mot · H4023567 · 2016-12-14 00:00:00 — Det visar sig nämligen att lärosätena hanterar frågan olika, och då vissa medger ”rätt till prövning” säger andra att det ger ”möjlighet till prövning”. Vi behöver därför få till stånd en ändring i högskoleförordningen så att alla meriteringsanställningar ger ”rätt till prövning för tillsvidareanställning”. Det skulle öka tydligheten. ”Rätten till prövning” bör ske mot i förväg uppställda krav och att vederbörande blir meriterad både vetenskapligt och pedagogiskt. Dessutom anser vi att mobilitet ska vara meriterande. Alla professorstjänster ska alltid tillsättas i konkurrens. Liberalerna anser att ett enhetligt system för meriteringsanställningar vid svenska lärosäten ska vara implementerat . I sammanhanget vill Liberalerna också lyfta delmål D som handlar om att jämställdheten i meriteringsanställningarna måste öka. Med en tydligare meriteringsstruktur på plats förutsätter Liberalerna att personrörligheten mellan lärosäten kan öka. Det är självklart också viktigt att personrörligheten mellan akademi och övriga samhället ska stimuleras och att den ska öka för forskare, doktorander och yrkesverksamma. program för mobilitet har visat positiva resultat då det gäller gränsgångare mellan näringsliv och akademi. Detta bör därför fortsatt följas. Rekryteringar ska vara transparenta I sin proposition Kunskap för samverkan framhåller regeringen det självklara i att lärosätenas rekryteringsprocess ska vara transparent och genomföras via nationella och internationella utlysningar. Vi liberaler delar den uppfattningen till fullo och ställer oss naturligtvis bakom detta. Öka samarbetet mellan lärosäten och med arbetsliv Vi lever och verkar i en global värld. Arbetslivets förutsättningar och behov ändras snabbt. Det ställer krav på att lärosätena har och erbjuder ett relevant utbud av utbildningar. Denna omvärldsbevakning är inget som universitet och högskolor ensamma klarar av. I stället behövs en ökad dialog med arbetsliv och olika branschorganisationer men också mellan lärosäten. Vi behöver utbilda till en framtid – inte dåtid – och vi behöver tillse att det finns möjlighet att utbilda sig till de yrken där det råder arbetskraftsbrist. Enligt olika undersökningar anser arbetslivet att man har mycket små förutsättningar att lokalt påverka utbildningsutbud och utbildningars innehåll. Detta bör uppmärksammas mer och dialogen med arbetslivet öka. Med tanke på den rådande och väl kända matchningsproblematiken är Liberalerna oerhört förvånade över regeringens passivitet och oförmåga att agera i frågan. Vi finner det också anmärkningsvärt att regeringen inte berör problemen med kompetensförsörjning och livslångt lärande i denna proposition som sägs ska behandla högre utbildning. Begreppet kompetensförsörjning förekommer, men då nästan uteslutande i bemärkelsen att ”forskarutbildade är viktiga för lärosätenas kompetensförsörjning”, vilket är märkligt eftersom det är fler än akademin som ska kompetensförsörjas. Detta om något är en samhällsutmaning, såväl nationellt som internationellt! Förutom krav på ökad dialog mellan lärosäten, arbetsliv och branschorganisationer anser Liberalerna att regeringen i dialog med lärosätena måste se till att den ökade programifieringen av högskolans utbildningsutbud stannar av. Om svensk utbildning och forskning ska kunna hävda sig i den globala konkurrensen finns det ett flertal faktorer som spelar roll, varav det internationella utbytet är en viktig del. Det gäller både internationella forskare som kommer hit för att arbeta och internationella studenter som väljer att läsa hela eller delar av sin utbildning i , eller för den delen svenska studenter som reser utomlands. Utan utbyte förlorar svenska lärosäten både kvalitet och mångfald. Liberalerna anser att den strategiska samverkan med utländska universitet bör öka. En målsättning bör också vara att fler utländska universitetsfilialer etablerar sig i . För att detta ska bli verklighet bör ett stöd inrättas för att svenska universitet ska kunna söka organiserade samarbeten inom olika utbildningsområden. Ett sådant samarbete skulle kunna ge en mer direkt avstämning av om svensk utbildning håller internationell kvalitet. Fler svenska studenter bör förlägga delar av sin utbildning vid utländska universitet. För som ett litet land bör målsättningen vara att hälften av alla studenter med svensk forskarexamen har studerat minst en termin vid ett universitet i ett annat land. Det är ett högt uppsatt mål, men en viktig del i målsättningen för att uppnå en forskning i världsklass. finns det ansenliga hinder för inresande studenter och forskare som framför allt beror på långa handläggningstider hos svenska myndigheter. Det är därför anmärkningsvärt att regeringen inte behandlar dessa frågor i sin