ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H402490 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om entreprenöriellt lärande för att möta arbetslivet och tillkännager detta för regeringen. 1989 la fram sin rapport an enterprising culture – a challenge for education and training, om entreprenörskap kopplat till utbildning. Där den snäva tolkningen är att man bl.a. lär sig om att starta företag och där det breda förhållningssättet innefattar att utveckla och stimulera kompetenser med fokus på personlig utveckling. Inom utbildningsområdet ligger fokus på den breda definitionen. Begreppet entreprenörskap i skolan i dess breda definition är en del av svensk skola/förskola i arbetet för en likvärdig utbildning inom EU. Europeiska kommissionen och medlemsstaterna har inom arbetsprogrammet Utbildning 2010 arbetat fram en rekommendation på åtta nyckelkompetenser för livslångt lärande. Av dessa åtta kompetenser är initiativförmåga och företagsanda en, men de entreprenöriella kompetenserna finns i ytterligare fem. Två kompetenser med fokus på kommunikation, en med utgångspunkt i den digitala kompetensen, en med namnet Lära att lära och den sjätte som tar upp vikten av att besitta en social kompetens. Vidare kan man i Entreprenörskapets avtryck i klassrummet (2007) läsa att studier visar, genom att arbeta utifrån ett entreprenöriellt förhållningssätt, stimuleras förmågor hos våra barn som t.ex. kreativitet och nyfikenhet. Detta slog också alliansregeringen fast i Strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet (2009). Det som är utmärkande för ett entreprenöriellt lärande är att pedagogerna, och egentligen all skolpersonal inom skolan arbetar för att stimulera elevernas entreprenöriella kompetenser eller förmågor. De entreprenöriella förmågorna hos eleverna ska inte bara stimuleras i klassrummen utan under hela skoldagen. Förhållningssättet till lärandet ändras genom att försöker se hela eleven, det vill säga inte bara eleven som skolelev, utan eleven utifrån hela dess livssituation, och utgå från elevens intresse för att på detta sätt stimulera elevens inre motivation. Det entreprenöriella lärandet bygger på att det sker ett samarbete pedagog och elev emellan. Där handleder istället för att ge instruktioner och organisera helheten. I detta samarbete sker både lärande och stimulans av elevens entreprenöriella kompetenser. Enligt , , (2011) är det när ser eleven som medarbetare som det har en positiv effekt på elevens självförtroende och kunskapsutveckling. Författarna menar att skolan ska stärka elevernas tro på sig själva och . Med anledning av ovanstående och med tanke på hur vår omvärld ser ut, är det viktigt att ta tillvara det entreprenöriella lärandet som ett brett mindset inom hela utbildningsområdet. Ska vara ett land på framkant i den globala värld vi befinner oss i och som ställer allt högre krav på den egna individen, då måste vi också tillåta oss att följa med tiden samt ge våra unga de förutsättningar de behöver för att klara konkurrensen.
mot · H402491 · 2016-09-30 00:00:00 — En modern och framtidsinriktad lärarhögskola ställer sig bakom det som anförs i motionen om en modern och framtidsinriktad lärarhögskola och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att specialpedagogik ska ingå i samtliga lärarutbildningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att göra lärarutbildningen mer attraktiv för att locka till sig de mest kompetenta kandidaterna och tillkännager detta för regeringen. En snabb tillbakablick visar på att utvecklingen går allt fortare. Vi lever dessutom i en allt mer global värld, där digitaliseringen och robotiseringen förändras allt fortare. Denna utveckling påverkar naturligtvis på flera sätt och inte minst de som växer upp och behöver verktygen för att navigera i en föränderlig värld. Det ställer krav inte bara på skolan och dess pedagoger och ledare utan även på de som utbildar på den lärarutbildning som ska ligga till grund för att uppdraget, en svensk skola i toppklass, ska vara möjlig. Det behövs en tydlig koppling mellan styrdokument, verksamhet och den omvärld utbildningen verkar i. Arbetsmarknaden förändras, vår skola och utbildningen behöver hålla jämna steg med den utvecklingen. Av naturliga skäl har vår skola i mycket präglats av det industrisamhälle och dess tid människor verkade i då. När man förr kunde få ett jobb på en fabrik, stanna där resten av arbetslivet, så har trenden visat på att vi behöver ny och större kunskap och vi behöver under en yrkeskarriär också