ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4021477 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att göra en översyn av kassaregisterlagen och ta hänsyn till de problem som beskrivs i motionen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att göra en översyn av kassaregisterlagen och att, fram till dess att en sådan översyn är klar, se över möjligheten att utfärda tillfälliga undantag för de företag som har de problem som beskrivs i motionen, och detta tillkännager för regeringen. är svenskregistrerade torg- och marknadshandlare skyldiga att använda kassaregister. Förändringen hade som syfte att skapa lika villkor inom kontantbranschen. Syftet med lagen byggde sålunda på en rimlig utgångspunkt. Det teoretiska anslaget visade sig tyvärr inte fungera omsatt i praktiken. Redan initialt gavs signaler från företagare inom torg- och marknadshandel att det fanns inbyggd problematik som lagstiftare av olika anledningar förbisett. Ett stort problem var och är fortsatt att funktionella kassaregister, det vill säga, register av den art att de fungerar utan nätåtkomst, tål hårda väderomslag och uppfyller garanti och försäkringsskydd inte finns att köpa. Själva utgångspunkten att lagen faktiskt skall gå att följa är således satt ur spel. Extra bekymmersamt är detta då lagstiftare i förarbeten till lagen informerades om att det fanns kassaregister att köpa till en rimlig kostnad. Problemet är att rättstillämpande myndighet, , i sin dialog med remissyttrande aktör bortsåg från den relevanta frågan om dessa apparater var godkända för utomhusbruk. Den frågan ställdes aldrig enligt uppgift från den aktuella remissinstansen, kassaregisterrådet. Svaret på de problemytor som i och med detta skapats har från sida varit att försäljarna så gott det går får skydda sina apparater. I en interpellationsdebatt i kammaren menade finansminister att lagen fungerar bra när det är vackert väder. Ett annat problem som finns är att de som är ålagda att använda kassaregistret i flera fall kan sakna såväl nätuppkoppling som elström. Detta har gjort att lagen kan äventyra verksamhet som ligger långt ut på landsbygden eller glesbygden. Här behöver man hitta en ny lösning för detta så att inte dessa företag tvingas lägga ner. Myndighetens hårdföra linje i kombination med en lag som inte går att följa har orsakat stor oro hos torg- och marknadsförsäljarna och hos företag i vår glesbygd. Vi ser nu konsekvenserna av detta. Flera marknader och företag kan tvingas lägga ned. En central del av det svenska kulturarvet tynar sakta bort. Kassaregisterlagen bör med detta som utgångspunkt ses över skyndsamt. Så länge denna översyn pågår bör regeringen se över möjligheten att införa tillfälliga undantag för drabbade företag.
mot · H4021478 · 2016-10-04 00:00:00 — Ridning som avdragsgill sport inom friskvården ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inkludera ridsport i friskvårdsförmånen och tillkännager detta för regeringen. Arbetsgivare kan göra skatteavdrag för finansiering av olika former av friskvård för sina anställda. Alla idrotter eller aktiviteter är dock inte avdragsgilla, exempelvis ridsport och utförsåkning. Ridsport är en av landets större idrotter. Runt en halv miljon svenskar rider på alla nivåer – från motion upp till elitnivå. Ridningen är även landets näst största ungdomsidrott (2014). Att exkludera en så pass populär sport som friskvårdsalternativ är inte rimligt. Det går utmärkt att göra avdrag för massage, qigong, styrketräning och rugby. Alltifrån hård fysisk träning till avslappningsövningar subventioneras med dagens regelverk. Dock passar en aktivitet som ridning, av någon underlig anledning, inte in i definition av motion och friskvård. Arbetsgivaren har möjlighet att avsätta en viss summa som den anställda får använda till fysisk aktivitet, och denna fysiska aktivitet bör vara helt och hållet valfri. När det gäller ridning är det inte utrustningen eller hästen som ska räknas till personalvårdsförmånen utan det är möjligheten att hyra häst eller gå på ridskola som ska subventioneras, precis som hyran för en tennisplan eller innebandyhall. Det finns ingen rimlig anledning att exkludera ridsport från friskvårdsförmånen och vi bör därför se över regelverket för att fler ska kunna idrotta på fler olika sätt. Boriana (M)
