mot · H3023406 · 2016-05-02 00:00:00 — När allt fler unga och utrikes födda står utanför arbetsmarknaden och behöver få det första jobbet krävs starkare drivkrafter för dem med låga inkomster att ta sig in på arbetsmarknaden. vill därför införa förstajobbet-avdraget, som ger en tydlig skattelättnad riktad till dem med låga arbetsinkomster. Förstajobbet-avdraget säkerställer att de som vill – och bör – ta klivet in på arbetsmarknaden och få sitt allra första jobb har tydliga ekonomiska drivkrafter att också göra det. En person med låg ingångslön eller som arbetar deltid skulle med förstajobbet-avdraget få en skattelättnad som, i förhållande till inkomsten, är tre till fyra gånger så stor som skattelättnaden för dem med högre inkomster. Förstajobbet-avdraget innebär ett tillskott på för en servitör eller ett vårdbiträde, jämfört med skatten . En barnfamilj där föräldrarna är bussförare, barnskötare eller butiksbiträde, kan få extra att röra sig med. Skattelättnader för dem som arbetar, särskilt riktat mot dem med låga inkomster, är en internationellt sett vanlig och väl utvärderad reform för att bidra till ökad sysselsättning. Liknande skattelättnader finns exempelvis i , , , , , och enligt . Förstajobbet-avdraget leder både till att människor kan lämna utanförskap och komma i arbete och till att det blir mer lönsamt att arbeta mer. Sammantaget beräknas förstajobbet-avdraget leda till motsvarande 10 000 ytterligare heltidstjänster. Sju av tio av dessa beräknas komma från utanförskap, då sysselsättningen väntas öka med drygt 7 000 personer. satsar för att sänka skatten för dem med låga inkomster. Jobbstimulans i asylsökandes dagersättning Drivkrafterna för jobb bland asylsökande är svaga då det finns tydliga marginaleffekter när en person arbetar . Om en asylsökande tar ett arbete avräknas hela dagersättningen för varje intjänad krona. Då dagersättningen är låg är konsekvenserna begränsade vid heltidsjobb, men kan vara betydande om det gäller kortare uppdrag och deltidsjobb som ofta är den första vägen in på arbetsmarknaden . För att det ska löna sig bättre att arbeta bör en jobbstimulans införas för de asylsökande som börjar arbeta där de kan tjäna , 5 000 , innan dagersättningen börjar trappas ner. satsar för att införa en jobbstimulans för asylsökande som går från bidrag till arbete. Anstränga sig för det första jobbet 2020 väntas en miljon vara i utanförskap. Det finns många orsaker till att människor hamnar i utanförskap, men oavsett anledning får det negativa effekter för individen och för samhället. Varje människa i utanförskap nekas möjligheten att bygga en framtid utifrån sin egen vilja och förmåga. Det skapar otrygghet och ofrihet. Många delar av de svenska bidragssystemen har reformerats för att öka drivkrafterna att arbeta och minska risken att människor pressas ut i utanförskap. Men det finns starka indikationer på att mer behöver göras. Försörjningsstödet är en grundläggande del av det svenska trygghetssystemet. Stödet är tänkt att täcka det nödvändigaste, under relativt korta perioder och när ingen annan försörjning är möjlig. Vi ser nu att det långvariga biståndsmottagandet ökar, från av de vuxna biståndsmottagarna 2014. För att hejda denna utveckling och se till att fler går från försörjningsstöd till egen försörjning, behöver drivkrafterna för att komma tillbaka i arbete förstärkas. Inom ramen för den migrationspolitiska överenskommelse som slöts mellan allianspartierna och regeringen återfinns en lång rad åtgärder som drev på för att bredda vägarna in till arbetsmarknaden. Bland annat beslutades att aktivitetskraven för att få försörjningsstöd kommer att skärpas inom ramen för socialtjänstlagen. Aktivitetskrav och jobbstimulans i försörjningsstödet Internationell forskning visar att kombinationen av aktivitetskrav och ekonomiska incitament har störst betydelse för att minska bidragstagandet och öka sysselsättningen. Ekonomiska incitament är viktiga då försörjningsstöd ofta har betydande