kunna byta jobb i allt högre utsträckning . Det finns helt nya yrken och fler kommer att komma. Vi kommer också att se fler arbetsplatser med delat ägarskap, att personal är allt från att vara tillsvidareanställda, till att de driver sitt eget företag som entreprenör och konsulter. Det ställer krav på att elever kan utveckla personliga kompetenser och förbereds för de utmaningar som morgondagens samhälle kommer att ställa och ställer. Detta i sin tur gör att lärarutbildningen måste vässa sig för att kunna leverera dessa personliga kompetenser. Det är en ny tids barn och ungdomar som gjort sitt inträde i den svenska skolan och som växer upp med kunskaper och färdigheter som är annorlunda formade av den tid de lever i. Lärarutbildningen är här en mycket viktig parameter för att uppdraget att utbilda ska lyckas. Om svensk skola ska kunna ge dessa elever redskap för att påverka och navigera i morgondagen, behöver även lärare vara förberedda och utrustade med den kunskap och de verktyg som är nödvändiga för att kunna ge eleverna en relevant utbildning i tiden. Lärarutbildningen behöver ett mindset som förhåller sig till ständig samhällsutveckling och som sedan genomsyrar kommande elevers skoldag. Alla lärare i behöver kunskaper för att kunna utbilda dagens och morgondagens elever. Vi behöver inte en fortsatt utveckling där vi ska kompensera för – och utveckla särlösningar – utan alla pedagoger måste ha en utbildning som innehåller verktyg som ges inom ramen för specialpedagogiken. Vi behöver tillse att lärarna verkligen får de verktygen och därför behövs en lärarutbildning i tiden.
mot · H402492 · 2016-09-30 00:00:00 — Fler undervisningsdagar i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa fler skoldagar per läsår och utöka den garanterade undervisningstiden i och tillkännager detta för regeringen. Svenska elever går i skolan färre timmar än jämförbara länder. är det OECD-land som har minst antal timmar för våra högstadieelever. Svensk grundskola har också färre skoldagar än många andra länder. Detta innebär att eleverna i ska lära sig i princip lika mycket som elever i andra länder i vår omvärld, men med färre undervisningstimmar. Det är också så att antalet skoltimmar varierar mellan olika kommuner vilket innebär att skolplikten ser annorlunda ut beroende på i vilken kommun man bor. Alliansregeringen utökade antalet timmar i matematik vilket är positivt, men antalet undervisningstimmar bör ligga i paritet med åtminstone vår närmaste omvärld. Vi har sett att ett antal elever lämnar utan att vara godkända i samtliga ämnen. Det är också många elever och lärare som tydligt uttrycker att arbetsmiljön är stressig i skolan. Vi ser också ett behov av att tidigare upptäcka barn med behov av särskilt stöd. En ytterligare utökad garanterad undervisning skulle därför vara ett led i att minska stressen och öka möjligheterna för att fler elever ska hinna uppnå de grundläggande kunskapsmålen. Ytterligare längre skoldagar skulle riskera fler trötta elever och lärare, medan fler skoldagar skulle kunna möjliggöra ökad undervisningstid utan att varje skoldag behöver bli längre. Då skulle fler elever kunna nå målen.
mot · H402493 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationella riktlinjer för när det gäller uppföljning av barn som placeras i fosterhem eller på institution samt behovet av en ökad samverkan mellan kommunerna, t.ex. vad gäller att tillse att skolplikten fullgörs, och detta tillkännager för regeringen. Att utsatta barn som placeras i fosterfamiljer och på institutioner för att de har det svårt hemma ibland inte får det bättre förekommer, och det händer även att barnen till och med får det sämre. Detta är helt oacceptabelt. I första hand är det föräldrarna som har ansvar för sina barn, men i de fall där detta inte fungerar finns ett gemensamt samhällsansvar för dessa utsatta barn. Det kan konstateras att det alltför ofta finns brister i omsorgen om barnen vid fosterhemsplaceringar. Skolinspektionens granskningar av HVB-hem som bedriver undervisning visar bland annat brister i att tillgodose barnens rätt till skolgång. Det måste säkerställas att har riktlinjer som inte bygger på enskilda tjänstemäns tolkningar. De nationella riktlinjerna bör innehålla placerade barns rätt till regelbundna samtal och krav på regelbundna uppföljningsbesök från och även rutiner för samarbete med hemkommunen för att säkerställa att de placerade barnen får den utbildning de har rätt till. Utgångspunkten måste vara att alltid arbeta utifrån ett barnperspektiv.