mot · H4021479 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur dolda skatter och avgifter kan synliggöras och tillkännager detta för regeringen. Som jag har motionerat om att den svenska välfärden ska vara i huvudsak skattefinansierad är i stort oomtvistat. Vi förutsätter att alla betalar sin skatt och i gengäld finns stora förväntningar på det allmänna att leverera en god service. Få svenskar är emellertid fullt ut medvetna om hur mycket skatt man betalar. Man får lätt uppfattningen att de enda skatterna på arbete är de som syns på lönespecifikationen men det är långt ifrån sanningen. Att skilja på juridisk och faktisk incidens blir i detta viktigt. Bara för att det är arbetsgivaren som är juridiskt ansvarig för att betala in sociala avgifter när lönen betalas ut innebär inte att löneutrymmet ökar för den enskilde löntagaren. Samtliga skatter och avgifter får en lika stor inverkan på lönekostnaderna oavsett om det är arbetsgivaren eller arbetstagaren som är juridiskt skyldig att göra själva inbetalningen. Det bör därför vara självklart att samtliga lönekostnader, skatter och avgifter finns upptagna för såväl arbetsgivare som arbetstagare i exempelvis lönespecifikationer. Även andra skatter förefaller dolda. Skatten på koldioxid, alkohol, tobak och så vidare är inte alltid lätt att återfinna när man införskaffar produkter med sådan skatteplikt. Även i ytterligare fall förekommer vad man skulle kunna kalla för dolda skatter. För att upprätthålla trovärdigheten i skatteuttaget och transparensen gentemot skattebetalarna bör därför regeringen se över nödvändig lagstiftning för att samtliga dolda skatter och avgifter ska bli synliga och vid behov även använda regeringens möjlighet att stifta förordning i samma syfte.
mot · H4021480 · 2016-10-04 00:00:00 — Underlättande för ungdomar att få jobb ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att se över förutsättningarna för praktik på alla gymnasieprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att se över förutsättningarna för mer jobbfokus inom studie- och yrkesvägledningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att sänka arbetsgivaravgifterna för unga och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ett skatteavdrag för unga som sparar till en egen bostad och tillkännager detta för regeringen. Det är avgörande för våra ungdomar att det finns en tydligare koppling mellan skola och arbetsliv. Det är av största vikt att våra ungdomar tar sig in på arbetsmarknaden och har möjlighet att utbilda sig. Den resan börjar redan i skolan. finns inte praktik på alla gymnasieprogram, vilket är en förlorad chans till en kontakt med arbetslivet för de elever vars program saknar praktikmöjligheter. Därför vill jag uppmana regeringen att se över förutsättningarna för att praktik införs på alla gymnasieprogram. En annan aspekt är att studie- och yrkesvägledningen i och på gymnasiet bör vara starkare kopplad både till den rådande arbetsmarknaden och till prognoserna för framtidens arbetsmarknad. Detta för att unga och deras föräldrar ska vara väl informerade om vad olika yrkes- och studieval medför för deras framtida jobbmöjligheter. Jag föreslår därför att regeringen ser över möjligheten att ge studie- och yrkesvägledningen ett tydligare jobbfokus och en tydligare uppgift att informera om möjligheter och risker med olika yrkes- och utbildningsval. Många arbetstillfällen skapas i landets småföretag; det är därför viktigt att dessa kan växa och utveckla sin verksamhet. Men trots att många småföretag vill anställa är de höga kostnaderna avskräckande; det är därför angeläget att det blir mindre kostsamt för småföretag att anställa, särskilt vad gäller unga. Alliansen har sänkt arbetsgivaravgifterna för unga. Mitt förslag är att regeringen nu bör se över möjligheterna för sänkta arbetsgivaravgifter för unga fram till det år de fyller 20. Det bör underlättas för unga människor som jobbar att kunna spara delar av sin lön till att investera i sin egen framtid, exempelvis till ett eget boende. Unga som förvärvsarbetar kan få starkare ekonomiska incitament att spara pengar. Ett avdrag på inkomstdeklarationen för den del av inkomsten som destinerats till ett ungdomsbostadskonto skulle kunna vara ett sådant exempel. Därför föreslår jag att regeringen bör införa ett skatteavdrag för unga som sparar till en egen bostad.