marginaleffekter. Länge var försörjningsstödet sådant att för varje krona man fick genom egen ansträngning trappades stödet av med en krona. Detta skapade hinder och belönade inte egna ansträngningar. Vissa aktivitetskrav inom försörjningsstödet finns , men de kan förstärkas. Exempelvis är det enbart av kommuner som alltid kräver att en person som får försörjningsstöd ska söka lämpligt arbete även utanför det geografiska område där denna person bor. anser att det ska vara tydligare krav på att söka arbete även utanför det geografiska område där en sökande bor. Hembesök bör också vara en obligatorisk del av alla kommuners arbete kring försörjningsstödet. införde alliansregeringen en jobbstimulans för att göra det mer lönsamt att gå från bidrag till arbete. Stimulansen innebär att för den som har fått försörjningsstöd i följd kan av en sökandes nettoinkomst från arbete undantas från att räknas med vid beräkningen av rätten till ekonomiskt bistånd. Men är trösklarna höga. Att gå från försörjningsstöd till ett deltidsjobb lönar sig till exempel ofta dåligt. Därför föreslår att jobbstimulansen som finns i försörjningsstödet förstärks från till . bör aktivitetskraven i socialtjänstlagen skärpas. Socialtjänstlagen bör tydligt slå fast att den som är arbetsför och oförhindrad är skyldig att vara aktivt arbetssökande, anmäld på den offentliga arbetsförmedlingen och även i övrigt stå till arbetsmarknadens förfogande. bör hembesök bli en obligatorisk del av arbete. Den ökade jobbstimulansen kan ha betydande effekter på hushållsekonomin för dem med de allra lägsta inkomsterna. För en ensamstående tvåbarnsförälder som får ett halvtidsjobb som vårdbiträde skulle jobbstimulansen kunna innebära ytterligare en tusenlapp i ökad inkomst . vill skärpa aktivitetskraven för att erhålla försörjningsstöd och satsar på ökad jobbstimulans i Aktivitetskrav och jobbstimulans i nyanländas etableringsersättning Drivkrafterna för jobb bland nyanlända behöver stärkas . I likhet med försörjningsstödet skapas betydande marginaleffekter när en person går från etableringsersättning till arbete. När etableringsreformen genomfördes infördes därför också en jobbstimulans som innebär att den som har arbete som en aktivitet i sin etableringsplan får behålla etableringsersättningen utöver sin lön . Den jobbstimulansen har regeringen avskaffat. anser att drivkrafterna att arbeta bör förstärkas och vill återinföra jobbstimulansen. bör aktivitetskraven skärpas. Deltagande i insatser ska följas upp . vill skärpa aktivitetskraven för att erhålla etableringsersättning och satsar 2017, 2018 och 2019 och 2020 på att införa en jobbstimulans i etableringsersättningen. Bredare vägar till det första jobbet En stor och ökande andel av de som är arbetslösa har svag förankring på arbetsmarknaden och svårigheter att etablera sig. Det kräver nya vägar in på arbetsmarknaden och ökade drivkrafter för företag att anställa. Kostnaderna för att anställa en person med bristande erfarenhet eller kort utbildning i kombination med ett starkt anställningsskydd leder till att inträdande grupper har en svagare ställning jämfört med den etablerade arbetskraften. Att sänka kostnaderna för och osäkerheten med att anställa minskar arbetsgivarens risktagande och gör att fler vågar öppna dörren. Bättre möjligheter behövs också för att pröva om en arbetssökande fungerar på arbetsplatsen och för de specifika uppgifter som ska utföras. Inom ramen för den migrationspolitiska överenskommelse som slöts mellan allianspartierna och regeringen återfinns en lång rad moderata förslag för att bredda vägarna in till arbetsmarknaden. Bland annat kommer yrkesintroduktionsanställningar breddas till att omfatta nyanlända och företag utan kollektivavtal och ett breddat RUT-avdrag för flytt-tjänster kommer införas. För att stärka ungas och nyanländas möjlighet att få ett första jobb genom att lära sig jobbet på jobbet vill införa en ny anställningsform kallad förstajobbet-anställning. Anställningsformen riktar sig