mot · H4023388 · 2016-10-05 00:00:00 — Plan för ett starkare : Trygghet att lita på ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbilda och anställa minst 2 000 fler poliser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler civilanställda inom polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ett system med deltidspolis och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett utrustningslyft för svensk polis och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökat utrymme för att höja polisernas löner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att ska tillsätta de lokala ledningsresurser som är nödvändiga för ett kvalitativt genomförande av polisreformen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att ska säkerställa att målet om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet uppnås, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polisens fokus på kärnuppgifterna ska stärkas, att arbetet med kontinuerlig metodutveckling i det brottsförebyggande och brottsutredande arbetet ska utvecklas och att polisorganisationens effektivitet ska förbättras, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vardagsbrottsligheten, s.k. mängdbrott, ska prioriteras av polis och åklagare och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en kontinuerlig polisiär närvaro i områden som är utsatta för allvarlig brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom tydliga och mätbara mål underlätta uppföljningen av polisens utredningsresultat och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kraftfulla insatser i områden som är utsatta för allvarlig brottslighet för att motverka brottslighet, framväxten av parallella samhällen och otrygghet för medborgarna, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för kameraövervakning i områden som är utsatta för allvarlig brottslighet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att åstadkomma en tydligare uppföljning av angrepp mot blåljuspersonal och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att kartlägga brottsutvecklingen när det gäller angrepp på polis-, räddningstjänst- och ambulanspersonal för att få en samlad bild av utvecklingen , och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett arbete för att möjliggöra ungdomstjänst inom räddningstjänsten och polisen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade möjligheter för poliser att få skadestånd vid allvarliga kränkningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur arbetet med att förhindra brott mot rättsväsendets anställda kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa reglerna om beslag och husrannsakan till modern teknik och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra till och att agera samordnat för att stoppa införseln av illegala vapen, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polisen ska ingå samverkansavtal med alla kommuner, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att löpande utvärdera de lokala medborgarlöftena och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ansvaret för det lokala brottsförebyggande arbetet ska ligga på högsta politiska nivå i kommunerna och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna och pröva förutsättningarna för att fler socialarbetare ska kunna verka i yttre tjänst, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ska återkomma till med ett nytt lagförslag så att livstids fängelse blir normalstraffet för mord, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett nytt brott, grovt sexuellt ofredande, bör införas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad polisnärvaro på särskilt utsatta platser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny och bredare sexualbrottslagstiftning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa eller modifiera den s.k. ungdomsrabatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att brott med ett straffvärde på sex till tolv månaders fängelse ska kunna leda till utvisning även då återfallsrisk inte föreligger, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningen tydligare ska omfatta virtuella våldtäkter och hämndporr, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för människosmuggling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över knivlagen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över straffskalorna för vapensmuggling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagen om kränkande fotografering och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera lagstiftningen mot tvångs- och barnäktenskap och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkta insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka kunskapen om hatbrott och förmågan att beivra sådan brottslighet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om likvärdighet i stödet till brottsoffer över hela landet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att postlagen ska utformas även med utgångspunkt från brottsbekämpande myndigheters behov av att kunna ingripa och utreda handel med och smuggling av narkotika och andra olagliga produkter, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om insatser för att höja kunskapen i hela rättssystemet om den it-relaterade brottsligheten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till för att utreda och klara upp mängdbrott på internet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att presentera en samlad strategi mot it-brott och tillkännager detta för regeringen. Ett tryggare som håller ihop Ett tryggt samhälle som håller ihop är en av förutsättningarna för att kunna ta tillvara den potential och de utvecklingsmöjligheter som finns i . är – och ska vara – ett av världens tryggaste länder att bo och växa upp i. är det alldeles för många som har för nära till otrygghet. Otryggheten är för stor på alltför många platser. Människor som vaknar upp till bilbränder och inbrott. Bostadsområden där öppen narkotikaförsäljning, våldsdåd och attacker mot blåljuspersonal sker i princip . Glesbygd där polisen inte har resurser att rycka ut vid allvarlig brottslighet. Vi ser nu en samhällsutveckling där ett nytt utanförskap växer fram i delar av landet. Det leder till att parallella samhällen skapas i . Den negativa utvecklingen riskerar att förstärkas när människor möter fördomar eller trakasserier och när människor begränsas av sin omgivning eller inte vågar gå ut . Något är fel när det finns områden i dit ambulansen inte åker om inte polisen åker med. Utvecklingen går åt fel håll när brandförsvaret eller räddningstjänsten inte kan rycka ut till vissa bostadsområden utan att bli utsatta för stenkastning. Så ska det inte vara. ska vara ett land – inte ett land där parallella samhällen tillåts växa fram. Genom effektiva insatser mot brott och ordningsstörningar och genom att fler ges möjlighet att få ett jobb ökar människors frihet och sammanhållningen i samhället. Tryggheten är inte jämlikt fördelad. Undersökningar, som till exempel Nationella trygghetsundersökningen, visar att kvinnor känner sig mer otrygga än män, äldre mer otrygga än yngre och människor bosatta i utanförskapsområden är mer otrygga än människor bosatta i socioekonomiskt starka områden. Om det över finns en bestående skillnad i människors tillgång till och upplevelse av trygghet beroende på kön, ålder och bostadsort utmanar det sammanhållningen i hela samhället. Att pressa tillbaka utanförskapet är en central del i plan för ett starkare . Det handlar om att bryta bidragsberoende, att arbete alltid ska löna sig och att införa en nolltolerans mot dåliga skolor. Och att vi aldrig får acceptera att samhället abdikerar från tryggheten. Den yttersta garanten för rättssamhället är en fungerande och effektiv polis i hela landet. Men syns allvarliga brister. Landets poliser vittnar om en organisation i kris. Ökad arbetsbelastning till följd av bland annat flyktingkrisen, terrorhot och utvecklingen i utanförskapsområden samt att omorganisationen av polisen inte har genomförts på ett tillfredställande sätt, och inte inneburit de fördelar som var förväntade, pressar polisen. I flera fall betonar poliser att de är för få för att kunna göra sitt jobb. Avgångarna i kåren har ökat kraftigt och kritik riktas mot svagt ledarskap. Utmaningarna med att säkerställa en närvarande polis i mer glest befolkade delar av landet kvarstår. Många medborgare vittnar om hur svårt det är att nå polisen för att anmäla brott, väntetiderna för att komma fram till polisens kontaktcenter är alldeles för långa och småföretagare landet runt upplever att många av de brott de anmäler inte följs upp eller utreds ordentligt av polisen. Situationen är allvarlig och riskerar – om inte kraftfulla åtgärder vidtas – att försämra människors tilltro till polisen. krävs det kraftfulla insatser för att bryta den