mot · H4021481 · 2016-10-04 00:00:00 — Översyn av lagen om ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av lagen om och tillkännager detta för regeringen. Det har gått lagen om stiftades och det är uppenbart att den behöver en översyn för att anpassas till nutida förhållanden. Svenska Skeppshypotek är en statlig organisation vars verksamhet regleras i lagen (1980:1097) om . Ändamålet med organisationen är att medverka vid finansieringen av rederiverksamhet som bedrivs av ett svenskt rederi eller en utländsk juridisk person där svenska juridiska eller fysiska personer har betydande inflytande eller intresse. Av 5 § i ovan nämnda lag framgår att lån ska beviljas när det finns en betryggande säkerhet i form av till exempel inteckning av fartyg, vilket i praktiken innebär att endast finansierar färdiga fartyg. Fram till färdigställandet får rederiet således försöka finna finansiering på annat håll. Motsvarigheten till fastighetsfinansieringens s.k. byggnadskreditiv saknas och behöver införas även beträffande . De nuvarande reglerna begränsar utlåningsverksamheten under lågkonjunktur när marknadsvärdena på fartyg är nedpressade. Det är olyckligt för det är under lågkonjunktur som investeringar bör göras för att kunna dra fördel av efterföljande högkonjunktur. Förutsättningarna till belåning under lågkonjunktur behöver förbättras. Utlåningsreglerna omöjliggör tilläggsinvesteringar i befintligt tonnage för att uppfylla miljökrav såsom svaveldirektivet och barlastkonventionen, eftersom värdehöjningen inte blir så stor att den medger utlåning. Uppfyllandet av miljökrav ökar endast fartygets intjäningsförmåga marginellt, vilket i sin tur gör att fartygsvärdet endast stiger marginellt och inte i paritet med kostnaden för miljöinvesteringen. Förutsättningarna för att låna till miljöpositiva investeringar behöver förbättras. Boriana (M)
mot · H4021483 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om ovälkommen, oseriös telefonförsäljning och tillkännager detta för regeringen. Många företag har problem med bluffakturor och falska muntliga avtal. Detta har tyvärr blivit ett allt vanligare inslag i många svenska företagares vardag. Metoderna har blivit mer och mer avancerade, och falska muntliga avtal klipps och klistras ihop från bandade telefonsamtal. De oseriösa företagen skadar hela branschen, gör det otryggt för konsumenter och kostar rättssystemet arbete och pengar för att reda ut. Telefonförsäljning är en stor bransch, inte minst för många ungdomar som kanske får sitt första jobb inom telefonförsäljning. Det är därför det är viktigt att det fortsatt skall finnas telefonförsäljning, men vi måste göra vad vi kan för att få bort de oseriösa aktörerna på marknaden. Ett förslag som man kan studera är att undersöka möjligheten att kräva att alla samtal som sker mellan näringsidkare och konsumenter, som leder till avtal, ska spelas in i sin helhet. Man bör även se över hur man kontinuerligt bevakar telefonmarknaden för att försvåra för de oseriösa aktörerna. Av dessa anledningar bör regeringen se över vad man kan göra för att försvåra för oseriös telefonförsäljning. Exempelvis kan regeringen överväga möjligheten att se över informations- och rådgivningsfunktion till företagare, så att de bättre kan skyddas mot ovälkommen telefonförsäljning.