till unga utan fullständig gymnasieutbildning och nyanlända från uppehållstillstånd. Anställningen ska vara tidsbegränsad och innehålla utbildningsinslag på mellan , där arbetsgivaren och arbetstagaren kommer överens om vad utbildningsinnehållet ska bestå av. Krav på kollektivavtal ställs inte för de arbetsgivare som väljer att anställa medarbetare genom förstajobbet-anställning. Denna nya anställningsform kommer att komplettera YA-jobben genom att utbildningsinnehållet kan anpassas till arbetsplatsens och den arbetssökandes individuella behov. ges arbetsgivaren en förlängd period för att pröva om den arbetssökande klarar de uppgifter som han eller hon utbildas för. På så sätt kan fler unga och nyanlända få in en fot som arbetsgivarnas kompetensförsörjning underlättas. Dubblerat tak i RUT-avdraget och fler tjänster Tjänstenäringen är särskilt viktig för utrikes föddas företagande. Inom ramen för den migrationsöverenskommelse som slöts mellan regeringen och allianspartierna ska RUT-avdraget breddas till flytt-tjänster, trädgårdstjänster och it-tjänster, i linje med allianspartiernas förslag. Sedan regeringen sänkte taket i RUT-avdraget har dock färre nya företag startats och därmed minskar möjligheten att skapa nya jobb. Därför bör det nuvarande taket dubbleras till och person, som antalet tjänster som omfattas av RUT-avdraget nu kommer att breddas. satsar på dubblerat tak i RUT-avdraget och på breddat antal RUT-tjänster. Nystartsjobb: ett lönestöd istället för nio Lönestöd är en viktig väg in för nyanlända och personer med låg utbildningsbakgrund eftersom de sänker arbetsgivarnas kostnader för att anställa. Dagens lönestöd fungerar för dåligt och är för krångliga och administrativt tungrodda. För att fler ska kunna få ett första jobb vill vi ersätta befintliga stöd med ett nytt som är betydligt enklare. Förslaget innebär att nio lönestöd – nystartsjobb, särskilt nystartsjobb nystartsjobb för deltidsarbetslösa, särskilt anställningsstöd, förstärkt särskilt anställningsstöd, instegsjobb, extratjänster, traineetjänst i välfärden och traineetjänst för bristyrken – ersätts med ett. Vårt förslag är betydligt enklare än tidigare lönestöd och bygger på nystartsjobben som Alliansen införde och som är det lönestöd som fungerar bäst . Det nya stödet kräver ingen arbetsmarknadspolitisk bedömning utan endast att personen är arbetslös eller nyanländ. Stödet ska uppgå till uppemot en dubbel arbetsgivaravgift och längden på stödet beror i arbetslöshet. För nyanlända och de som varit arbetslösa () finns möjlighet att få ett extra handledarstöd. Handledarstödets storlek bestäms av Arbetsförmedlingen och beror på hur långt ifrån arbetsmarknaden individen står. Vi behöver fler arbetsgivare som anställer – därför kommer vi att förankra vårt förslag med berörda aktörer för att det ska ha ett brett stöd. Det förslag vi nu presenterar kommer vi att låta parterna ge synpunkter på och utifrån detta kan justeringar av förslaget komma att ske. Yrkesintroduktionsanställningar för nyanlända och långtidsarbetslösa Efter samtal mellan alliansregeringen och arbetsmarknadens parter skapades yrkesintroduktionsanställningarna 2014 för att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för unga. Anställningarna bygger på branschspecifika avtal om anställning för unga som saknar relevant yrkeserfarenhet eller är arbetslösa. En del av arbetstiden används för utbildning och handledning och är då inte lönegrundande. Arbetsgivare som anställer inom ramen för yrkesintroduktionsavtal får också ekonomiskt stöd för detta. Samlad erfarenhet visar att en kombination av arbete, utbildning och handledning är ett bra sätt för unga att komma in på arbetsmarknaden. Vi vill att möjligheten att lära sig jobbet på jobbet ska öppnas för fler grupper – därför vill vi införa ett yrkesintroduktionsstöd även för långtidsarbetslösa. vill avsätta medel för upp till 1 500 nya anställningar. satsar 2017 på yrkesintroduktionsanställningar för nyanlända och långtidsarbetslösa. Satsningen