utvecklingen. Att pressa tillbaka utanförskapet är en central del i plan för ett starkare . Det handlar om att bryta bidragsberoende, att arbete alltid ska löna sig och att införa nolltolerans mot dåliga skolor. Vi accepterar aldrig att samhället någonstans abdikerar från lag och ordning. I landets utanförskapsområden har rättsvårdande myndigheter dragit sig tillbaka eller är för svaga. Detta ger kriminaliteten spelrum och ökar otryggheten. , Brå, gör återkommande en nationell trygghetsundersökning, NTU, där statistiken visar att andelen som upplever oro för att utsättas för brott generellt sett minskar oberoende av kön eller ålder. Exempelvis har andelen personer som oroar sig i stor utsträckning för brottsligheten i samhället minskat från 2015 (källa Brå, NTU 2015). Statistiken visar dock att den upplevda tryggheten är ojämlikt fördelad beroende på kön, ålder, etnisk härkomst och bostadsort. Generellt är kvinnor mer otrygga än män och äldre mer otrygga än yngre. Man är också – generellt sett – påtagligt mer otrygg i landets utanförskapsområden. har en plan för ett starkare . En viktig del i denna är en väl utformad rättspolitik som förebygger, hindrar och motverkar brottslighet. Det är med en sådan rättspolitik som vi skapar ett tryggare samhälle. och Alliansen stärkte rättsväsendet, men utmaningarna är fortsatt stora. Det finns områden i där man inte litar på att samhället finns när man behöver. Polisen har identifierat 53 områden i landet som i olika grad är utsatta för allvarlig brottslighet, 15 av dessa är särskilt utsatta. Här har polisen svårt att utföra sitt uppdrag. Det förekommer öppen narkotikaförsäljning, våldsdåd, mord på öppen gata och människor är ofta rädda för att vittna på grund av rädsla för repressalier från kriminella. Detta kan vi aldrig någonsin acceptera. Rättssamhället måste återta kontrollen i dessa områden. är ett stort land, men befolkningsunderlaget ser olika ut beroende på var i landet man befinner sig. Delar av landet präglas av stora avstånd och ett litet befolkningsunderlag. Att säkerställa att även dessa områden har en polis som är närvarande, som finns tillgänglig när brott begås och som har förmågan och kapaciteten att rycka ut oavsett tid är viktigt för att hålla landet samman. Stölder, våldsbrott, bedrägerier, det ökade terrorhotet och framväxten av parallella samhällen i några av våra mest brottsutsatta förorter är exempel på de utmaningar svensk polis och rättsväsendet står inför. Därtill kommer de utmaningar som flyktingströmmarna och befolkningsökningen i sig innebär. ser vi hur polisens utredningsresultat faller kraftigt. En undersökning från Brå visar att enbart av alla brott upp. För att vända trenden behövs fler poliser och ett mer effektivt utnyttjande av den befintliga polisorganisationen. I plan för ett starkare ingår därför en satsning för att utbilda och anställa minst 2 000 nya poliser. Vi vill också slå fast att ska ha minst 20 000 verksamma poliser. En effektivare polis som utreder fler brott Omorganisationen av polisen har inte inneburit de fördelar som var förväntade – en effektiv polis närmare medborgarna. Tvärtom vittnas det om flera parallella förändringar som skapat otydlighet och turbulens. Det är inte en hållbar situation. behöver konkreta reformer för att stärka polisen och öka tryggheten. Rättsväsendet – polis, åklagare, domstolar och kriminalvård – ska ha de resurser som behövs för att säkerställa den förmåga som är nödvändig för att utreda och klara upp brott, lagföra brottslingar och ha en fungerande, effektiv och modern kriminalvård. Det brottsförebyggande arbetet och rättsväsendets förmåga och kapacitet behöver stärkas. Det kommer alarmerande signaler om att polisen inte levererar tillfredsställande resultat när det gäller antalet utredda brott. Omorganiseringen av polisen hade till syfte att öka möjligheterna att säkerställa kvalitativt och kvantitativt goda resultat och en god bemanning i hela landet. För att öka tryggheten är det viktigt att allmänheten upplever att polisen är närvarande och synlig. Det gäller såväl i storstäder som i mindre orter och på landsbygden. En tillgänglig polis är viktig för att förebygga brott, men framför allt när brott begåtts och måste upp. Omorganiseringen av polisen ökar rikspolischefens möjlighet att säkerställa en god bemanning i hela landet. Vi ser också tecken på att många poliser väljer att avsluta sin anställning inom . Antalet polisanställda som är och som avslutat sin anställning inom polisen har ökat kraftigt – från 72 anställda 2011 till 121 . Enbart 2016 har 102 anställda, , slutat. Det bör noga analyseras vad dessa avgångar beror på. Ett viktigt steg för att förbättra resultaten och öka polisnärvaron är att stärka polisens resurser. Befolkningsökningen liksom nya utmaningar gör att det behövs minst 2 000 fler poliser. De nya poliserna ska i huvudsak användas för att förstärka brottsbekämpningen och öka tryggheten i områden som är utsatta för allvarlig brottslighet samt i glest befolkade delar av landet. I budgetmotion avsätts medel för att utöka utrymmet för att höja polisernas löner. Sammantaget ger de avsatta medlen utrymme för att höja polisens löner med . Exakt hur dessa medel används kommer vara upp till och ska ske i enlighet med de sedvanliga förhandlingar som sker på svensk arbetsmarknad. Det är nu viktigt att se till att polisreformen genomförs så att dessa mål uppfylls. Genomförandetakten har varit alldeles för låg. Det är naturligt med en osäkerhet initialt hos personal när en verksamhet skall förändras. Därför är det viktigt att snabbt tillsätta de chefer som är nödvändiga för att kunna leda den dagliga verksamheten. Detta har inte fungerat. På många håll saknas de lokala ledningsresurser som är nödvändiga för att verksamheten skall kunna fungera. Det skapar en osäkerhet och uppgivenhet inom organisationen. Det är regeringens och ansvar att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att få polisen att nå målet om en mer lokalt närvarande polis. Av såväl kvalitets- som effektivitetsskäl finns ett behov av att i ökad omfattning kunna använda civilanställd personal inom och för uppgifter som endast får utföras av polismän. Det är viktigt att tillvarata kompetensen hos dem med annan utbildning än polisutbildning. Det finns många uppgifter där annan specialkompetens är värdefull. Polismän bör i första hand arbeta med arbetsuppgifter där en polismans kompetens är en nödvändig förutsättning, framför allt när arbetsuppgifterna kan komma att kräva användning av våld eller tvång. För att underlätta att polis finns tillgänglig så är det nödvändigt att utöka antalet civilanställda inom polisen för arbetsuppgifter där polismans befogenhet inte är nödvändig. De som arbetar inom ska ha möjliga karriärvägar i hela landet. finns särskilt behov av fler poliser i tjänst, exempel på detta är Husbykravallerna eller den stora flyktingströmmen . Vi anser därför att man bör undersöka möjligheten att införa deltidsanställd polis. Deltidspoliser ska vara utbildade poliser som vid behov ska kunna sättas in och arbeta deltid i polisorganisationen. Det skulle kunna innebära en möjlighet att snabbt få tillgång till utbildad polis vid akuta behov. Det skulle också kunna vara ett sätt att se till att lands- och glesbygd skulle kunna få tillgång till fler poliser. Även om vissa orter har en jämförelsevis låg brottslighet så måste det kunna finnas tillgång till polis de gånger som brott faktiskt begås. Polisens huvudansvar är ingripande vid och utredning av brott. Därför är det viktigt att kvalitetssäkra verksamheten vad gäller antalet anställda poliser. En tydlig miniminivå om 20 000 poliser är därför viktig. Polisens fokus på kärnuppgifter Polisen är samhällets yttersta resurs när andra myndigheter inte kan lösa ett problem. Det innebär att polisen har vissa arbetsuppgifter som i grunden inte är polisiära. Det förbrukar resurser från de exklusivt polisiära uppgifterna. Alliansregeringen inledde en översyn av polisens arbetsuppgifter. Utredningen hann presentera ett delbetänkande innan nuvarande regering lade ner arbetet. Därefter har tillkännagett för regeringen att översynen ska återupptas. En högre grad av effektivitet fordrar att det även inom dagens organisation görs prioriteringar som stärker fokuseringen på polisens kärnuppgifter. Polisens effektivitet och utredningsresultat Polisen måste bli bättre på att klara upp brott. Polisens minskade effektivitet står inte i proportion till de tilldelade resurserna. Det är viktigt att öka polisens förmåga att utreda och klara upp även ”mängdbrottslighet” eller ”vardagskriminalitet”, det vill säga vanligt förekommande brott. Statistik från Brå visar att polisens utredningsresultat sjunker dramatiskt. Polisens förmåga att klara upp brott är den lägsta , som stora skillnader inom landet fortfarande