mot · H4023513 · 2016-10-26 00:00:00 — med anledning av prop. 2016/17:21 Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling En av de bärande delarna i plan för ett starkare handlar om hur vi skapar förutsättningar för tillväxt i hela . går det bra för svensk ekonomi, men det går inte bra för alla i . står inför ett stort samhällsproblem med ett växande utanförskap som uppgår till motsvarande uppemot 1 miljon människor. Detta sker som konkurrenskraft och förmåga att skapa nya jobb utmanas av en ökad internationell konkurrens samt den tilltagande digitaliseringen. är på väg åt fel håll. Företagsamhet är grunden för vårt välstånd och det som driver samhället framåt. Jobb kommer inte av sig själva. De skapas när det går att anställa till rimliga villkor och skatterna inte är för höga. Men för att skapa jobb krävs dessutom att man kan bygga, bo, resa, transportera och ha en tryggad energiförsörjning i hela landet. I detta är en väl fungerande transportinfrastruktur en central utgångspunkt. behöver en regering som ser vikten av samtliga trafikslag och hur de tillsammans och var för sig bidrar till jobb och tillväxt. Svensk konkurrenskraft är beroende av ett transportsystem som människor och företag kan lita på. satsar på att ta hand om och bygga ut den järnväg och det vägnät vi har. Vi måste först och främst vårda det system vi har men också bygga ut ny kapacitet där det finns brister . Vår ekonomiska ram för planperioden uppgår till , vilket är mer än regeringens. Av dessa går till utveckling, till järnvägsunderhåll och till vägunderhåll. Därmed satsar vi mer än regeringen på vägunderhåll –2029. Regeringen har presenterat en infrastrukturproposition som tyvärr är märkbart tom på konkret innehåll och färdriktning. Den saknar svar på ett stort antal frågor av avgörande karaktär när det gäller utvecklingen av vår transportinfrastruktur. Särskilt tydligt är det att regeringen saknar både tidsplan och finansiering för utbyggnaden av den höghastighetsjärnväg man säger sig vilja bygga men även att regeringen aktivt väljer att prioritera ned underhållet av vägnät. Samhällsekonomiskt effektiva och kloka investeringar Vägnätets betydelse för jobb och tillväxt i hela ─ Vägunderhåll för fungerande vägtransporter ─ Effektivare vägtransporter med tyngre lastbilar ─ Ompröva inte redan fattade beslut om vägprojekt betydelse för person- och godstransporter i hela ─ Järnvägsunderhåll för fungerande järnvägstransporter ─ En kostnadseffektiv utbyggnad av svensk järnväg ─ Längre och tyngre tåg ─ Större kapacitetsbrister på järnvägen Vägen till ett mer hållbart transportsystem ─ Ett hållbart transportsystem ─ En attraktiv kollektivtrafik ─ Automatisering och digitalisering i framtidens transportsystem ─ Elektrifiering av vägnätet ─ vikt som största flygplats ─ som nav för inrikesflyget ─ Regionala flygplatsers betydelse för en god tillgänglighet ─ Sjöfartens centrala roll i transportsystemet ─ Ny fast förbindelse – Gränsöverskridande trafik och internationellt samarbete avslår regeringens förslag till statlig planeringsram på för transportinfrastruktur för perioden –2029 och tillkännager detta för regeringen. beslutar att den totala statliga planeringsramen för perioden i stället ska uppgå till . avslår regeringens förslag om att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och reinvesteringar av vägar samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar. beslutar att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och reinvesteringar av vägar samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att utveckla de samhällsekonomiska kalkylmodellerna vad gäller infrastrukturinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid beslut om investeringar och upphandlingar i väg och järnväg ska göra en bred analys av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att peka ut ett antal infrastrukturprojekt som lämpar sig för alternativa finansieringslösningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningen om effektivare planering av vägar och järnvägar bör utvärderas i syfte att öka investeringars effektivitet och produktivitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra redan fattade beslut om vägprojekt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om vägunderhåll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om järnvägsunderhåll och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om kapacitetsbrister på järnvägen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om Sverigeförhandlingen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om sjöfartens behov och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om