ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4022136 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om expertskatten och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att anpassa expertskatten till den danska och tillkännager detta för regeringen. har investerat mycket stora belopp i att bygga och etablera internationellt världsledande forskningsinfrastruktur. Som exempel kan nämnas i och anläggningarna och i . Samtliga anläggningar väntas locka många gästforskare där de två sistnämnda i uppskattningsvis kommer att ta emot 2 000 respektive 3 000 gästforskare då de är i full drift. Det är en enorm och imponerande satsning med syfte att öka svensk kompetens och konkurrenskraft. Med tanke på det närliggande är det viktigt att lyckas framstå attraktivt såväl då det gäller att rekrytera expertkompetens som vid deras kommande val av bostadsort. Den privatekonomiska situationen som kan erbjuda är därvid av största intresse, och bör matcha vad erbjuder. För att kunna attrahera utländska forskare men även andra nyckelpersoner till svenskt arbetsliv har i likhet med flera andra länder infört en särskild skattelättnad, den så kallade expertskatten. Kriterierna för skatten varierar stort i olika länder och utvärderingar som gjorts visar att detta också får effekt på antalet rekryteringar. har i en studie () följt upp och jämfört antalet nyckelrekryteringar till respektive . Den visar påtagliga skillnader. Till exempel uppgick antalet forskare och nyckelpersoner som utnyttjar expertskatten i till 4 501 personer medan motsvarande siffra för var 650 personer. Detta ska dessutom ställas i relation till att är ett större land och har fler stora företag än . reflekterar över varför det ser ut på det här sättet och menar då att skälen kan vara att inkomstgränsen för att ansöka om expertskatt är högre i samt att den danska expertskatten gäller gentemot i . En annan skillnad är att den danska expertskatten gäller även för danska medborgare som flyttar hem i utlandet, medan den svenska enbart gäller utländska medborgare. Då undertecknad väger samman de stora investeringar som gjorts i forskningsinfrastruktur i och sätter det i relation till vad Öresundsinstitutets ovannämnda rapport visar, känns läget mycket oroande. Frågan är ju hur ska kunna förbättra sin position och faktiskt kunna attrahera expertkompetens så att de och deras medföljande bosätter sig i vårt land och inte på andra sidan sundet. Att anpassa kriterierna för den rådande expertskatten i känns därför högst angeläget. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H4022138 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska fortsätta den politiska processen gällande frågan om organdonation så att tillgången på organ kan öka och tillkännager detta för regeringen. Den dåvarande alliansregeringen tillsatte en utredning med syfte att öka tillgången till organ för transplantation. Det var ett synnerligen viktigt beslut med tanke på alla sjuka som väntar på att få organ eller vävnader transplanterade. Efterfrågan på dessa är nämligen mycket större än tillgången. Vid årets början var det till exempel 685 personer som väntade på en ny njure och 67 personer som köade för att få en ny lever och njure. Samtliga mycket svårt sjuka, men som alla ändå bedömdes ha förutsättningar att genomgå en transplantation och därefter kunna fortsätta att leva ett värdigt liv. Faktum är att 50 personer dör till följd av transplantationer som inte blir av. Den ovannämnda utredningen – En livsviktig verksamhet (SOU 2015:84) lämnade en delrapport och lämnades utredningen slutligt över till regeringen. Remisshanteringen avslutades men sedan har inget hänt. Det är anmärkningsvärt. Då det gäller en så viktig fråga som rör liv och död för så många individer är det oansvarigt att regeringen inte snabbare kan lägga fram en proposition till . I ett föregångsland som måste vi kunna låta många fler svårt sjuka få chansen att överleva och få ett fortsatt värdigt liv. Organdonation är dessutom samhällsekonomiskt värdefullt. Att behandla en dialyspatient kostar till exempel sjukvården 400 000–/år. Det är alltså kostnaden