mot · H402494 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att göra en justering i föräldraförsäkringen och göra den mer flexibel och införa en möjlighet till parallell utbetalning i föräldraförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. I vissa akuta situationer, som när bägge föräldrarna behöver vara på sjukhus med ett allvarligt sjukt barn, kan barnets syskon behöva någon annan vuxen som tar hand om dem. Det är möjligt för en förälder att överföra rätten till ersättning till annan person, till exempel mor/farföräldrar, att vara hemma med sjukt barn i hans/ hennes ställe. Däremot är möjligheten för fler personer att få ut ersättning begränsad. Vid allvarlig sjukdom har bägge föräldrarna rätt till tillfällig ersättning för samma barn , men det finns ingen rätt för flera personer/anhöriga att få ersättning för att ta hand om barnets syskon. I sådana situationer där bägge föräldrarna tvingas vara på sjukhus med allvarligt sjukt barn är tack och lov inte så vanliga, men föräldraförsäkringens regler för tillfällig föräldrapenning borde kunna vara så flexibla att det skulle kunna finnas möjligheter för andra yrkesarbetande anhöriga eller andra personer att få rätt till ersättning för att ta hand om syskon till ett barn som är så allvarligt sjukt så att bägge föräldrarna behöver vara på sjukhus .
mot · H402495 · 2016-09-30 00:00:00 — Mer rörelse och idrott i skolan ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer idrott och rörelse i skolan och tillkännager detta för regeringen. Skolidrotten fyller en viktig pedagogisk funktion. Förutom att barnen får möjlighet att röra på sig och prova på olika idrotter sker en mängd positiva processer i kroppen såsom stärkt benstomme och förbättrad koordination och ofta underlättad inlärning. Vi vet också att fysisk aktivitet innebär minskad risk för psykisk ohälsa. Idrott och rörelse ger även möjligheter till samarbetsövningar. Svenska elever har färre timmar schemalagd idrott än eleverna i många andra europeiska länder. Detta trots att forskningen visar att fysisk aktivitet har stor betydelse för både folkhälsan och välbefinnandet. Barns och ungas övervikt handlar ofta om en kombination av för lite rörelse och dåliga matvanor. Skolämnet idrott och hälsa kan skapa förutsättningar för en ökad grad av lärande och koncentration. Det finns av dessa skäl mycket som talar för att idrott och rörelse måste uppgraderas i skolan. Ämnet idrott och hälsa innehåller även undervisning i hälsa med mera vilket är bra men innebär att antalet timmar med rörelse har minskat, som många elever rör sig mindre och mer sällan går eller cyklar till skolan. Det finns många goda exempel att lyfta fram när det gäller utökad rörelse och idrott. Det finns goda exempel på samverkansprojekt mellan skola och lokal idrottsförening, som innebär att daglig rörelse blir en naturlig del av vardagen. Det har visat sig att just daglig rörelse är det som ger bäst effekt. Fler antal timmar i timplanen med rörelse och idrott skulle ge alla elever möjlighet till mer rörelse, inte bara de elever som råkar gå på en skola där lärare och rektor med flera är engagerade och medvetna om de positiva effekter som uppnås med mer rörelse i skolan.
mot · H402496 · 2016-09-30 00:00:00 — Antalet studieveckor för utbildningar på högskola och universitet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka antalet studieveckor för utbildningar på högskola och universitet och tillkännager detta för regeringen. Medianstudenten inom samhällsvetenskap och humaniora lägger på studier, enligt en . Det förefaller också som om har en relativt hög andel studenter i längre program vid en internationell jämförelse. Detta medför betydande kostnader såväl för samhället som för studenterna. Under har antalet högskolestudenter mer än fördubblats. Antalet studieveckor med studiemedel uppgår . Enligt Sacos studentråd är det cirka 140 000 studenter som tar paus från studierna och för många av dem som inte hittar ett tillfälligt jobb innebär detta en stor ekonomisk oro. Studenter som studerar på heltid bör också ha en arbetsvecka på heltid, det vill säga cirka 35–. Ett sätt att få ut färdigutbildade studenter snabbare från högskolor och universitet skulle vara att öka antalet studieveckor från dagens , vilket skulle innebära en förkortning av studietiden med samma kvalitet på utbildningen. Såväl studenterna som samhället skulle göra en ekonomisk vinst om studenterna tog sin examen snabbare och därmed kom ut på arbetsmarknaden tidigare.