trappas successivt upp och uppgår till 2020. För den som varit arbetslös är de stöd som finns inte alltid tillräckliga. Osäkerheten för arbetsgivaren gällande hur den som varit utan jobb långvarigt ska fungera på arbetsplatsen är stor. Här behöver nya vägar prövas. vill därför införa så kallade matchningsanställningar. Den arbetssökande får en anställning hos en matchningsaktör, till exempel ett bemannings- eller rekryteringsföretag, och får stöd genom en kombination av handledning och kompetensutveckling. Den arbetssökande har en trygg anställning hos matchningsaktören och arbetsgivaren får pröva personen i fråga utan att bära arbetsgivaransvaret, som matchningsaktören aktivt verkar för att den arbetssökande får anställning hos en annan arbetsgivare. Satsningen på matchningsanställningar bör omfatta långtidsarbetslösa som har genomgått jobb- och utvecklingsgarantins två första faser. satsar 2017 på matchningsanställningar för långtidsarbetslösa. Satsningen trappas successivt upp och uppgår till 2020. Förläng tiden i provanställning från Den svenska arbetsmarknadsmodellen har tjänat väl. Ansvarstagande parter på arbetsmarknaden leder till stabilitet, vilket skapar långsiktigt trygga villkor för investeringar i . Arbetsrätten ger ett starkt skydd mot godtyckliga uppsägningar vilket bidrar till att skapa trygghet för arbetstagaren. Alltför strikta regleringar kan dock minska rörligheten och ge vissa negativa effekter på arbetsmarknaden. Effekterna på den totala sysselsättningen är små men en högre del av arbetslösheten riskerar att bäras av inträdande grupper såsom unga och utrikes födda. För att underlätta för dessa grupper att komma in på arbetsmarknaden och få sitt första jobb bör tiden för provanställning förlängas från . Enklare att starta företag för utrikes födda entreprenörer Många upplever det som enkelt att starta företag i . Men om man inte är född här, har begränsade ekonomiska resurser eller inte fullt ut behärskar svenska språket kan steget bli för stort. Inte minst kan det bli särskilt svårt att navigera i den svenska byråkratin. För att fler utrikes födda och nyanlända ska våga och kunna ta steget att starta och driva företag vill vi förstärka rådgivning till företagare med utländsk bakgrund, den så kallade IFS-rådgivningen, med . bör och andra berörda myndigheter få i uppdrag att se till att finns tillgänglig på fler språk än svenska och engelska som det ska kunna gå att registrera sitt bolag på fler språk än svenska. Kravet på aktiekapital bör även sänkas från till . satsar på IFS företagsrådgivning för utrikes födda företagare. f. Social- och arbetslöshetsförsäkringar som uppmuntrar till arbete En miljon människor förväntas befinna sig 2020, enligt regeringens vårproposition. lever var sjunde person i arbetsför ålder helt på offentliga sociala ersättningar. Det finns många orsaker till att människor hamnar i utanförskap, men oavsett anledning får det negativa effekter för individen och för samhället. Att leva i utanförskap innebär att möjligheten att bygga en framtid utifrån sin egen vilja och förmåga begränsas. Det skapar otrygghet och ofrihet. Många delar av de svenska bidragssystemen har reformerats för att öka drivkrafterna att arbeta och minska risken att människor pressas ut i utanförskap. Tack vare alliansregeringens reformer av social- och arbetslöshetsförsäkringarna har utanförskapet minskat med nästan en fjärdedel. Men mer behöver göras. Först och främst måste vi minska hindren för de som står längst ifrån arbetsmarknaden att få det första jobbet, och de som haft ett jobb ska kunna komma tillbaka. Men det är också viktigt att vi har kontroll på socialförsäkringssystemen för att hejda de stora utgiftsökningar som vi ser bland annat i sjukförsäkringssystemet. Arbetslöshetsförsäkringen som effektiv omställningsförsäkring Arbetslöshetsförsäkringen reformerades under alliansregeringen i syfte att uppmuntra till arbete, öka sysselsättningen och stärka dess roll som