mot · H4021484 · 2016-10-04 00:00:00 — Äldres rätt att välja mat, boende och omvårdnad ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur äldres rätt att välja mat, boende och omvårdnad kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. Våra äldre har byggt upp vårt land och bidragit enormt till vårt samhälle. Därför är det viktigt att ge de äldre rätten att själva få besluta om sin vardag. Många kommuner och landsting har jobbat med frågan om att stärka de äldres rätt att välja boende, vårdform och mat med mera, men det är långt ifrån tillräckligt. Många äldre får den mat som för dagen serveras, utan möjlighet att kunna välja något annat. Att man ska få välja den mat som man själv vill ha bör vara en självklarhet i . Den ska såklart även både se ut och vara aptitlig. Dessvärre är det också många äldre i landet som vill få en plats på ett boende, oavsett om det är på grund av sjukdom, otrygghet eller ensamhet, men som nekas detta av sin kommun eller får en plats på ett boende som den enskilde inte vill bo på. Istället tvingas allt för många äldre att bo kvar hemma mot sin vilja eller bo någonstans där man inte trivs. Ingen människa vill leva sin sista tid med att inte kunna få äta det man vill eller inte få bo där man vill. I andra europeiska länder är man mån att ta hand om sina äldre på ett mer personligt sätt och där ser man valfriheten som en självklar del av de äldres rätt. ligger efter i detta avseende. Jag anser att vi måste göra en inventering och en omvärldsbevakning av hur andra länder har löst äldres rätt till valfrihet gällande boende, vård och mat med mera. När vi har gjort det kan vi lära oss av dessa positiva exempel och införa dessa i . Våra äldre måste självklart ha rätt att bestämma över sina liv. Därför bör regeringen se över hur vi på bästa möjliga sätt kan stärka våra äldres rätt att välja mat, boende och omvårdnad.
mot · H4021485 · 2016-10-04 00:00:00 — Sänkt ålder för att få handla på Systembolaget ställer sig bakom det som anförs i motionen om sänkt ålder för att få handla på Systembolaget och tillkännager detta för regeringen. I blir den som fyller myndig och får därmed möjlighet att bland annat rösta, ta körkort, gifta sig och ingå rättsliga avtal. Individens ansvar över den egna tillvaron ökar därmed dramatiskt då 18-årsdagen infaller. Med rättigheter följer också skyldigheter, vilket är helt rimligt. får man som myndig också gå ut på olika etablissemang och beställa alkoholhaltiga drycker. Det finns fortsatt en gemensam konsensus i vårt land rörande en restriktiv alkoholpolitik som innebär att Systembolaget har monopol på att tillhandahålla och sälja alkoholhaltiga drycker. Det finns emellertid en diskrepans i dagens lagstiftning rörande Systembolaget. måste man vara fyllda för att kunna handla på Systembolaget, medan man kan gå ut och köpa alkohol på barer och restauranger utan problem. Lagstiftningen är därmed ologisk och inkonsekvent. Till exempel blir lagstiftningen oerhört märklig när man betänker att en individ som fyllt kan inneha ett ämbete som riksdagsledamot och därmed stifta lagar om alkoholhanteringen men inte själv få handla på Systembolaget. Då myndighetsåldern i är är det rimligt att också åldersgränsen för att handla på Systembolaget anpassas till detta faktum och därför sänks ifrån 20 till . Detta bör ges regeringen till känna. Boriana (M)
mot · H4021486 · 2016-10-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över den s.k. värnskatten och tillkännager detta för regeringen. Den så kallade värnskatten infördes av den dåvarande socialdemokratiska regeringen som en tillfällig extra beskattning av högre inkomstskick för att komma tillrätta med rikets budgetunderskott. Någon tillfällig skatt blev det däremot inte. , , är värnskatten, om än kallad extra statlig inkomstskatt, fortfarande kvar. Den extra statliga inkomstskatten utgjorde av statens intäkter föregående år, vilket innebär att den är relativt sett ganska obetydlig i statsinkomster räknat. Däremot är de negativa konsekvenserna, främst de utbildningshämmande, desto större. En extraskatt som lägger sig på en så låg inkomstnivå som den så kallade värnskatten stimulerar inte till vidareutbildning. Den stimulerar heller inte välutbildade människor att arbeta kvar i landet. Värnskatten bidrar således till att motverka landets konkurrenskraft. Inför avskaffande av sin motsvarighet till värnskatten 2009 presenterades rapporter om danskarnas villighet att arbeta mer ifall värnskatten försvann. Höga marginaleffekter på skatter stimulerar inte ökad arbetsvillighet, snarare tvärtom. Värdet på varje extra nedlagd arbetstimme minskar. Skatten är därför kontraproduktiv. Ett avskaffande av värnskatten skulle dessutom enligt många ekonomer innebära att mindre pengar skulle deklareras som inkomst av kapital och mer som inkomst av arbete. Det finns således skäl att ifrågasätta den extra statliga inkomstskattens fortsatta existens. Målsättningen bör vara att värnskatten avskaffas, förutsatt att avskaffandet sker med hänsyn tagen till ansvarsfulla offentliga finanser.