trafiksäkerhet i samband med åtgärdsplaneringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om elvägar i samband med åtgärdsplaneringen och tillkännager detta för regeringen. är EU:s till ytan tredje största land och det land som har längst avstånd mellan landsändarna. För att bibehålla och fortsätta utveckla ett konkurrenskraftigt krävs en fungerande infrastruktur. Det är viktigt för att företag ska kunna frakta sina varor, för att människor enkelt ska resa till och från och inom och för att det enkelt ska gå att pendla till arbetet. En fungerande infrastruktur är hela blodomlopp som binder samman landet. Därför är det avgörande att vi vårdar den infrastruktur vi har som nya satsningar görs för att stärka transportsystemet. I arbetet för att nå en hållbar utveckling av vårt samhälle spelar infrastruktur en viktig roll. Genom att satsa på klimat- och miljösmarta lösningar kan vi utveckla och behålla vår konkurrenskraft på ett hållbart sätt. Alliansen tror inte på att ställa olika transportslag mot varandra, vi behöver både flyg, järnväg, väg, sjöfart och inte minst i våra städer även cykel för att människor ska kunna arbetspendla och resa, för att företag ska kunna ta emot och skicka sina varor och för att sammanlänka hela . Alliansen tror i stället på att nyttja varje transportslag så effektivt som möjligt och ligga i framkant vad gäller morgondagens lösningar för att våra transportslag ska vara så klimatsmarta som möjligt. återkommer med en åtgärdsplanering och regeringen med en skrivelse över åtgärdsplaneringen . Vi kommer att återkomma med ett svar på regeringens skrivelse över åtgärdsplanering. I denna kommer vi redovisa våra prioriteringar i sin helhet. Regeringens transportpolitik urholkar svensk konkurrenskraft och slår mot jobb och tillväxt i hela landet. Utgångspunkten är att höja skatter och fördyra för transporter, vilket slår hårt mot människor och företag som saknar alternativ. Det kommer i förlängningen att försvaga svensk tillväxt och försämra förutsättningarna för ett land som redan har bland längsta avstånd och långt till marknaderna i . är beroende av konkurrenskraftiga transporter. Vi säger därmed nej till att införa en kilometerskatt för lastbilar. Det vore en ren straffskatt på avstånd och skulle slå hårt mot jobb, företagande och tillväxt i hela landet. Vår skogs- och basindustri skulle drabbas av ökade transportkostnader och skulle få svårare att hävda sig i en allt tuffare global konkurrens med de långa avstånd vi dessutom har. kommer aldrig att kunna dras till varenda ort, företag eller butik och att införa en straffskatt som slår hårdast mot de som saknar alternativ är ett skadligt sätt att bedriva transportpolitik på. Vi vet ännu inte hur den exakta utformningen av skatten kommer att se ut. Inledningsvis diskuterades en nivå på per mil och i Socialdemokraternas infrastrukturmotion uppges att införandet av en kilometerskatt för tunga lastbilar skulle ge . vet vi att utredaren även studerat en nivå på hela per mil. Så kraftigt höjda transportkostnader skulle innebära ett dråpslag mot svensk industri men skulle också i förlängningen övervältras på konsumenterna i form av höjda priser på varor och exempelvis livsmedel, särskilt på landsbygden. Kilometerskatten slår mot en hårt ansatt åkerinäring som har svårt att konkurrera med omvärlden och mot 63 000 lastbilschaufförer som är ett av vårt lands vanligaste yrken. Flyget är ett oslagbart transportmedel när det kommer till att transportera människor längre sträckor . Ur ett infrastrukturellt kostnadsperspektiv är det även ett effektivt transportmedel då flyget inte behöver några anlagda vägar eller järnvägar för att kunna ta sig fram. I ljuset av att är det land i som har längst mellan landsändarna och är relativt glesbefolkat, är vikten av goda flygförbindelser än mer betydelsefull. Därför tror vi inte på straffskatter på avstånd i form av den av regeringen aviserade nationella flygskatten. Det är en skatt på mobilitet som skulle skada konkurrenskraft och försämra tillgängligheten i vårt land. Både och införde för att därefter avskaffa en nationell flygskatt eftersom de samhällsekonomiska konsekvenserna var mycket negativa. fattade den internationella luftfartsorganisationen beslut om ett globalt klimatstyrmedel för det internationella flyget. Vi välkomnar beslutet då det enda sättet att verkligen kunna hantera klimatutmaningen är genom ökat samarbete och internationella avtal. Beslutet innebär att det internationella flyget kommer att bidra till mål om minskade utsläpp. När vi nu nått en överenskommelse om ett internationellt