister ger dem skäl att lämna landet. konstaterar att det behöver byggas 77 000 bostäder , en siffra som inte tar höjd för den stora flyktingtillströmningen som skett . vill se en bostadspolitik som ger förutsättningar för ett ökat byggande så att bostadsmarknaden kan börja möta människors drömmar för sitt boende. Därför behövs både byggande och förtätande av stadskärnor parallellt med att samhällen breddas med utbyggda trädgårdsstäder. Behovet av billigare bostäder som personer utan stora resurser efterfrågar är stort och måste mötas på ett väsentligt bättre sätt än vad som sker för tillfället. ansvarade för bostadsfrågorna drevs en omfattande reformagenda för att undanröja hinder för ökat byggande. Dessa reformer har bidragit till att byggandet ökat kraftigt . sker ökningen från låga nivåer och efterfrågan på bostäder i många städer är mycket hög. Regeringens huvudsakliga svar på denna avgörande fråga är de utdömda byggsubventioner som man utlovat men inte klarat av att bereda formerna för. Efter många kristdemokratiska uppmaningar till regering och bostadsminister bjöds allianspartierna in för bostadsförhandlingar. Det behövs långsiktiga spelregler på bostadsmarknaden och det vill vi samverka till men då måste det också innebära stora reformer som motiverar en blocköverskridande uppgörelse. Vid sidan av förhandlingarna saknar regeringen reformagenda kring bostadssituationen. och Alliansen har fortsatt regelförenklingsarbetet och föreslagit generösare bullerregler, undantag för tillgänglighetshinder, privat initiativrätt, strandskyddsreformer, enklare planprocess, utformningsbestämmelser i detaljplan, minskningar av hur samma ärende kan överklagas samt fler bygglovsbefriade åtgärder. Dessa har dock urholkats, stoppats eller ignorerats av regeringen. Andra reformer, som förbud mot kommunala särkrav och möjligheten att uppföra bygglovsbefriade attefallshus, har inte följts upp och kommuner har därmed fått möjlighet att urholka reformerna. En svår bromskloss för bostadsmarknaden är den bristande rörligheten. Genom ökad rörlighet kan ett stort antal bostäder tillgängliggöras på kort sikt. Allt för många uppger att de bor kvar i för stora hus på grund av flyttskatternas utformning. vill att taket för uppskov på reavinstskatten tas bort om man köper ny bostad. Även betalningen av räntan på uppskovet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad. På så sätt tvingas inte vinsten vid försäljningen fram till beskattning om man köper en ny bostad, vilket innebär att en stor del av den bristande rörligheten som orsakas av skatter vid flytt kan elimineras som staten får in skatteintäkterna, dock något . För istället betalas såväl reavinstskatt som uppskovsränta när personen inte längre gör något uppskov. Det sker exempelvis när personen flyttar till hyresrätt, till särskilt boende eller om personen avlider. Situationen på bostadsmarknaden är djupt allvarlig. De djupgående och breda reformer som behövs för att ge förutsättningar för ett ökat byggande kräver politisk beslutsamhet. 8.6.En skola för kunskap och bildning Skolans huvuduppgift är att förmedla kunskap, att stimulera elevernas intellektuella utveckling och att förbereda barn och unga för vuxenlivet. Skolan ska erbjuda den kunskap som behövs för att klara av arbetslivet, men också kunskap för att klara livet som ansvarsfull samhällsmedborgare. Det betyder att skolan måste återupprätta en bildningstradition. Om skolan inte lyckas i sitt uppdrag skapar vi stora framtida problem både för barnen och för . De sjunkande studieresultaten måste därför tas på största allvar. Lärarna är nyckelpersoner för en skola med hög kvalitet. utgångspunkt är att undervisningen ska bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet. Lärarnas och rektors roll behöver stärkas. Deras vidareutveckling måste få en tydligare forskningsanknytning. saknas tusentals lärare och bristen beräknas öka. Det behövs snabbare vägar in i läraryrket genom kortare kompletterande pedagogisk utbildning för personer som har examen i ett relevant ämne eller yrkeskunskap. Lärare ska få vara lärare. Vi vill rensa bland lärares uppgifter och ansvar och ge utrymme för mer lärarledd ämnesundervisningstid. Vi vill göra mer för att ge nyanlända elever bra förutsättningar att lära sig svenska språket och komma in i den svenska skolan. Det är rimligt att kommunerna ges möjlighet till flexiblare lösningar som gör att den ordinarie skolverksamheten kan upprätthålla kontinuitet när många nyanlända barn och unga kommer till . Det bör tillfälligt införas en möjlighet att examinera gymnasieelever på engelska och erbjuda individuella studieplaner. För att nyanlända ska nå kunskapsmålen vill vi se en kompetenssatsning för att utbilda fler lärare i svenska som andraspråk. Det behövs även ett speciallärarlyft för att motverka bristen på speciallärare. Satsningen på karriärlärartjänster bör riktas mer till utsatta områden. Nyanlända lärare bör kunna börja jobba i skolan med kringuppgifter som kan avlasta legitimerade lärare. På så sätt kommer de in och lär sig om den svenska skolan och är delaktiga i arbetet deras kunskaper valideras. Elevers hälsa och trygghet i skolan är en grundförutsättning för att ta till sig ny kunskap. Vi ser med stor oro på den psykiska ohälsan bland barn och unga. Vi vill utöka skolidrotten från 500 i för att alla barn ska röra mer på sig; motion har betydelse för såväl hälsan som skolresultaten. Skolan ska vara en trygg miljö för alla elever. Vi vill underlätta för fler vuxna i skolan, som exempelvis klassmorfar eller unga vuxna som rastvakter. Konflikthantering bör vara obligatoriskt under lärarutbildningen och ta sin utgångspunkt i skolans värdegrund. 8.7.Mer valfrihet och makt till den enskilde Människors välbefinnande ökar när de har makt att påverka sin egen livssituation. Det gäller alltifrån utbildning och jobb, familjebildning och bostad till vård och omsorg. Att människor kan göra aktiva val för sin hälsa och sitt välmående är betydelsefullt, som att välja äldreboende, vårdcentraler eller hemtjänstutförare. Detta borde vara självklarheter i ett välutvecklat välfärdssamhälle. Givetvis ska kommuner och landsting vara garanter för vården och omsorgen, men vem som utför tjänsterna måste ligga i händerna på medborgarna. När människor har flera goda utförare att välja bland ökar också kvaliteten i vården och omsorgen. När medborgare jämför, diskuterar och sätter sig in i olika utförares inriktningar och erbjudanden skapas ett engagemang.