omställningsförsäkring. Enligt ekonomiska bedömare som och leder reformer av detta slag till ett ökat deltagande på arbetsmarknaden och därmed till ökad sysselsättning. Motsatt effekt ses med det förslag till höjd arbetslöshetsförsäkring som regeringen lagt fram. bedömer exempelvis att dessa förslag leder till 27 000 färre jobb. En alltför hög ersättning riskerar att förlänga arbetslöshetsperioderna eftersom människor skjuter upp sitt jobbsökande eller ställer för höga krav för att acceptera ett nytt jobb. Det är viktigt att värna a-kassans roll som omställningsförsäkring. Nivån på taket i a-kassan, samt ersättningens avtrappning, bör fortsatt vara sådan att den tydligt uppmuntrar till att söka och ta ett jobb. föreslår därför att taket i arbetslöshetsförsäkringen av arbetslösheten uppgår till per dag och därefter uppgår till per dag. Förslaget innebär en högre nivå jämfört med den försäkring som gällt fram till regeringens höjning, men ger starkare drivkrafter till arbete än regeringens förslag. säkerställer avtrappningen av ersättningen att den tydligt uppmuntrar till att söka och skaffa jobb. En uppskattning av sysselsättningseffekterna ger vid handen att utformning leder till ytterligare cirka 18 000 jobb jämfört med regeringens förslag. föreslår att taket i arbetslöshetsförsäkringen av arbetslösheten uppgår till per dag och därefter uppgår till per dag. Förslaget bedöms förstärka de offentliga finanserna med 2017, 2018, 2019 och 2020. En sjukförsäkring som inte leder till utanförskap och stärkt av Alliansens sjukförsäkringsreformer sjönk ohälsotalet kraftigt, och trenden mot ett allt bredare utanförskap kunde brytas. Det var bra och nödvändigt av flera skäl, i synnerhet för att inte fler sjukskrivna skulle slås ut från arbetsmarknaden via förtidspensionering. Men reformerna bidrog också till en bättre offentlig ekonomi och byggde upp viktiga buffertar som rustade inför finanskrisen. ser vi dock att sjukfrånvaron ökar igen och att sjukpenningskostnaderna stiger. som sjukfrånvaron ökar börjar regeringen riva upp de strukturreformer som gjordes inom sjukförsäkringen. Att avskaffa den bortre tidsgränsen är en riskabel väg att gå och har avstyrkts av ett stort antal remissinstanser, som till exempel och Inspektionen för socialförsäkringen. arbete har varit avgörande för att få ned nivåerna på sjukfrånvaron till en betydligt rimligare nivå. Men roll och uppdrag bör förtydligas och förstärkas. bör ha en målsatt låg och stabil sjukfrånvaro som inte varierar över konjunkturcykler eller samvarierar med andra faktorer än vad försäkringen är avsedd för. Nivån bör ligga i paritet med andra jämförbara länders sjukfrånvaro. är en central aktör i måluppfyllelsen, men också och landstingen är viktiga. föreslår därför att ett siffersatt mål för sjukpenningtalet och ohälsotalet införs i och ansvariga myndigheter för att uppnå målet bör definieras och en gemensam handlingsplan tas fram. bör få ett mycket tydligt uppdrag att öka de kontroller som ska ske vid de uppsatta tidsgränserna, särskilt vid . Hälso- och sjukvården har en central roll för att bryta långvarig sjukfrånvaro, men samspelet med sjukförsäkringen behöver förtydligas och förstärkas. Den grundläggande brist på samverkan som följer av att sjukvården och sjukförsäkringen finansiellt och organisatoriskt inte har några starka gemensamma intressen och mål, måste balanseras bättre än . Hälso- och sjukvården ska ge stöd till sjukskrivna som behöver hjälp för att återgå i arbete eller studier, men detta uppdrag behöver förstärkas. I hälso- och sjukvårdspolitiken och de försäkringsmedicinska riktlinjerna, men också i forskning och tillsyn, bör återgång i arbete ingå som en parameter för framgång. Hälso- och sjukvårdens ansvar för att aktivt bidra till sjukskrivnas återgång i arbete bör förtydligas. föreslår att hälso- och sjukvårdslagen, i linje med den parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag, ska innefatta krav på behandlings- och rehabiliteringsplanering för att