mot · H4023494 · 2016-10-05 00:00:00 — Avslag till regeringens växa-stöd till förmån för bredare reform (Prop. 2016/16:1, egna beräkningar) Höjd återbetalning av dieselskatt inom jord-, skogs- och vattenbruk (2016:878) Reformerade regler för personaloptioner (2016:1026) Preliminär avvisning av uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen (Prop. 2016/17:1, [2016], egna beräkningar) Reformerade anställningsstöd (2016:1338, 2016:1635, egna beräkningar) Sänkta arbetsgivaravgifter för äldre (2016:160, egna beräkningar) Införande av ingångsföretag (egna beräkningar) 1310 Skatt på kapital, hushåll Sänkta arbetsgivaravgifter för äldre (2016:160, egna beräkningar) Reformerade regler för personaloptioner (2016:1026) 1320 Skatt på företagsvinster Införande av ingångsavdrag (2016:831) Införande av sommarjobbsavdrag (2016:911) Ingen arbetsgivaravgift för ett företags första anställda (2016:840) Sänkta arbetsgivaravgifter för äldre (2016:160, egna beräkningar) Höjd fastighetsskatt på kommersiella lokaler (2016:1154) Införande av finansiell aktivitetsskatt (2016:1429, egna beräkningar) Höjt förmånsvärde för icke-miljöbilar (2016:1155) Avskaffad nedsättning av energi- och koldioxidskatt för gruvindustri (2016:284) Miljödifferentiering av fordonsskatten (2016:1615, 2016:180) Avskaffade skatteundantag för naturgas (2016:878) Återinförd avdragsrätt för avgifter och bidrag till Stiftelsen (Prop. 2015/16:1, egna beräkningar) Införande av skatt på sopförbränning (egna beräkningar) Införande av bredare kemikalieskatt fr.o.m. (SOU 2015:30, prop. 2016/17:1, egna beräkningar) Införande av kemikalieskatt på PVC i vissa byggvaror (SOU 2015:30) Införande av skatt på kemikalier i kläder och skor (KemI [2015, 2013], egna beräkningar) Reformerade regler för personaloptioner (2016:1026) Omvandling av kväveoxidavgiften till skatt ([2016c, 2014], egna beräkningar) Höjd fastighetsskatt på kommersiella lokaler (2016:1154) 1410 Mervärdesskatt, hushåll Avskaffade skatteundantag för naturgas (2016:878) Energiskattebefrielse av (2016:878) Nej till att höja momsen på biografer (Prop. 2015/16:1) Införande av skatt på plastbärkassar (2016:1334) Införande av bredare kemikalieskatt fr.o.m. (SOU 2015:30, prop. 2016/17:1, egna beräkningar) Införande av kemikalieskatt på PVC i vissa byggvaror (SOU 2015:30) Införande av skatt på kemikalier i kläder och skor (KemI [2015, 2013], egna beräkningar) Avskaffade skatteundantag för naturgas (2016:878) Avskaffad nedsättning av energi− och koldioxidskatt för gruvindustri (2016:284) Energiskattebefrielse av (2016:878) Energiskattebefrielse av FAME (2016:878) Återställt skatteundantag från skatteplikt för småskalig produktion av solel (egna beräkningar) Avskaffad nedsättning av energi- och koldioxidskatt för gruvindustri (2016:284) Höjd återbetalning av dieselskatt inom jord-, skogs- och vattenbruk (2016:878) Övriga skatter på 1450 energi och miljö Införande av skatt på sopförbränning (egna beräkningar) Införande av skatt på plastbärkassar (2016:1334) Införande av bredare kemikalieskatt fr.o.m. (SOU 2015:30, prop. 2016/17:1, egna beräkningar) Införande av kemikalieskatt på PVC i vissa byggvaror (SOU 2015:30) Införande av skatt på kemikalier i kläder och skor (KemI [2015, 2013], egna beräkningar) Omvandling av kväveoxidavgiften till skatt ([2016c, 2014], egna beräkningar) 1470 Skatt på vägtrafik Miljödifferentiering av fordonsskatten (2016:1615, 2016:180) Restförda och 1600 övriga skatter Omvandling av kväveoxidavgiften till skatt ([2016c, 2014], egna beräkningar) 2000 Inkomster av statens verksamhet Reformerad arbetslöshetsförsäkring (2016:158) Höjda förseningsavgifter enligt skatteförfarandelagen (egna beräkningar) 4000 Återbetalning av lån Införande av etableringslån (2016:1415) 7000 Avräkningar m.m. i anslutning i skattesystemet Omvandling av kväveoxidavgiften till skatt ([2016c, 2014], egna beräkningar) Not: förslag till kemikalieskatt redovisas netto mot regeringens förslag till kemikalieskatt. strävar efter ett samhälle där makt ska finnas nära människor. Närodlad politik kallar vi det. Det betyder att staten i vissa fall bör stå tillbaka, till förmån för kommuner, landsting och regioner. Inte minst bör också en större andel av de resurser som skapas i stanna kvar i de regioner och verksamheter och hos de människor där de skapats. På så