proposition eller vidtar andra åtgärder. Vi behöver motivera fler svenska studenter att resa ut för att studera delar av sin utbildning i annat land, men då det gäller inresande studenter och forskare finns ansenliga hinder som framför allt beror på långa handläggningstider hos svenska myndigheter. Det är därför anmärkningsvärt att regeringen inte behandlar dessa frågor i sin proposition eller vidtar andra åtgärder. För utresande studenter kan det finnas skäl att överväga ett mål om att öka andelen. fick till exempel betala tillbaka studieavgiften för runt 100 utländska studenter för att inte hunnit hantera deras ansökningar och kunnat utfärda visum för studier. Högskolor vittnar också om problem med samordningen i visumprocessen, där även intervjuer på ambassad och utfärdande av id-kort ingår. De olika momenten måste nämligen vara samordnade för att studenten ska få sitt visum , något som inte går att säkra. Stora problem finns även för gästforskare i samband med att deras visum ska förlängas . Då hinner inte med, och från att ha haft en handläggningstid uppger myndigheten att man nu har en handläggningstid på mellan . Detta är inte rimligt. Ett annat problem är att masterstudenter och doktorander inte kan söka uppehållstillstånd för hela studieperioden utan måste söka nya tillstånd . Det skapar oro hos både studenter och forskare som det ger onödigt arbete. I sammanhanget kan även andra problem nämnas, som rör doktorander som studerar på utbildningsbidrag. De har nämligen inte rätt till barnbidrag även om de har fått permanent uppehållstillstånd, något som andra invånare i med permanent uppehållstillstånd har. Och de har heller inte rätt att tillgodoräkna sig doktorandtiden om de senare vill ansöka om svenskt medborgarskap. Detta är inte rimligt, och som sagt är det oerhört märkligt att regeringen inte berör frågorna i sin proposition, än mindre försöker åtgärda dem. Den här typen av hinder drabbar också våra möjligheter att fullt ut dra nytta av vår forskningsinfrastruktur. I en artikel i universitets magasin, LUM, (nr 5, 2016) anser personalsamordnaren vid den invigda synkrotonljusanläggningen att de långa handläggningstiderna kan medföra att tappar i attraktivitet för toppforskare och experter. (Se även rubriken toppforskare och experter.) Med tanke på ovanstående är Liberalerna oerhört kritiska till att regeringen inte berör internationaliseringsfrågorna i sin proposition. Internationaliseringen av den högre utbildningen och forskningen och den fria rörligheten för studenter är mycket viktig i dagens samhälle. Om vi inte kan garantera att antagna utländska studenter och forskare får stanna för att studera och forska i riskerar vi att förlora i anseende och därmed i framtida konkurrenskraft. Liberalerna uppmanar därför regeringen att se till att minska byråkratin, för bästa, och att komma till rätta med ovannämnda problem. Det stora problemet är att svensk forskning rekryterar för lite internationellt. Det bör finnas särskilda medel för att rekrytera utländska toppforskare och inriktningen på dessa medel bör vara att satsa på yngre lovande forskare som har sin forskarkarriär framför sig snarare än att rekrytera forskare ”på toppen av sin karriär”. Bygg en svensk forskningsreaktor bör bygga en ny forskningsreaktor och utöka forskningen om framtidens energilagring. Liberalerna är övertygade om att nästa generations kärnkraft med ny teknik har mycket stora fördelar ur miljö- och säkerhetssynpunkt. Inte minst för att möta klimathotet bör regeringen hörsamma förslaget från det ledande tekniska och fatta beslut om att bygga en svensk forskningsreaktor. Därutöver anser vi att har behov av en utökad forskning om energilagring och batterier. tillsatte alliansregeringen en utredning med syfte att utarbeta en strategi för det viktiga rymdområdet. Syftet var att utarbeta en strategi för att använda rymdverksamhet som en strategisk tillgång, för att möta samhällets behov och för att stärka den svenska industrins konkurrenskraft. har varit förhållandevis framgångsrikt på rymdområdet, men vi kan inte vila på gamla lagrar utan måste i stället systematiskt arbeta för att tillvarata, samordna och utveckla denna position. Detta är synnerligen viktigt då rymden också påverkar så många olika samhällssektorer, alltifrån utbildning/forskning till försvar och miljö. Även det faktum att EU utarbetar en ny strategi för rymdområdet ger tydliga signaler om denna frågas vikt. En rymdstrategi är det således mycket angeläget att få på plats . Trots att utredningen blev klar har nuvarande regering ännu inte agerat. Det är därför ytterst olyckligt att regeringen i sin forskningsproposition fortsätter att skjuta frågan framför sig. Liberalerna anser att regeringen senast ska presentera ett förslag till svensk rymdstrategi.