mot · H402497 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn behöver ske av de regler i socialtjänstlagen som socialnämnderna har att förhålla sig till vad avser akuta placeringar på jourhem som är godkända och utredda av annan kommun, så att dessa framöver ska kunna räknas som godkända i det akuta skedet, och detta tillkännager för regeringen. Enligt socialtjänstlagen skall varje kommun ansvara för att det finns en tillgång till familjehem och HVB-hem, undantaget de hem som faller under ansvar. skall sörja för att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna tas emot i ett familjehem eller i ett hem för vård eller boende (HVB-hem). Enligt socialtjänstlagen (SoL) får ett barn inte, utan socialnämndens medgivande eller beslut om vård, tas emot för stadigvarande vård och fostran i ett enskilt hem och socialnämnden får inte lämna medgivande eller fatta beslut om vård utan att förhållandena i det enskilda hemmet och förutsättningarna för vård i hemmet är utredda och godkända av kommunens socialnämnd. Samma lagparagraf reglerar även sådana enskilda hem som vid upprepade akuta tillfällen tar emot barn för tillfällig vård och fostran, så kallade jourhem. får inte placera ett barn i ett sådant enskilt hem som vid upprepade tillfällen tar emot barn för tillfällig vård och fostran (jourhem) om inte förhållandena och förutsättningarna för vård i det enskilda hemmet är utredda av kommunens socialnämnd. Det uppstår situationer för då ett barn akut måste placeras utanför hemmet. I vissa av dessa fall, framför allt i mindre kommuner, finns inte möjlighet att placera inom kommunen. Då återstår att erbjuda barnet ett akut skydd och boende i ett jourhem utanför kommunen. Jourhem och familjehem lyder under samma lagstiftning och socialnämnden har samma utredningsskyldighet för båda placeringsvarianterna. Lagen stipulerar att kommunerna ansvarar för tillgången till familjehem. Detta kan lösas med att jourhem finns kontrakterat för att ha ett antal platser ”standby”. För mindre kommuner finns ofta inte behov av att ha egna ”standbyplatser” i ett jourhem , då behovet är oftast mindre än så. Därför samarbetar man med andra kommuner. Situationer kan uppstå som innebär att alla platser är belagda, eller att kommunen inte har något kontrakterat jourhem ”standbye” i kommunen. Lagstiftningen ger dock inget utrymme att i ett akut läge förlita sig på en utredning gjord utanför den egna kommunen. Oavsett om flera kommuner samarbetar kan situationen ändå uppstå att det inte finns några jourhemsplatser som har ett beslut om medgivande av den egna kommunens socialnämnd. Med dagens regler saknas således i dessa fall möjlighet för kommunerna att göra akuta placeringar och följa utrednings- och beslutskraven i socialtjänstlagen. är det, ur barnets perspektiv, angeläget att omgående få en placering utanför familjen. Därför bör en översyn av ske vad gäller att se över möjligheten för att jourhem som är utredda och godkända av en annan kommuns socialnämnd än barnets hemkommun, skall kunna räknas som godkända i det akuta skedet.
mot · H402498 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de lärosäten som har examensrätt i svenska som andraspråk bör ges i uppdrag att erbjuda sommarkurser i ämnet och tillkännager detta för regeringen. sökte 162 877 människor asyl i . Av dessa var 70 384 barn, enligt statistik. Detta ställer höga krav på lärare att undervisa nya elever som har obefintliga kunskaper i svenska språket. Tyvärr är ämnet svenska som andraspråk (SVA) det ämne där det är lägst andel behöriga lärare. För att komma tillrätta med denna utmaning bör en betydande satsning göras på SVA. Förslagsvis bör de lärosäten som har examensrätt i SVA ges i uppdrag att erbjuda sommarkurser i ämnet (även på distans). Om lärarstudenter kan läsa 15 högskolepoäng per sommar blir de behöriga i ämnet . En sådan satsning skulle både ge fler behöriga lärare i SVA och en meningsfull, CSN-berättigad sysselsättning åt lärarstudenter . Dessutom bör utbildningen vara öppen för verksamma lärare som vill fortbilda sig. De som sedan blir behöriga kan också arbeta med vuxna nyanlända som lärare i svenska för invandrare (sfi).