mot · H4021487 · 2016-10-04 00:00:00 — Översyn av länsstyrelsernas arbetssätt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en översyn av länsstyrelsernas arbetssätt för att säkerställa en enhetlig och rättssäker hantering av länsstyrelsernas ansvarsområden i hela och tillkännager detta för regeringen. Länsstyrelserna är regeringens förlängda arm i och hanterar både tillståndsärenden, tillsyn, naturvård, miljöskydd och regional utveckling och kontrollerar olika verksamheter, såväl privata som offentliga. Ansvarsområdet är stort och möjligheten att påverka utvecklingen i länen likaså. ”Länsstyrelserna är 21 myndigheter som samverkar”, kan vi läsa på länsstyrelsernas hemsida. Frågan är om denna samverkan är tillräcklig, när vi gång på gång får signaler om att liknande ärenden hanteras mycket olika hos de olika länsstyrelserna. har speciellt tillsynsärenden rörande den småskaliga vattenkraften ifrågasatts. Berörda parter känner sig inte övertygade om att rättssäkerheten tillvaratas och när man jämför sig med hur andra länsstyrelser hanterar liknande ärenden upplevs systemet som orättvist. Det målas upp en bild av kamp mot , en bild som inte är värdig ett modernt rättssamhälle och som riskerar urholka tron på länsstyrelsernas opartiskhet. Självklart ligger det på lagstiftaren att rätta till brister om lagstiftningen visar sig styra åt fel håll, men signalerna om att länsstyrelserna tolkar lagstiftningen olika är ett problem och bör utredas så att invånarna i inte förlorar tilltron till regeringens förlängda arm i vårt långsträckta land.
mot · H4021488 · 2016-10-04 00:00:00 — Miljöprövning av uranbrytning i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över eventuella miljökonsekvenser av uranbrytning i och tillkännager detta för regeringen. sker prospektering av svenska urantillgångar på flera ställen runt om i landet. Uranbrytning i är dock ingen nyhet. bröts sammanlagt uran i , . Bedömare menar att besitter av världens kända uranfyndigheter och av de kända tillgångarna i . I en värld där miljövänlig och effektiv energiframställning är avgörande för vårt lands konkurrenskraft och framtida välfärd är det viktigt att energidebatten förs utifrån objektiv information kring tillgängliga alternativ. är det svårt att bedöma hur uranbrytning i skulle drabba vår miljö och hälsa. Såsom all gruvbrytning innebär uranbrytning en omfattande miljöpåverkan. Vad som dessutom kan vara problematiskt vid uranbrytning är den urlakningsprocess där radioaktiva ämnen kan spridas och andra gruvrester kan avge radioaktiv strålning. finns metoder som kan begränsa denna miljöpåverkan dramatiskt. Frågan är då om uranbrytning i från miljösynpunkt skulle klara av de krav som vi ställer på miljö och ansvar för framtida generationer. domineras världens uranbrytning av ett fåtal huvudsakligen statliga bolag. Det uran som används för svensk kärnkraft kommer i huvudsak från och men även från , och . Detta väcker också frågor om vilket oberoende vår energiförsörjning kan upprätthålla. I takt med att världsmarknadspriserna på uran har exploderat har intresset ökat för brytning av oexploaterade uranfyndigheter, även brytning av låghaltig svensk alunskiffer. Men även andra mineraler kan vara intressanta för exploatering i samband med brytning av uran. De svenska urantillgångarna innehåller även eventuellt aluminium, magnesium, kalcium och fosfor, vilket kan bidra till att göra svenska tillgångar kommersiellt intressanta.