för själva behandlingen. Till det ska räknas kostnaden för att den sjuke kanske inte förmår arbeta eller är i behov av personlig assistans. Om man då vet att en donator kan rädda 5–6 personer till fortsatt liv, ger det stora möjligheter för samhällets ekonomi. Men framför allt, och än viktigare, är varje enskild individs möjlighet till ett bättre liv. Alla människor har självklart rätt att bestämma över sitt liv. Det är en grundläggande förutsättning. Men vi behöver bli fler som tar ställning, antingen för eller emot donation. Även om vi då väljer att inte donera, underlättar vi åtminstone för våra anhöriga i händelse av vårt frånfälle. Människokroppen är fantastisk. Tack vare omfattande forskning och innovation kan vi göra stora underverk. Låt oss ta till vara det och ge svårt sjuka människor ett hopp. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H4022139 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att bibehålla befintlig skattenivå på handelsgödsel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att respektera det beslut som fattade så sent som och tillkännager detta för regeringen. röstade emot regeringens förslag på att åter införa en handelsgödselskatt . Det var ett klokt och glädjande beslut som stärkte svenska lantbrukares konkurrenskraft. Men trots beslutet i är frågan inte avförd från dagordningen. Regeringen har beslutat att skatten på bekämpningsmedel samt handelsgödselskatten ska ses över. Utredningen ska redovisas före . Genom att tillsätta en ny utredning visar regeringen stor nonchalans mot beslut. Det är därför viktigt för att upprepa beslutet om att skatt på handelsgödsel inte är rätt väg att gå om vi vill värna konkurrenskraften för svenska lantbrukare. Det var som alliansregeringen avskaffade skatten på handelsgödsel. Det var ett led i att sänka produktionskostnaderna för svenska lantbrukare och för att till viss del komma till rätta med de ojämlika konkurrensvillkor som svenska lantbrukare verkar under, jämfört med sina kollegor i övriga . Till grund låg bland annat en rapport från (2006:26). I rapporten konstaterades att en av de tydligaste konkurrensnackdelarna för svenska lantbrukare var just avgiften (läs skatten) på handelsgödsel. Sedan alliansregeringen avskaffade skatten på handelsgödsel har bland annat () haft i uppdrag att följa utvecklingen. En rapport visade att försäljningen av gödsel inte hade ökat och därmed inte eventuella utsläpp eller negativa miljöeffekter heller. SCB har dessutom gjort en vidare analys som ger vid handen att en allt ökande effektivitet i näringsutnyttjandet skulle kunna vara en förklaring till varför behovet av mineralgödsel nu snarare minskar än ökar. Svenskt lantbruk är en näring som behöver allt stöd den kan få. Konkurrensen från andra länder, med ofta sämre jordbruksmiljö- och djurskyddslagstiftning, är ett allvarligt hot mot lönsamheten, och antalet produktiva lantbruk har blivit allt färre. Detta är en ytterst oroande utveckling. Dessutom har konstaterat att svenskt jordbruk, trots den avskaffade handelsgödselskatten, har lägre marginaler i sin verksamhet än genomsnittslandet i . Mot bakgrund av detta förefaller det obegripligt att diskutera att åter införa skatt på handelsgödsel. Varför ska man fördyra för svenska bönder och svensk livsmedelsproduktion när miljönyttan inte ökar? Varför ska man fördyra för svenska bönder och svensk livsmedelsproduktion när näringen går på knäna och antalet produktiva jordbruksföretag ständigt minskar? Då frågan var uppe för behandling under /15 blev det ett klart nej till regeringens förslag. Likafullt väljer regeringen att återkomma med förslaget. Det är inte hållbart. Med hänvisning till ovan vore det ytterst olyckligt att återinföra handelsgödselskatten. Detta bör ge regeringen tillkänna. Finn (M)