system så förutsätter vi att regeringen omprövar sitt beslut att införa en nationell flygskatt. Globala utmaningar kräver globala lösningar, inte nationella särregler. Höjd bensin- och dieselskatt Regeringen har utöver vanlig indexering infört en årlig uppräkning av bensin- och dieselskattesatserna. Denna överindexering och skattehöjning kommer att driva upp bensinskatten. Alla de som är beroende av bilen för jobb och försörjning ska inte straffas för att de bor utanför storstäderna eller långt ifrån en tågstation. behöver en ansvarsfull och verklighetsförankrad transportpolitik som inte ensidigt baserar sig på jobb- och tillväxthämmande skattehöjningar. Regeringen bedriver en vägfientlig politik Det är tydligt att den nuvarande regeringen nedprioriterar det svenska vägnätet och att tillåtits få ett alltför stort inflytande. I infrastrukturpropositionen anslår regeringen till vägunderhåll, vilket inte är en tillräcklig nivå. Detta trots att betonat att vi riskerar att bygga upp en underhållsskuld på vägsidan om vi inte hanterar underhållet på rätt sätt. generaldirektör kommenterade detta till med ”det här motsvarar inte vad vi sa” som hennes bedömning är att viss del av vägnätet därmed kommer att släpa efter och tappa i funktion. förklarade även att följden blir att mer lågtrafikerade vägar kommer få sänkt standard. I vårändringsbudgeten valde regeringen att minska vägunderhållet med för det innevarande året. Det är en kraftig nedskärning som får konsekvenser i samtliga regioner, vilket har bekräftat. har även bekräftat att regeringens nedskärning leder till att vägnätets underhåll blir än mer eftersatt. De delar som främst påverkas är det lågtrafikerade landsbygdsvägnätet, som ligger längre ned i prioritering. innebär det att slaget är som hårdast mot de delar av landet där mycket talar för att bilen kan vara det enda alternativet för att transportera sig. Ytterligare ett exempel på att regeringen inte klarar av att hantera vägfrågor, och möjligen de mest publika, är när man 2014 valde att stoppa bygget av Förbifart . Alliansen och motsatte sig detta starkt, vilket senare ledde till att en riksdagsmajoritet tvingade regeringen att återuppta byggandet. Kostnaden för att regeringen försenade bygget av förbifarten uppgick totalt till av skattebetalarnas pengar. Regeringen agerade ansvarslöst i frågan då man vid ett tidigt stadium visste med sig att man hade en majoritet av emot sig i den här frågan men ändå tog beslutet att stoppa bygget. Agerandet ledde till att infrastrukturminister som sedermera blev prickad av konstitutionsutskott. I infrastrukturpropositionen uppger regeringen att staten ska ta det samlade ansvaret för kontroll och utförande av underhållet på de svenska järnvägarna. presenterades den största översyn av svensk järnväg som någonsin utförts. Utredaren gav tillsammans med flera tunga företrädare för transportnäring, industri och samhälle en rad förslag som skulle både stärka och öka effektiviteten på spåren. Att regeringen inte på sedvanligt sätt har remitterat utredningen utan begravt den på departementet är respektlöst inte bara mot det gedigna arbete som genomförts och tågbranschen som ser stora behov av förändringar, utan även mot de företag och människor som drabbas av tågens förseningar eller urspårningar. Regeringens stora ord om höjning av underhållet blir ett luftslott när man inte har för avsikt att komma till rätta med de många organisatoriska brister som finns och få så mycket underhåll som möjligt för de pengar som satsas. Att regeringen varken har förmågan eller viljan att använda skattebetalarnas pengar effektivt visas även av infrastrukturministerns ambition att återförstatliga järnvägsunderhållet. All forskning och utredning som görs om ämnet visar att det är en utveckling åt fel håll. Den ökade kvalitet och sjunkande kostnadsbild som blir resultatet av konkurrensutsättning genom upphandling verkar regeringen inte vara intresserad av. Enligt en studie från har konkurrensutsättningen genom upphandling lett till sänkta kostnader med . har många organisatoriska brister men att flera aktörer är med och bidrar till utveckling och innovation är inte problemet. På vägsidan har underhåll upphandlats i konkurrens och fungerar mycket bra. behöver få bättre kunskap om hur man gör goda upphandlingar för att vi ska kunna säkerställa mesta och bästa möjliga underhåll per investerad skattekrona. Det är positivt att tar ett mer samlat ansvar för verksamheten, vilket inkluderar besiktningsverksamheten. Men ett fullständigt återförstatligande är fel väg att gå. Samhällsekonomiskt effektiva och kloka