mot · H4021489 · 2016-10-04 00:00:00 — Regelförenkling i den offentliga sektorn ställer sig bakom det som anförs i motionen om regelförenkling i offentlig sektor och tillkännager detta för regeringen. Det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag i . Den tidigare alliansregeringen hade som mål att skapa en märkbart positiv förändring i de svenska företagens vardag genom att minska de administrativa kostnader som beror på statliga regler. Tyvärr verkar inte vänsterregeringen ha samma ambitionsnivå. Regelförenkling innebär att enkla, kostnadseffektiva samt ändamålsenliga regler tas fram för att skapa bra ramvillkor för företagen. Effektivare regelverk minskar den administrativa bördan och frigör tid och resurser som istället kan användas i verksamhetens utveckling. Med enklare regler och ökad transparens ökar också möjligheterna att stävja fusk eller missbruk. har en mycket stor offentlig sektor med ett invecklat regelverk som kräver både mycket tid, arbetskraft och pengar. För många, framförallt nya medarbetare i och statlig sektor eller för utomstående, upplevs också de kommunala organisationerna som onödigt byråkratiska. Byråkratin minskar därmed kommunernas och statens attraktionskraft som arbetsgivare och försvårar demokratin genom att inte vara genomtränglig för många medborgare. Miljardbelopp skulle kunna frigöras och tusentals arbetstimmar ägnas åt verksamhetens kärna om den svenska offentliga sektorns invecklade och åldriga regelverk fick genomgå en liknande regelförenkling som näringslivet och företagsvärlden nu gör.
mot · H4021490 · 2016-10-04 00:00:00 — Arbetsmarknadsåtgärder m.m. för personer som förtidspensionerades ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör göras av berörda regelverk, för att analysera möjligheten att ge även personer som förtidspensionerades möjlighet att få stöd från Arbetsförmedlingen och andra offentliga aktörer för att komma tillbaka till arbetslivet, och detta tillkännager för regeringen. I samband med den stora sjukförsäkringsreformen 2009 bestämdes att personer som förtidspensionerats – för att använda den gamla benämningen – inte skulle kunna få olika offentliga insatser, till exempel stöd från Arbetsförmedlingen, för att åter komma i arbete. Dessa personer har förvisso rätt att försöka få ett arbete och därigenom byta förtidspension mot arbetsinkomst, men de kan inte få någon hjälp på vägen. Det är ur ett perspektiv motiverat att ha en tidsgräns. De offentliga resurserna ska användas där de har störst förutsättningar att göra nytta, och det är sannolikt om de används för att hjälpa personer som inte varit borta från arbetsmarknaden fullt så länge som . Å andra sidan skulle kostnaderna för att ge människor som varit förtidspensionerade länge möjlighet att frivilligt be om offentlig hjälp knappast kunna bli särskilt betydande. Det är troligen inte så många personer som skulle be om denna hjälp – men för dem som verkligen vill komma tillbaka skulle det kunna ha stor betydelse att få hjälpen. Särskilt stor betydelse skulle en sådan här möjlighet kunna ha för personer som var unga när de förtidspensionerades och som därmed potentiellt skulle kunna ha kvar på arbetsmarknaden. Varje person som kan hjälpas tillbaka till arbetslivet innebär också en stor vinst – både för den enskilde och för samhället. Mot bakgrund av detta anser jag att en översyn bör göras av berörda regelverk, så att man överväger att ge även personer som förtidspensionerades möjlighet att få stöd från Arbetsförmedlingen och andra offentliga aktörer för att komma tillbaka till arbetslivet. Det skulle självfallet vara frivilligt för den enskilde att söka om och erhålla detta stöd.