vis ökar människors makt över sina egna liv, och företags möjlighet att växa och anställa förstärks. Som beskrevs i kapitel 9.2 föreslår att ett antal riktade statsbidrag tas bort till förmån för en förstärkning av de generella statsbidragen till kommuner och landsting. I tabell 22 beskrivs förslag till utgiftsramar för . I tabell 23 presenteras sedan beräkningar av utgiftsramar för åren 2018−2020. Tabell 22 Förslag till utgiftsramar Avvikelse från regeringen (C) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö− och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Tabell 23 Förslag till utgiftsramar 2018−2020 Avvikelse från regeringen (C) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in− och utlåning i , netto 20.1 Utgiftsområde 1: Den svenska demokratin är i grunden välfungerande och värd att försvara. Folkviljan ska kanaliseras genom en effektiv förvaltning inom såväl som , med respekt för olika minoriteter, och granskas av oberoende medier. En stor del av de politiska institutionerna ämnade att säkerställa detta återfinns inom utgiftsområde 1. Den svenska demokratin måste kontinuerligt utvecklas och anpassas till en föränderlig värld. De offentliga institutioner vars uppgift det är att genomdriva den politik som fått stöd i allmänna val måste göra så på ett effektivt och transparent sätt. Tabell 24 förslag till anslag för utgiftsområde 1 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. Allmänna val och demokrati Stöd till politiska partier Åtgärder för nationella minoriteter Åtgärder för den nationella minoriteten romer Myndigheten för press, radio och tv för europapolitiska studier samt EU−information Tabell 25 förslag till anslag till 2020 för utgiftsområde 1 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Kungliga hov− och slottsstaten ledamöter och partier m.m. Allmänna val och demokrati Stöd till politiska partier Åtgärder för nationella minoriteter Åtgärder för den nationella minoriteten romer Myndigheten för press, radio och tv för europapolitiska studier samt EU-information föreslår att anslag 4:1 m.m. minskas med 2017 och 2018 då regeringens förslag om resursförstärkningar mot bakgrund av det svenska medlemskapet i avvisas. Arbetet bör kunna ske inom ramen för tidigare anvisade anslag eller genom omprioriteringar. Därtill föreslås att anslag 4:1 minskas med , samt med 2017−2018, då regeringens förslag om förstärkningar på dessa nivåer, som motiveras av ökade kostnader till följd av migrationen, avvisas. Dessutom föreslås att anslag 4:1 minskas med 2017−2019 då regeringens förslag om en förstärkning i syfte att stärka svensk export avvisas. Svensk export är viktig, men dess framgång styrs inte av nivån på anslaget till . Därtill föreslås att anslag 4:1 minskas med 6 miljoner till följd av att regeringens förslag om en förstärkning i syfte att stärka den svenska kapaciteten för medling och konfliktförebyggande avvisas. Avslutningsvis minskas anslag 4:1 med till följd av att regeringens förstärkning på motsvarande belopp års budgetproposition avvisas. föreslår att anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. minskar med 2017−2018 samt med 2019−2020 till följd av att regeringens förslag om tillskott på motsvarande nivåer i syfte att korta handläggningstiderna för byggande avvisas. För att korta handläggningstiderna måste de aktuella reglerna och processerna förenklas. Det görs genom konkret regelförenkling, snarare än resurstillskott för att hantera de handläggningstider som är en direkt följd av dagens regelverk. Anslaget föreslås därtill minskas med 2017, och beräknas minska med motsvarande därefter, till följd av att en förstärkning av länsstyrelsernas förvaltningsmedel avseende miljöarbete avslutas. God miljötillsyn är prioriterat, men bör kunna hanteras inom tidigare ram. Avslutningsvis föreslår anslaget minskas med 2017 till följd av att vissa informationsinsatser kring service och betaltjänster avslutas. Anslaget beräknas av samma anledning minska med därefter. föreslår en begränsning av pris- och löneomräkningen . Inom detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1, 2:1, 2:2, 2:4, 3:1, 4:1, 5:1, 6:2, 6:3, 6:5, 8:2 och 9:1. 