investeringar har fattat beslut om att det övergripande transportpolitiska målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. För att investeringar i infrastruktur ska generera så stor samhällsnytta som möjligt är det av yttersta vikt att de samhällsekonomiska kalkylmodeller som ligger bakom de prioriteringar som görs är korrekta och rättvisande Vi menar att regeringen därmed bör arbeta för att utveckla de samhällsekonomiska kalkylmodellerna vad gäller infrastrukturinvesteringar. Exempelvis bör det övervägas att göra en genomlysning och omarbetning av värderingen av godstransporter. Samhälleliga investeringar i transportinfrastruktur föregås av åtgärdsvalsstudier och prioriteras enligt fyrstegsmodellen där t.ex. trimning av redan befintlig transportanläggning föregår en nyinvestering. I sammansatta sammanhang där primärkommun, regionkommun och stat gemensamt eller var för sig driver transportinfrastrukturprojekt som samverkar är dialog för samsyn nödvändigt för att undvika suboptimerade lösningar. För att varje investerad krona ska göra så stor samhällsnytta som möjligt är det centralt att göra jämförande analyser för att välja rätt metod för varje enskilt projekt. Vi anser därför att vid beslut om investeringar och upphandlingar i väg och järnväg ska göra en bred analys av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet Regelverket för strategisk och ekonomisk planering av vägar och järnvägar är komplext och svåröverskådligt, delvis på grund av att det tillkommit vid olika tider och tillämpats med olika syften. Detta gör det svårt att göra en realistisk planering som kan spänna över flera områden så som hänsyn till miljö och kostnadseffektivitet. Det är på många punkter tydligt att planeringen av vägar och järnvägar behöver bli effektivare. Alliansregeringen tog 2013 fram lagstiftning som syftar till effektivisering och ökad produktivitet vid planeringen av vägar och järnvägar. Förslagen byggde på resultaten från den parlamentariska . Bland åtgärderna i propositionen finns bl.a. en planeringsmodell som ska resultera kortare planeringsprocesser för större projekt och betydliga tidsvinster för små och medelstora projekt. Lagstiftningen ger goda möjligheter till effektivisering och ökad produktivitet. Därför är vi i Alliansen fortsatt angelägna om att detta arbete fortgår, då det fortfarande finns tidsvinster att göra och pengar att spara. Fysiska och marknadsmässiga förutsättningar förändras , medan behovet av smart planering av infrastruktur består. Lagstiftningen om effektivare planering av vägar och järnvägar bör därför utvärderas i syfte att öka effektiviteten och produktiviteten i kommande investeringar. vill inrätta ett transportpolitiskt råd. Vi anser att samhällsekonomiska kalkyler bör väga tungt vid beslut om vilka infrastrukturprojekt som ska bli av. Att de projekt som är mest samhällsekonomiskt lönsamma prioriteras innebär den mest kostnadseffektiva användningen av våra gemensamma resurser. Det finns självklart andra värden än enbart ekonomiska som ska vägas in när transportpolitiken utformas. Att välja de investeringar som genererar störst totala samhällsnytta bör dock vara en vägledande princip. Avsteg från denna princip kan legitimeras av t.ex. fördelnings- eller regionalpolitiska skäl, men ska i sådana fall föregås av en motivering från regeringens sida. Vi vill därför tillsätta en kommitté av oberoende experter som ska granska hur medlen till infrastrukturen används. Likt ska det även utvärdera hur regeringen skött infrastrukturarbetet i stort samt vilka större projekt som valts och på vilka grunder dessa val har gjorts. Samhällsekonomiska nyttokalkyler och de transportpolitiska målen ska vara utgångspunkten för rådets granskning av regeringen. vill se en effektivare användning av våra gemensamma infrastrukturmedel och öka den samhällsekonomiska nyttan av varje investerad skattekrona. Därför har vi i vår budget anslagit medel för ett transportpolitiskt råd som i förlängningen kommer att bidra till ökad transparens och legitimitet för transportpolitiken. I har infrastruktur i huvudsak finansierats via statliga anslag. Infrastruktursatsningar är ofta omfattande och resurskrävande, och det krävs ständiga prioriteringar mellan olika projekt som efterfrågas. I många andra länder som t.ex. , och är erfarenheterna från när det offentliga och privata samverkar vid utbyggnad och drift av infrastruktur större än i . Ett av få svenska exempel på alternativt finansierade infrastrukturprojekt är . För att på allvar kunna utvärdera och jämföra ifall exempelvis produktiviteten kan öka och livscykelkostnaderna kan