mot · H4022473 · 2016-10-05 00:00:00 — En sådan utveckling vore bra både för utbyggnaden av förnybar energi och för den elintensiva industrin i sig som behöver mer energi i takt med att vi avvecklar kärnkraften. är det viktigt att den elintensiva industrins internationella konkurrenskraft inte hotas. Regeringen bör därför återkomma till med en konsekvensutredning av hur den elintensiva industrins konkurrenskraft skulle påverkas om man avskaffade nuvarande undantag från kvotplikten. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 11.2 Torvanvändning inom ramen för elcertifikatsystemet Förutom förnybara energikällor omfattar elcertifikatsystemet även torv. menar att torv bör fasas ut ur elcertifikatsystemet. Det finns i huvudsak tre skäl till detta. För det första är torv enligt såväl EU som Kyotoprotokollet att betrakta som ett fossilt bränsle och bör därmed inte vara berättigat till tilldelning av elcertifikat. För det andra har såväl brytning som förbränning av torv en klimatpåverkan i nivå med fossila bränslen. För det tredje påverkar torvbrytning ett flertal av miljömål negativt, däribland miljömålen Begränsad klimatpåverkan och Levande sjöar och vattendrag. Torvbaserad elproduktion bör därför inte vara en del av elcertifikatsystemet. Regeringen bör återkomma till med förslag på hur torvanvändningen ska fasas ut ur elcertifikatsystemet, med inriktningen att nya torvtäkter inte ska öppnas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 12 Det svenska elnätet Privata elnätsföretag tillåts sätta mycket höga avgifter och avgifterna varierar också stort över landet. Processen präglas dessutom av återkommande överklaganden från företagens håll i syfte att öka vinsterna. I och med det s.k. naturliga monopol som gäller för nätverksamheten, den avreglerade marknaden och en otillräcklig reglering ges privata företag ett mycket stort spelrum. Elnätsavgiften som tas ut av elnätsbolaget avgörs i hög grad av var man bor och det kan skilja . Trots den fastslagna energiöverenskommelsen mellan regeringen, , och har man inte kunnat presentera något svar på de stigande elnätsavgifterna. I ett läge där både vanliga hushåll och svensk industri skulle drabbas hårt av ytterligare höjningar väljer man att låta marknaden sköta saken. har det enbart lett till dyrare elpriser för hushållen. Det krävs ett större politiskt ansvar för att motverka orimliga prishöjningar för konsumenterna. Det är orimligt med så stora skillnader i nätavgifterna mellan stad och land, mellan regioner i och mellan olika bolag. Stegrande elnätsavgifter drabbar inte bara hushållen hårt utan slår även mot industrin och i förlängningen även mot jobben. Risken finns också att den nödvändiga omställningen till ett säkrare och mer tillförlitligt elnät inte kommer att ske i den takt som är nödvändig p.g.a. de olika bolagens ekonomiska förutsättningar. För att säkra tillgången på el krävs ett elnät som är anpassat efter de behov som finns. Elproduktionen behöver ses som en del av samhällets infrastruktur, som vi gemensamt bygger upp utifrån samhälleliga mål. För är det väsentligt att elnätet är ägt av samhället genom exempelvis stat eller kommun. Den tekniska energiomställningen av energisystemet, med exempelvis småskalig energiproduktion, förändrar ägande- och produktionsstrukturerna så att framtidens energikonsumenter är framtidens energiproducenter. Därför behöver nätet som länkar dem samman ägas av det offentliga och inte begränsas av privata ägarintressen. Den avreglering som gjordes har inte lett till varken lägre priser eller större trygghet för konsumenterna, tvärtom. Det är tydligt att elmarknaden behöver göras om i grunden. För vidare läsning om syn på elnätsavgifter, se vår motion Ett elnät vi äger tillsammans (2016/17:V313). 12.2 Snabbare utbyggnad av elnätet Utbyggnaden av stamnätet för el i är kraftigt eftersatt och stora delar av det existerande nätet behöver förnyas. I Svenska kraftnäts Perspektivplan 2025, som fastslogs 2013, beräknas behovet av investeringar och reinvesteringar till 55–. Som en jämförelse kan nämnas att investeringarna –uppgick till . finns ett stort problem med flaskhalsar i överföringen av elen till konsumenterna genom elnäten. En bristande överföringskapacitet mellan prisområde 2 och 3 innebär att vi varken fullt ut kan nyttja energin från våra älvar eller den lagringskapacitet som vattenkraften bär på. Det innebär att överskottet från de norra delarna av landet inte kan komma de södra delarna till nytta i tillräcklig omfattning. I takt med att nya vindkraftverk ansluts till nätet förvärras dagens problem. Särskilt bekymmersamt är att dagens elnät inte räcker till för att utbyggnaden av vindkraftsel i norra ska komma hela landet till del. Ofta är det lättare att få tillstånd för utbyggnad av vindkraftverk i de norra delarna av landet. För att öka elproduktionen i är både slopandet av det kommunala vetot och utbyggnaden av havsbaserad vindkraft viktigt. En förändring av elcertifikatsystemet som också tar hänsyn till effektbalans skulle också kunna vara ett steg i rätt riktning. Det är dock av största vikt att nätkapaciteten byggs ut så att elen kan överföras till där elförbrukningen är större. Regeringen bör därför uppdra åt prioritera de planerade förstärkningarna av stamnätet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I sammanhanget bör även nämnas vikten av en nordisk samsyn när det kommer till överföringskapaciteten mellan länderna. I ett läge när står inför stora investeringsbehov är det inte rimligt att ge hundratals miljoner i utdelning till staten. Regeringen bör återkomma med ett förändrat avkastningskrav för senast till bolagsstämman 2018. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Nätkundernas kostnader har höjts . För att i möjligaste mån undvika ytterligare prishöjningar för hushållen som klarar att hålla en hög investeringstakt bör lagstiftningen kring intäktsramarna för elnätsavgifterna ses över. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Vidare måste tillståndsprocessen för stamnätskoncessioner snabbas upp. tar tillståndsprocessen för stamnätet orimligt . Flaskhalsarna i elnätet och den långsamma tillståndsgivningen är två av de problem lyfter fram i sin rapport på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring (RIR 2013:3). Bland de orsaker till problemen som identifierar finns den tidigare regeringens passivitet i styrningen av , dess bristande återkoppling till om orsakerna till Svenska kraftnäts ouppfyllda investeringsplaner samt avsaknaden av gemensamma riktlinjer för länsstyrelserna för deras insatser i tillståndsprocessen för stamnät. Regeringen bör ge ansvariga myndigheter i uppdrag att utreda möjligheterna till en snabbare tillståndsprocess för stamnätskoncessioner. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (V)