20.2 Utgiftsområde 2: Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområde 2 omfattar finansmarknadspolitiken samt en stor del av den övriga förvaltningspolitiken. strävar efter en ökad finansiell stabilitet. Hushållens och företagens tillgång till finansiella tjänster är viktig. Välfungerande marknader för riskhantering och allokering av kapital till produktiva investeringar är ett fundament för ekonomisk tillväxt. Sådana tjänster bör erbjudas med ett starkt konsumentskydd och på ett sätt som inte äventyrar den finansiella stabiliteten. arbete med tillsyn och deras mandat att hantera de risker som är förknippade med hushållens skuldsättning är här viktiga. Också Riksgäldens roll som resolutionsmyndighet, statens internbank och skuldförvaltare är av största vikt. Att granska det offentligas verksamhet är också centralt för att kontinuerligt förbättra den offentliga sektorns arbete. Här fyller , , och viktiga funktioner. Tilltron till den statliga förvaltningens effektivitet påverkar i förlängningen tilltron till den svenska demokratins förmåga att lösa de uppgifter den åläggs. Tabell 26 förslag till anslag för utgiftsområde 2 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Vissa garanti- och medlemsavgifter Sänkt rikthyra för myndigheter i Tabell 27 förslag till anslag till 2020 för utgiftsområde 2 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Vissa garanti− och medlemsavgifter Sänkt rikthyra för myndigheter i föreslår att anslag 1:1 Statskontoret minskas med till följd av att regeringens förstärkning på motsvarande belopp, i syfte att bidra till en god förvaltningskultur, avvisas. Denna typ av arbete är viktigt, men bör kunna finansieras inom befintlig ram. beräknas att anslag 1:8 minskas med till följd av att regeringens förstärkning, i syfte att varaktigt finansiera nationella digitala tjänster, avvisas. föreslår därutöver att anslag 1:9 minskas med 2017 till följd av att regeringens tillskott, i syfte att finansiera framtagandet av alternativa välfärdsmått, avvisas. Denna typ av projekt bör, om de ska genomföras, kunna rymmas inom ramen för den kontinuerliga metodutveckling som SCB och andra myndigheter ägnar sig åt. Anslag 1:11 föreslås minska med till följd av att två förstärkningar avseende informationsarbete och hållbar utveckling, den ena på och den andra på , som genomfördes i samband med budgetpropositionen för avvisas. Anslaget beräknas av samma anledning minska med motsvarande . föreslår att anslag 1:17 minskas med till följd av att det tillskott som myndigheten fick i samband med budgetpropositionen för , i syfte att finansiera Tidig dialog, dras tillbaka. Avslutningsvis föreslår att två nya anslag läggs under utgiftsområdet. Dessa anslag anvisas en negativ summa och samlar neddragningar som inte kan fördelas på övriga anslag. För det första föreslås anslag 2:1 Lönekostnader i staten införas och anvisas − 2017 samt beräknas anvisas −459 . 400 miljoner av dessa utgör resultatet av införandet av ingångsavdraget, som beskrivs närmare i kapitel 7. En minskning 2017, 2018 och 2019 samt är resultatet av att den särskilda löneskatten för äldre föreslås avskaffas. Därtill föreslås anslaget minska med , och beräknas minska med därefter, till följd av att lönetaket för anställningsstöd riktade till personer med en funktionsnedsättning föreslås höjas till . [306] Avslutningsvis föreslås anslaget öka med , och det beräknas öka med motsvarande belopp åren därefter, till följd av förslag om att reformera nystartsjobben. [307] För det andra föreslås anslaget 3:1 Sänkt rikthyra för myndigheter i införas och anvisas -61, −125, −210 och −242 2017−2020. Dessa besparingar härrör från den föreslagna sänkningen av rikthyran för myndigheter belägna i , som beskrivs närmare i kapitel 9. föreslår en begränsning av pris- och löneomräkningen . Inom detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1, 1:2, 1:6, 1:7, 1:8, 1:9, 1:11, 1:12, 1:13, 1:15, 1:16, 1:17 och 1:18. 