mot · H4022140 · 2016-10-05 00:00:00 — Agronomprogrammet bör bli femårigt ställer sig bakom det som anförs i motionen om att agronomutbildningen ska motsvara 300 hp och tillkännager detta för regeringen. Då en liknande motion behandlades förra motiverade utskottet sitt avslag på motionen med: ”Enligt är motiveringen till att en förlängning inte kommit till stånd bl.a. att agronomerna får jobb efter avlagd examen, både de som valt att ta ut agronomexamen och de som har läst och som dessutom har en generell masterexamen.” Detta är ett märkligt uttalande från som visar föga insikt om situationen. För det första skulle en förlängning av utbildningen till inte kräva någon ökning av anslaget eftersom de allra flesta redan läser . Enligt examensstatistik är det som läser mer än 300 hp medan övriga läser mellan 270 och 300 hp. Att en förlängning inte skulle föranleda någon kostnadsökning har SLU framfört tidigare till regeringen, nu senast i en skrivelse daterad . Dessutom skulle kostnaden för studenten inte öka eftersom de redan kan ta studielån . För det andra är skälet till att studenterna får jobb att de själva insett att de måste vara konkurrenskraftiga genom att läsa ihop extrapoäng så att deras kompetensnivå blir jämförbar med andra utbildningar. För det tredje påverkar studielängden möjlighet att attrahera utländska studenter, och för det fjärde anser undertecknad det beklagligt att studenternas formella examen inte visar den bredd och djup som deras samlade studiemeriter faktiskt innebär. Det försvårar också deras möjlighet till internationella studentutbyten och innebär också att deras internationella anställningsbarhet försämras. Att genomgå programstudier utan att få en internationellt gångbar yrkesexamen är orättfärdigt mot studenterna. I våra grannländer , och är agronomutbildningen uppdelad i 3 + liksom den är i de allra flesta europeiska länder. SLU har vid olika tillfällen hemställt att agronomutbildningen ska bli femårig. SLU:s motiv för förlängningen – vilket regleras i en förordning som bara kan ändras efter beslut från regeringen – är att agronomen i yrkeslivet har samma krav gällande avancerade kunskaper och färdigheter som de övriga femåriga , som redan är anpassade till . Att så är fallet avspeglas till exempel i att de har samma fördjupning i examensmålen. Enligt styrelse har också kraven på vetenskapligt grundade och tillämpade kunskaper ökat inom yrkesrollen. Med hänvisning till ovanstående anser undertecknad att bör ge regeringen i uppdrag att inom befintlig ram utöka agronomprogrammet till att omfatta 300 hp. Detta måtte ge regeringen tillkänna.
mot · H4022141 · 2016-10-05 00:00:00 — Ny indexuppräkning på bensin- och dieselskatten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att slopa den nya indexuppräkningen på bensin- och dieselskatten och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har föreslagit ett nytt sätt att göra en indexuppräkning av skatterna . Den är satt till konsumentprisindex (KPI) plus . Landsbygden, åkerinäringen, lantbruket, företagen och jobben är hotade av stenhård konkurrens och att i det läget införa nya skyhöga indexuppräkningar på bensin och diesel är inte acceptabelt. borde istället fundera fram nya förslag som stärker landets konkurrenskraft och gör att svenska företag kan växa och anställa. har högsta skattetryck på bensin och diesel som vi är till ytan femte största land med mycket stora avstånd och långa transportvägar både för invånarna och för företagen.
mot · H4022142 · 2016-10-05 00:00:00 — Möjlighet för tulltjänstemän att bära vapen i tjänsten ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta utreda möjligheten för tulltjänstemän att bära vapen och även få fler polisiära befogenheter och tillkännager detta för regeringen. Det finns en risk för tulltjänstemän att möta grovt kriminella som är beväpnade vid våra gränser. Det är därför angeläget att se över möjligheterna för våra tulltjänstemän att bära vapen för att skydda sig själv, sina kollegor och andra vid våra gränser. Det får inte vara så att kriminella kan röra sig fritt och att våra tulltjänstemän hamnar i underläge om polisen inte har möjlighet att komma till platsen. Tulltjänstemännens befogenheter i stort behöver även ses över då de kan behöva fler polisiära befogenheter för att kunna jobba ännu mer effektivt. Regeringen bör därför överväga att utreda möjligheterna att också tullens tjänstemän kan få bära vapen och även få andra polisiära befogenheter.