mot · H402499 · 2016-09-30 00:00:00 — Nolltolerans mot dåliga skolor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör ta över huvudmannaskapet i skolor som inte når målen, och detta tillkännager för regeringen. Den svenska skolan har som uppgift att förmedla kunskap och att utjämna livschanser. Det är ett uppdrag som inte fullföljs i alla skolor. Tvärtom finns det skolor i där färre än hälften av eleverna blir behöriga till gymnasiet. Det är oacceptabelt att staten låter detta fortsätta utan att ingripa. Skolinspektionen bör få i uppdrag att mäta skolors kvalitet. De skolor som inte når nationella kvalitetsmål bör då få förelägganden om åtgärder – det vill säga, krav ställda på sig som skall finansieras av huvudmannen. Den skola där huvudmannen inte hörsammar kraven, eller vid upprepade tillfällen underlåter att göra insatser för att höja kvaliteten bör kunna stängas eller tas över av staten. Tar man utmaningar på allvar tar man också skolan på allvar. Ingen har rätt att utsätta elever för en skola som inte ger tillräckliga kunskaper, och erhålla ekonomisk ersättning för detta. behöver en nolltolerans mot dåliga skolor – ett första steg i detta är att staten bör ha möjlighet att ta över huvudmannaskapet i skolor som inte håller måttet.
mot · H4025 · 2016-09-13 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att föra in i skollagen att lärare i svenska skolan ska vara partipolitiskt neutrala i sin yrkesverksamhet, och detta tillkännager för regeringen. Med jämna mellanrum har det kommit fram tillförlitliga uppgifter om att lärare i sin undervisning tagit ställning rent partipolitiskt. Ofta har det rört sig om att läraren i fråga har uttryckt missaktning för något parti baserat på personliga preferenser. Självklart ingår det i samhällskunskap att läsa om och diskutera de olika politiska partierna och vårt politiska system. Att läraren talar om för eleverna vilket parti de skall föredraga eller absolut inte föredraga strider dock mot grundläggande principer i vår demokrati. Det är just dessa tendenser vi i gärna kritiserar andra nationer för. Vi måste dock vara självkritiska och inse att allt inte är demokratiskt perfekt i vårt eget land. Vi vill att en paragraf förs in i skollagen om att lärare som undervisar i skolan skall vara partipolitiskt neutrala. Bryter läraren mot denna regel skall varning ges. Efter varning skall det vara indragen legitimation och avsked som gäller.
mot · H40250 · 2016-09-21 00:00:00 — med anledning av skr. 2015/16:192 Handlingsplan 2016–2018 till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp ställer sig bakom det som anförs i motionen om en självständig och oberoende nationell rapportör och tillkännager detta för regeringen. Människohandel pågår i , . Människohandel bland annat för sexuella ändamål, för tvångsarbete och för att begå brott. Bland annat försvinner många ensamkommande barn efter att de har ansökt om asyl och det kan antas att en del av dessa utsätts för människohandel och barn utsätts även för exploatering och sexuella övergrepp efter ha blivit kontaktade via internet. välkomnar att regeringen nu bygger vidare på alliansens strävan att skydda barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp och att den presenterar en ny handlingsplan till skydd för barn mot människohandel. Kunskapen kring hur många barn som utsätts för, eller ligger i riskzonen för att utsättas för människohandel, exploatering eller sexuella övergrepp måste öka och svenska myndigheter måste ta krafttag för att stoppa fler barn för att utsättas. har varit nationell rapportör i frågor om människohandel. I detta ingår bl.a. att samla in uppgifter om omfattningen av människohandel i och mellan och andra länder. Den nationella rapportören presenterar dessa uppgifter i en årlig rapport jämte förslag till åtgärder för att förbättra bekämpningen av människohandel. Det är bra. Den nationella rapportören gör ett gediget arbete men ser en fara i att rapportören är knuten till en myndighet. Detta innebär bland annat en fara för att siffror inte kommer fram i det ljus som krävs för att frågan ska lyftas på alla plan. Vi anser därför att ska införa en självständig och oberoende nationell rapportör med ansvar för samtliga former av människohandel. En självständig och oberoende nationell rapportör med ansvar för samtliga former av människohandel skulle kunna organiseras i en egen myndighet eller inom en befintlig myndighet, men den bör inte vara knuten till en myndighet som är så nära kopplad till den utmaning som rapportören är ämnad att belysa.