20.3 Utgiftsområde 3: Skatt, tull och exekution Att på ett rättssäkert och effektivt sätt säkerställa att beslutade skatter inbetalas är en grundförutsättning för finansieringen av viktig offentlig verksamhet samt trygghets- och försäkringssystemen. Det är också en fråga om likabehandling och värnandet av tilliten till det offentliga. Tabell 28 förslag till anslag för utgiftsområde 3 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Mabell 29 förslag till anslag till 2020 för utgiftsområde 3 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag föreslår att anslag 1:1 minskas med och beräknas minska med till följd av att satsningen på Mina meddelanden föreslås finansieras inom befintlig ram. Dessutom föreslås anslaget minska med till följd av att regeringens förslag om att skjuta till finansiering för tillhandahållandet av grunddata avslås. Anslag 1:2 föreslås öka med till följd av ett intensifierat arbete med att kontrollera importerade varor i syfte att stävja användandet av förbjudna kemikalier. Satsningen beskrivs närmare i kapitel 8.3. Anslag 1:3 föreslås minska med 2017 och beräknas minska med till följd av att myndighetens arbete mot överskuldsättning föreslås finansieras inom befintlig ram. Anslaget föreslås minska med ytterligare 2017−2018 till följd av att myndighetens arbete kring skuldsanering av företag föreslås finansieras inom ram. föreslår en begränsning av pris- och löneomräkningen . Inom detta utgiftsområde påverkas samtliga anslag av detta. 20.4 Utgiftsområde 4: Rättsväsendet Att värna ett välfungerande rättsväsende är en av statens kärnverksamheter. Människor ska kunna känna trygghet i hela landet och deras fri- och rättigheter ska skyddas. Vid kränkningar av dessa rättigheter ska skyldiga identifieras, dömas och straffas på ett rättssäkert sätt. Så byggs en välfungerande rättsstat. Tabell 30 förslag till anslag för utgiftsområde 4 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Tabell 31 förslag till anslag till 2020 för utgiftsområde 4 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet föreslår att anslag 1:1 minskas med till följd av att regeringens förstärkning av polisen, inklusive arbetet med att stävja illegalt cabotage, avvisas. Motivet bakom detta är att föreslår en egen satsning på polisen, som är kraftfullare än regeringens och som har ett delvis annat fokus. Av samma anledning föreslås anslag 1:1 minskas med 2017, 2018, 2019 och 2020. Anslaget föreslås öka med 2017 och därefter då regeringens förslag om att föra över vissa arbetsuppgifter från sjöpolisen till avslås. Anslag 2:1 på utgiftsområde 6 minskas i motsvarande grad. Anslaget föreslås därutöver öka med 2017 i syfte att stärka polisen och tillskjuta resurser som möjliggör utbildandet av 2 000 nya poliser. Av samma anledning beräknas anslaget öka med 2018, 2019 och 2020. Dessutom föreslås anslag 1:1 öka med i syfte att möjliggöra för polisen att anställa fler civilanställda. Därtill föreslås anslaget öka med i syfte att förbättra polisens, och i synnerhet områdespolisernas, arbetsvillkor. Anslaget föreslås också öka med i syfte att möjliggöra återinrättandet av en polisreserv. Därtill föreslås anslaget öka med och beräknas öka med därefter för att förstärka utredningsverksamheten, särskilt avseende vardagsbrott. Anslag 1:1 föreslås också öka med 2017 och därefter för att finansiera förslaget om trygghetsmiljoner, som beskrivs närmare i kapitel 11. Avslutningsvis föreslås anslag 1:1 öka med i syfte att finansiera en utbildningsverksamhet inom polisen kring motverkandet av hederskultur. Anslag 1:3 föreslås förstärkas med till följd av att regeringens förslag om en neddragning på motsvarande belopp, i syfte att finansiera en nationell digital infrastruktur, avslås. Därtill föreslås anslag 1:3 öka med i syfte att finansiera en utbildningsverksamhet inom kring motverkandet av hederskultur. Anslag 1:5 Domstolar föreslås öka med till följd av att regeringens neddragning på motsvarande belopp, i syfte att finansiera en nationell digital infrastruktur, avslås. Därtill föreslås anslag 1:5 öka med i syfte att finansiera en utbildningsverksamhet inom domstolsväsendet kring motverkandet av hederskultur. Anslag 1:6 Kriminalvården föreslås öka med till följd av att regeringens neddragning på motsvarande belopp, i syfte att finansiera en nationell digital infrastruktur, avslås. Anslag 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete förslås öka med till följd av den satsning på civilsamhället och ökad trygghet som beskrivs närmare i kapitel 11.6. Resurserna inom anslaget bör i högre grad få disponeras av kommuner för deras brottsförebyggande arbete och i mindre grad styras av Brå. 20.5 Utgiftsområde 5: Internationell samverkan Det försämrade omvärldsläget oroar. På flera håll i världen ser vi att frihet, öppenhet och demokrati utmanas och det är lätt att det känns som