mot · H4022143 · 2016-10-05 00:00:00 — Ge alla gymnasieelever lika utbildning i samhällskunskap och demokratiska värderingar ställer sig bakom det som anförs i motionen om likvärdig samhällskunskap i skolan och tillkännager detta för regeringen. Vi kan se hur nazister och andra främlingsfientliga krafter sprider hot och hat mot stora delar av samhället. Hatet mot judar, muslimer, romer och hbt-personer sprids i en aldrig sinande ström vilket är en förfärande utveckling. så kan man ta del av information om hur både förtroendevalda politiker och granskande journalister utsätts för hat och hot. Något som fått till följd att förtroendevalda hoppat av sitt uppdrag och att journalister uttrycker att man drar sig för att skriva om vissa ämnen då hatstormen med kränkande och personliga påhopp blir en direkt konsekvens av en artikel. I när allt fler medborgare tar del av nyheter via sociala medier, där inte alltid den oberoende journalistiken värderas högst, ökar utrymmet för stor spridning av icke faktabaserade nyheter och rena lögner. Konspirationsteorier och propaganda från olika intressenter förmedlas och delas vidare, något som kan vara svårt att skilja från fakta för den enskilda. I dagens samhälle är det därför av största vikt att gymnasieskolan i sin undervisning bidrar till att eleverna får kunskap i bland annat olika politiska ideologier och källkritisk granskning. Undervisning för gymnasieelever i samhällskunskap och demokrati är viktig för att säkerställa att skolans mål att förmedla och förankra respekt för mänskliga rättigheter och demokratiska värden uppfylls. Här två citat hämtade från skollagen: Skolväsendet vilar på demokratins grund. Skollagen slår fast att utbildningen inom skolväsendet syftar till att elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Var och en som verkar inom skolan ska också främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan ska gestalta och förmedla. Det är inte tillräckligt att i undervisningen förmedla kunskap om grundläggande demokratiska värderingar. Undervisningen ska bedrivas i demokratiska arbetsformer och förbereda eleverna för att aktivt delta i samhällslivet. Den ska utveckla deras förmåga att ta ett personligt ansvar. får dock gymnasieelever olika utbildning i samhällskunskap och demokratiska värderingar utifrån vilket gymnasieprogram man valt. Om en elev läser på ett yrkesprogram så ingår samhällskunskap på en nivå men om samma elev väljer ett högskoleförberedande program så ingår en bredare och mer omfattande samhällskunskap. Jag anser att det på samtliga program i gymnasieskolan bör ges en likvärdig undervisning i samhällskunskap.
mot · H4022144 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en översyn av betygssystemets konsekvenser och tillkännager detta för regeringen. Skollagen föreskriver att betyg ska sättas när en termin, ett ämne eller en kurs avslutas. Betyg sätts utifrån kunskapskrav i skalan F–A där F är lägst och A högst. Betygskriterierna beskriver förmågor och det får antas att en elev får mer än ett tillfälle att uppvisa var och en av de förmågor som ingår i ett ämnesbetyg under en termin eller kurs. Har en elev fått E då en förmåga bedömts men visat sig ha utvecklat eller besitta en mer avancerad förmåga, t.ex. för ett C, ska det givetvis beaktas vid betygssättningen. Lgr 11 föreskriver att läraren vid betygssättningen ska utnyttja all tillgänglig information om elevers kunskaper i förhållande till de nationella kunskapskraven och göra en allsidig bedömning av dessa kunskaper. Från pedagogikforskare får betygen kritik. Betyg som bedömningsform kan stigmatisera elever och missrikta drivkraften för lärande och studier samt att bedömningen svårligen kan bli likvärdig och rättvis utifrån betygskriteriernas formulering. Forskning visar att betygssystemet för med sig en rad negativa konsekvenser, såsom ökad administrativ börda för lärarna, elever fokuserar mer på vad de tror ska komma på prov istället för lärandet i sig, samt stämplar elever som bra eller dåliga. Ett mer utvecklingsinriktat förhållningssätt i bedömningen av elevers kunskaper vore att föredra framför korta summeringar. har fått regeringens uppdrag att utvärdera den nya betygsskalan utifrån perspektiven nationell likvärdighet, tydlighet för elever och lärare och eventuell inverkan på betygsinflation. Men frågan är egentligen större än så. Vi behöver utreda betygssystemets konsekvenser.
mot · H4022146 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i samband med pågående uppföljning av den nuvarande förvaltningsområdesmodellen bör följa upp och granska behoven av extra utbildning och vägledning för att säkra att fler äldre med finska som modersmål får tillgång till äldreomsorg på det finska språket, och detta tillkännager för regeringen. Det bor ca 675 000 personer i som är finländare i nuvarande, andra och tredje generationen. Allt fler av dessa personer blir äldre och det innebär att behoven hos personerna förändras i takt med att omsorgs- och vårdbehoven ställs om. En fråga, som diskuteras ofta inom förvaltningsområdena är tillgången på finskspråkiga avdelningar för äldre, inte minst de som drabbats av demens eller talsvårigheter. Vi vet med hjälp av forskningen att språkminnet förändras och i många fall återvänder, tidigare finsk- och svensktalande, till att helt eller delvis tala finska när de blir äldre. Det behövs mer personal och givetvis mycket mer vilja hos utförare att ta sig an utmaningarna med syftet att fler äldre finska en bättre tillvaro där kommunikation blir en möjlighet istället för ett hinder. Regeringen bör därför, agera med tydliga styrsignaler till tillsynsmyndigheter och medverkande i förvaltningsområdena för att prioritera dessa frågor.