sänkas för investeringar med alternativa finansieringslösningar i vårt transportsystem behövs större erfarenhet. Därför bör få i uppgift att peka ut ett antal infrastrukturprojekt som lämpar sig för alternativa finansieringslösningar. Det är i det arbetet centralt att slå fast att alternativa finansieringslösningar endast kan komma i fråga om de medför samma eller högre kostnadseffektivitet jämfört med anslagsfinansiering, inte underminerar hållbarheten i de offentliga finanserna och inte heller medför oplanerade kostnadsökningar på grund av att den samlade kontrollen över kostnaderna för infrastrukturinvesteringar försämras. Olika former av medfinansiering utgör även en viktig finansieringskälla kopplat till investeringar i transportinfrastruktur. Medfinansiering förekommer i form av bidrag från kommuner, landsting och företag samt brukaravgifter och trängselskatt och bidrag från EU. Vägnätets betydelse för jobb och tillväxt i hela Enligt Trafikanalys resevaneundersökning sker drygt hälften av alla personresor med bil. Det exemplifierar på ett tydligt sätt vilken avgörande roll det svenska vägnätet spelar för vårt transportsystem. Även ur näringslivets perspektiv spelar vägtransporter fortsatt en mycket viktig roll. Trafikanalys senaste kartläggning av godstransporter visar att tunga lastbilar står för en klar majoritet av de inrikes transporter som utförs. behöver alla trafikslag men godstransporter på järnväg och till sjöss kommer aldrig kunna nå fram till varje skogsbruk eller matvaruaffär. Därför är ett väl fungerande vägnät en avgörande faktor för ett konkurrenskraftigt . Enligt basprognos till 2030 kommer persontransportarbetet växa till 2030 jämfört med . kommer godstransportarbetet att öka med . Det här innebär att det är av central vikt att arbeta för att reducera de kapacitetsbrister som vi kan se i vårt transportsystem. För att åstadkomma det krävs investeringar i kapacitetshöjande åtgärder tillsammans med effektiva underhålls- och reinvesteringsåtgärder på såväl väg som järnväg. Trimningsåtgärder innebär åtgärder i befintlig infrastruktur som kan bidra till att förbättra den allmänna funktionen. Den här typen av åtgärder är i allmänhet kostnadseffektiva och kan på ett smart sätt bidra till att öka kapaciteten i den infrastruktur vi redan har. Det kan exempelvis handla om begränsade ombyggnader som leder till att transportsystemet kan utnyttjas på ett effektivare sätt. Vägunderhåll för fungerande vägtransporter gör en särskilt stor satsning på totalt –2029 för att ta hand om vårt vägsystem. Det är mer än vad regeringen satsar . I infrastrukturpropositionen uppger regeringen att vägkvaliteten sett till andelen väg som inte uppfyller underhållsstandard har försämrats . vill bryta denna utveckling och därför satsar vi mer än regeringen på drift och underhåll av vägnätet. Effektivare transporter på väg Att tillåta tyngre lastbilar på upp till är en viktig reform för jobben, miljön och industrin i . I tilläts lastbilar på hela , vilket har gett bland annat den finländska skogsindustrin en stark konkurrensfördel jämfört med den svenska. Tyngre lastbilar leder till att samma transporter som utförs kan göras av färre lastbilar, vilket är bra för såväl miljön som industrins konkurrenskraft. De utvärderingar som har gjorts visar att tyngre lastbilar sänker CO2-utsläppen per transporterat ton med , ökar företagens produktivitet med 20–och sänker deras kostnader med 8–. satsar –2025 i bärighetsförstärkningar för att göra det möjligt för tyngre lastbilar att kunna trafikera våra vägar. Alliansen har drivit regeringen framför sig genom att har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att tillåta tyngre lastbilar. Infrastrukturministern lovade att det här förslaget skulle kommit men det har låtit dröja. Regeringen påstår sig nu vilja öppna upp vägnätet för tyngre lastbilar men saknar finansiering för att öka bärigheten i vägnätet där så behövs och anslår inga nya medel. Med regeringens förslag riskerar den positiva effekten av att tillåta dessa mer klimatsmarta lastbilar bli begränsad. Vi har inte sett regeringens fulla förslag men infrastrukturminister menar att tyngre lastbilar endast ska tillåtas på ett begränsat vägnät dit transporter på järnväg eller sjöfart inte är möjliga och som redan har tillräcklig bärighet. För att reformen ska få avsedd effekt är det viktigt att staten som infrastrukturförvaltare säkerställer att det finns ett funktionellt och väl sammanhållet vägnät som fordonen faktiskt kan trafikera och som bland annat skogsindustrin är i ett stort behov av. Ompröva inte redan fattade beslut om vägprojekt