om världen är oförbätterlig och internationellt engagemang inte lönar sig. Då är det viktigt att komma ihåg att världen ändå har blivit en bättre plats för fler människor att bo på. Den extrema fattigdomen minskar, hungern minskar och barnarbetet minskar. Detta gör också att allt fler människor har tillgång till mat och arbete, fler barn kan gå i skolan och fler kvinnor överlever graviditet och förlossning. Livslängden ökar, barnadödligheten minskar när fler människor bland annat har tillgång till malarianät. Det är inte bara allt fler barn och ungdomar som går i skolan utan de går också längre i skolan. Handeln ökar i världen och allt fler länder blir mer och mer beroende av utbyte med varandra. som land har blivit rikt på frihandel och på att bejaka öppenhet mot omvärlden. Det har varit nyckeln till våra framgångar men är i minst lika hög grad nyckeln till vår framtid. står upp för frihandelns principer eftersom vi vet att det är avgörande för människors välstånd runt om i världen, och att fler kan lyftas ur fattigdom. Därför är det för en självklarhet att fortsätta arbetet för ökad handel där vi tar bort tullar, handelsstörande subventioner och hinder mot resten av världen. vill fortsätta att stärka det svenska internationella engagemanget och än mer bidra till att trygga fred och säkerhet i världen, eftersom det gör skillnad för människor i deras vardag. engagemang stärker kvinnor, stöttar civilsamhället och hjälper till att lägga grunden för människor att starta egna verksamheter. Genom svenskt engagemang ökar möjligheten för att fler människor kan lyftas ur fattigdom. Tabell 32 förslag till anslag för utgiftsområde 5 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke−spridning Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet Tabell 33 förslag till anslag till 2020 för utgiftsområde 5 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet Anslag 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet föreslås minska med till följd av att regeringens föreslagna förstärkning av insatser för fredsdiplomati avslås. En fortsatt satsning i internationella samverkan på freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet är självklart angeläget i likhet med insatser för nedrustning och icke-spridning samt MR och demokrati, inte minst i vårt närområde. Då det uppenbart funnits utrymme att driva säkerhetsrådskampanjen under de gånga två åren utan att ytterligare medel på har tillförts, förutsätts att det nu går att omfördela inom ram för att stärka konfliktförebyggande, medling och dialog, kvinnor som fredsaktörer och andra insatser. En särskild satsning här måste dock ses långsiktigt och inte som enbart kopplad till platsen i säkerhetsrådet. Anslag 1:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () föreslås minska med till följd av att den allmänna förstärkning som beslutades i budgetpropositionen dras tillbaka. föreslår en begränsning av pris- och löneomräkningen . Inom detta utgiftsområde påverkas anslag 1:2, 1:5, 1:7 och 1:9. 20.6 Utgiftsområde 6: Försvar och samhällets krisberedskap bygger säkerhet tillsammans med andra. ser med allvar på det alltmer utmanande säkerhetsläget i vårt närområde och i EU. När och vår närmiljö möter en ökad militär aktivitet i , och våra baltiska grannar känner sig allt mer utsatta, krävs nya åtgärder. har mot bakgrund av behovet av en tydlig, solidarisk och hållbar säkerhetspolitik föreslagit att ska gå med i Nato. Frågan behandlas i en särskild motion. Det nya säkerhetspolitiska läget ställer skärpta krav på den svenska försvarsförmågan. Oroligheterna kryper närmare. vill att den svenska försvarsförmågan ska stärkas. Detta innebär bland annat att försvaret ska finnas i hela landet och att försvaret ska vara tränat för att kunna agera i alla väderförhållanden som finns i vårt land och där vi gör insatser. Tabell 34 förslag till anslag för utgiftsområde 6 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Anskaffning av materiel och anläggningar Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Ersättning för räddningstjänst m.m. Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Tabell 35 förslag till anslag till 2020 för utgiftsområde 6 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Anskaffning av materiel och anläggningar Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m.