består. (2015) klarades av brotten upp vilket ska jämföras . För flera brottskategorier är bilden särskilt dyster. Exempelvis har uppklarningen när det gäller misshandel sjunkit kraftigt. av misshandelsbrotten klarades upp 2015. , 2010, var siffran . För skadegörelsebrott har brottsuppklarningsgraden nästan halverats – från till . Ett av syftena med polisreformen var att uppnå större likvärdighet över landet avseende polisens arbetssätt och utredningsresultat. Olika insatser behöver därför göras framöver för att målet om bättre likvärdighet mellan polisregionerna ska uppnås. De mycket stora regionala skillnaderna tyder även på en mycket svag koppling mellan tilldelade resurser och resultat. De områden som har flest antal poliser i förhållande till befolkningen visar på sämre resultat än de med mindre resurser. Det är inte en acceptabel utveckling. Det är därför viktigt att polisen har tydliga och mätbara mål för sitt arbete. Den diskussion som tidigare funnits om s.k. ”pinnjakt” inom polisen får inte vara en ursäkt för att undvika ett målmedvetet och planerat arbete. För att ge svensk polis bättre förutsättningar att göra sitt jobb krävs det att polisen har tillgång till modern utrustning som är anpassad efter respektive tjänstgöring. Det har rapporterats om att polisen har haft brist på skyddsutrustning och poliser har uttryckt att exempelvis skyddsvästar och hjälmar inte är individuellt anpassade. För att säkerställa att polisen är rätt utrustad för sina olika uppdrag samt för att förbättra arbetsmiljön och säkerhet föreslår ett utrustningslyft riktat till svensk polis. ansvarar för vilken typ av utrustning de avsatta medlen ska användas till, men utrustning till poliser i yttre tjänst ska prioriteras. För detta anslås . Ett stort antal brott rubriceras som så kallade mängdbrott. De som har utsatts för ett sådant brott påverkas ofta mycket starkt. Exempelvis så innebär bostadsinbrotten en stor kränkning för den som drabbas, många upplever en större oro och mår mycket sämre långt efter det att inbrottet skedde. Vardagsbrottsligheten såsom exempelvis bostadsinbrotten måste prioriteras av polis och åklagare. Det är regeringens ansvar att se till att polisens brottsutredande förmåga stärks och upprätthålls på en hög nivå. Det är hög tid att regeringen börjar agera för att stärka polisens förmåga att klara upp fler brott än . Kraftfulla insatser behövs i områden som är utsatta för allvarlig brottslighet Polisens nationella operativa avdelning kom tidigt ut med en rapport som pekar ut 53 områden i som i olika grad är utsatta både för allvarlig brottslighet och negativa socioekonomiska faktorer. Av dessa områden är 15 att anse som särskilt utsatta. Områdena präglas av såväl låg socioekonomisk status som stor kriminell påverkan på lokalsamhället. Öppen drogförsäljning, skjutningar på öppen gata, hot och våld mot såväl boende som polis, räddningstjänst och ambulanspersonal samt framväxten av parallella samhällen med delvis en egen rättsskipning är problem som polisen beskriver. Socioekonomiskt svaga områden är dessutom sådana områden där det finns det en förhöjd risk för att individer och grupper av individer radikaliseras. I dessa områden går utvecklingen åt fel håll. Här är förvärvsfrekvensen låg, arbetslösheten och bidragsberoendet högt och trångboddheten ett betydande problem. Kriminaliteten är hög och såväl den upplevda som den reella otryggheten bland de boende är stor. Områden med svag socioekonomisk status har en högre andel otrygga människor än områden med hög förvärvsfrekvens och stark ekonomisk utveckling. Över tid har skillnaden i trygghet mellan socioekonomiskt starka och svaga områden inte minskat. I polisens rapport om landets 53 områden som är utsatta för allvarlig brottslighet, Utsatta områden – sociala risker, kollektiv förmåga och oönskade effekter, sägs bland annat följande: ”Ur ett polisiärt perspektiv är givetvis brottslighet, trygghet samt indirekt polisens förmåga att utföra sina uppgifter de viktigaste aspekterna på utsatthet. går det inte att bortse från att detta på områdesnivå är starkt kopplat också till en social och ekonomisk utsatthet, där de bostadsområden som präglas av en stark otrygghet normalt också är präglade av en socioekonomisk otrygghet med till exempel dåligt fungerande välfärdssystem, hög arbetslöshet, låga inkomster samt trångboddhet.” Kraftfulla och breda insatser behövs för att vända utvecklingen.