mot · H4022147 · 2016-10-05 00:00:00 — Kompetensförsörjning inom hälso- och sjukvård ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att ständigt arbeta med kompetensförsörjningsfrågor och tillkännager detta för regeringen. För att vi ska bibehålla en hälso- och sjukvård av god, likvärdig kvalitet i hela landet är det helt avgörande att vi lyckas med kompetensförsörjningen. Detta är också en förutsättning för att lyckas med en personcentrerad vård. Med kompetensförsörjning menas främst möjligheten att utbilda, rekrytera och bibehålla rätt utbildad personal, samt hur personalens kompetens utnyttjas. I flera delar av landet (inte minst i ) uttrycks oro för framtidens kompetensförsörjning. Det är glädjande att regeringen på flera sätt lyft frågan om kompetensförsörjningen. Man har konstaterat att det behövs ett stort mått av samverkan mellan alla inblandade aktörer, såsom arbetsgivarorganisationer, fackföreningar och utbildningsväsendet. Dialoger förs inom ramen för ”för kompetensförsörjning” utifrån överenskommelsen med SKL 2016. I överenskommelsen ingår flera olika delar: It-stöd och processer för att förenkla administrationen och ge bättre information smartare användning av medarbetarnas kompetens stöd till planering av långsiktig kompetensförsörjning Antalet platser vid sjuksköterskeutbildningen har ökats, och så även vid specialistutbildningarna till barnmorska och övriga specialiteter, vilket är glädjande. är det viktigt att arbeta för att behålla den personal som finns, och att olika kompetenser används på rätt sätt. Detta är en stor och viktig uppgift för sjukvårdshuvudmännen i hela landet, men också ett nationellt ansvar. Därför är det av största vikt att kompetensförsörjningsfrågorna ständigt analyseras, och att adekvata åtgärder vidtas när det behövs. Det kan till exempel gälla antalet utbildningsplatser och utbildningsvägar, men också förändringar i hur olika kompetenser kan nyttjas.
mot · H4022149 · 2016-10-05 00:00:00 — Tidiga insatser för barn och unga som lider av psykisk ohälsa ställer sig bakom det som anförs i motionen om tidiga insatser för barn och unga som lider av psykisk ohälsa, och detta tillkännager för regeringen. Den psykiska ohälsan bland barn och unga i har ökat . Det är oroväckande. Statistik från () visar att av de unga upplevde oro, ångest eller sömnsvårigheter i . har de psykosomatiska besvären i ungdomsgruppen ökat, för att ha stigit till . Enligt rapporten ”When someone has to take charge” från Välfärdscenter är utvecklingen likartad i hela . Flera studier visar att det som påverkar den psykiska ohälsan negativt är bland annat arbetslöshet, dåliga skolresultat och låg utbildning. räckte det med grundskola för att få jobb, men krävs det oftast en gymnasieutbildning. ökar kraven på ytterligare studier. Det som även påverkar hälsan negativt är mobbing, en uppväxtmiljö som präglas av till exempel alkoholism eller våld i nära relationer. Psykisk ohälsa har ökat i alla grupper, men har en tydlig koppling till sociala faktorer. Det är viktigt att unga får hjälp och stöd . Det är av största vikt att unga människor känner att de blir sedda, hörda och att de blir tagna på allvar. Tyvärr finns det många unga som känner sig ensamma och inte har någon att prata med. En del unga söker hjälp, andra inte. Det är viktigt att det är enkelt att söka hjälp och att insatserna är lättillgängliga. Tidiga insatser minskar det mänskliga lidandet, men även samhällets kostnader. I finns det en organisation som heter ”Headspace” som är bra på att fånga upp unga som mår dåligt. Den vänder sig till unga människor mellan som lider av psykisk ohälsa eller är ensamma och i behov av att prata med någon. Unga kan ringa, mejla, chatta eller komma förbi deras lokal för samtal. Headspace har inga väntetider, samtalen är gratis och man får även vara anonym. De som arbetar på Headspace är psykologer, socialarbetare och volontärer. Volontärerna är personer som har egna erfarenheter av psykisk ohälsa eller utbildar sig till psykolog eller lärare. En av anledningarna till att verksamheten fungerar bra är att det är lätt att komma i kontakt med dem och att det inte krävs någon diagnos för att få hjälp. Det är angeläget att hitta bra verksamheter som kan hjälpa barn och unga som lider av psykisk ohälsa. Eftersom Headspace fungerar bra i , är det intressant att se över om detta kan vara en möjlig verksamhetsform i .