återgå i arbete och krav på samverkan med arbetsgivare, och . För att öka landstingens drivkrafter att prioritera sjukskrivningsfrågan bör den rörliga prestationsdelen i den statliga ”sjukskrivningsmiljarden” öka. I nuvarande överenskommelse går till rörlig ersättning för de landsting som minskar sina sjukskrivningstal mest. Med ökande sjukfrånvaro bör den rörliga prestationsbaserade ersättningen både förstärkas och knytas närmare ansvarig läkare än . Att regler och ersättningsnivåer i sjukförsäkringen påverkar sjukfrånvaron är väl känt i forskningen. Forskningen visar också att kopplingen mellan sjukfrånvaro och hälsotillstånd är svag i tider med hög sjukfrånvaro. Upp- och nedgångar i sjukfrånvaron har alltså andra orsaker än förändringar i befolkningens hälsa. Med den mycket kraftiga ökningen av sjukfrånvaro som vi nu ser, och som enligt forskningen inte kan förklaras med en överlag sämre hälsa, bör den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen återinföras . vill återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Detta bedöms stärka de offentliga finanserna med . De ekonomiska incitamenten för återgång i arbete har en utformning som innebär att de är starkare vid längre tids sjukfrånvaro än vid kortare. Den första karensdagen är det enda och tydliga exemplet på en tröskel in i sjukförsäkringens sjuklönedel. För att stärka incitamenten att komma tillbaka till arbete tidigare än är vi beredda att införa en karensdag vid sjuklöneperiodens slut, vid övergången från sjuklön till sjukpenning, det vill säga vid dag 15. bör dagens system med en karensdag ersättas med ett karensavdrag på av en genomsnittlig veckoersättning, så att systemet blir mer rättvist. föreslår att en ny karensdag införs vid dag 15. Den ska tillsammans med den första karensdagen utformas som ett karensavdrag. Detta bedöms stärka de offentliga finanserna med . För att motverka en utveckling mot allt fler och allt längre sjukfall i psykiska diagnoser bör stödet vid psykisk ohälsa förbättras. Den så kallade rehabiliteringsgarantin har ersatt landstingen för vissa medicinska rehabiliteringsinsatser i syfte att förebygga sjukskrivning eller öka återgången i arbete, samt innefattar viss forskning. Regeringen har avvecklat rehabiliteringsgarantin till förmån för helt oriktade medel till landstingen. anser att rehabiliteringsgarantin, som historiskt fungerat dåligt, bör förändras och fokuseras på sådana behandlingar som har visat tydliga effekter i form av lägre sjukfrånvaro, till exempel kognitiv beteendeterapi (KBT). En särskild satsning bör göras på forskning, utveckling av öppna jämförelser och kvalitetsregister samt utveckling av internetbaserad behandling. bör ytterligare åtgärder för att särskilt motverka kvinnors ohälsa och förbättra kvinnors arbetsmiljö genomföras. Regler för aktivitetsersättning ska inte leda till utanförskap Antalet unga med aktivitetsersättning, förtidspensionssystemet för dem , har ökat med . analys visar att 20–av dem som tidigare haft aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga har någon typ av förvärvsinkomst efter 30‐årsdagen. Det är en indikation om att unga förtidspensioneras trots arbetsförmåga. En viktig faktor för inflödet av unga i aktivitetsersättningen är att många beviljas aktivitetsersättning och därefter bli kvar i systemet. Alla ungdomar i grund- och gymnasiesärskola som inte avslutat sin skolgång har rätt till aktivitetsersättning, utan prövning av arbetsförmåga, vid så kallad förlängd skolgång. Dessa ungdomar tenderar att helt eller delvis bli kvar i förtidspensionssystemet: 2008 hade fortsatt aktivitetsersättning efter avslutad skolgång. vill reformera ersättningsmodellen vid förlängd skolgång så att unga människor inte med automatik får förtidspension enbart för att man går i särskola. Minskat fusk och missbruk i bidragssystemen För att öka kostnadskontrollen i de offentliga finanserna bör insatser för att motverka fusk, missbruk, överutnyttjande och bidragsbrott förstärkas.