mot · H4021737 · 2016-10-04 00:00:00 — Länderna på den nordiska marknaden är i hög grad beroende av varandra och utgör viktiga komponenter på samma spelplan. De nordiska ländernas industrikompetens kompletterar varandra snarare än att konkurrera med varandra genom smart specialisering. Den norska industrin har en stark koppling till oljeutvinningen i medan den svenska industrin har varit framgångsrik inom bl.a. automation. Det är också relativt korta transporter sinsemellan vilket gör att det för många industrier är närmare att importera och exportera med grannlandet än till en annan del av . Därför är en förbättrad infrastruktur över de nordiska gränserna viktig, särskilt järnväg och bredband. Det gör att de nordiska länderna i en globaliserad värld snarare tjänar på samarbete och specialisering inom industrin än konkurrens. Därför bör regeringen arbeta för att tillsätter ett program för ökat industrisamarbete, forskning och innovation i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Nya samhällsutmaningar kräver att industrin är beredd att ompröva gamla metoder. En omställning kommer att kräva en ökad produktion inom vissa delar av industrin och en utfasning eller anpassning av andra. Nya behov, effektivisering och mer avancerade tillverkningsprocesser kommer i sin tur ställa krav på en ökad kompetensförsörjning. En av de största utmaningarna för industrin är bristen på arbetskraft med lämpliga kvalifikationer. Att det finns ett tillförlitligt tillflöde av kompetens och tillgång till relevant utbildning på olika nivåer är centralt för industrins möjlighet att utvecklas i . Vi vill se investeringar inom t.ex. infrastruktur, bostadsbyggande och energitillförsel för att ställa om . Nya behov av gröna jobb kommer att uppstå och ny kompetens kommer att efterfrågas. I och med den pågående strukturomvandlingen samt i och med den nödvändiga klimatomställningen där behoven ökar av mer avancerad produktion, krävs alltmer omfattande och mer kvalificerade utbildningar. Utbildningskraven inom industrin har höjts till att bli allt längre. De framtida personal- och kompetensbehoven för industrin är stora och det kommer antagligen att vara nödvändigt att öka andelen unga med gymnasieutbildning som väljer industrin, men också att locka äldre att vidareutbilda eller omskola sig. Ett flexibelt utbildningssystem där människor har möjlighet att byta bana eller gå vidare är därför en viktig tillgång för svensk industri. Högskolor och universitet bör få ett tydligare uppdrag att erbjuda olika anpassningsbara typer av utbildningslösningar, exempelvis distansutbildningar. Många nyanlända har både utbildning och erfarenhet som är efterfrågad på den svenska arbetsmarknaden. Det är kompetens och färdigheter som bör tas till vara bättre än och som kan var en stor tillgång för industrin. Redan nu genomförs viktiga åtgärder för att underlätta etablering på arbetsmarknaden. och regeringen har under tidigare budgetförhandlingar bl.a. kommit överens om ett snabbspår in på arbetsmarknaden för nyanlända. Det ska också bli lättare att verifiera utländska meriter och kortare kompletteringsutbildningar ska kunna erbjudas för att ge samma kompetens som en svensk högskoleutbildning motsvarar. Det ska finnas en tydlig koppling mellan de behov som finns på arbetsmarknaden samt gymnasieprogram och universitetsutbildningar. För att klara av de krav som ställs inom industrin krävs en god grundutbildning med både teori, yrkesteori och praktik. vill göra en stor satsning för att unga inom hantverksyrken ska få anställningar som lärlingar. Vi föreslår en ny sorts anställning, s.k. övergångsjobb, vilka är subventionerade anställningar med kollektivavtalsenliga löner som ger långtidsarbetslösa unga praktisk yrkeserfarenhet och möjligheter att komma ut på arbetsmarknaden. kan också spela en viktig roll för att människor oavsett bakgrund ska ges möjlighet att arbeta inom industrin. En yrkesinriktad, specificerad utbildning kan både leda till en bättre matchning på arbetsmarknaden för den arbetssökande och tillgodose behovet av arbetskraft inom vissa specifika industriproduktionsdelar. Tillsammans med en fungerande validering av utländska meriter kan YH-utbildningar också vara ett sätt för nyanlända att ta sig in på arbetsmarknaden. Därför är det glädjande att i tidigare budgetförhandlingar har kommit överens med regeringen om en särskild satsning på YH-utbildningar fr.o.m. . Kompetensförsörjningen till industrin måste tryggas även på landsbygden. En levande industri på landsbygden förutsätter ett fungerande samhällsliv för människor som bor och arbetar där. Tillgången till handel och en god samhällsservice inom rimliga avstånd är en nyckel. Regeringen bör tillsätta en med uppdrag att föreslå åtgärder och insatser för att klara personalförsörjningen inom välfärdsverksamheterna i hela landet. Kommissionen bör även se över möjligheten att erbjuda avskrivning av delar av studielånet till personer som efter avslutade studier påbörjar arbete inom bristyrken i områden där det råder stora rekryteringsproblem. Se även vår motion En levande landsbygd (2016/17:2474). 11 En jämställd industri är av dem som arbetar och av cheferna inom industrin män. Det ger effekter på såväl attityder och normer som möjligheterna till vidareutbildning, föräldraledighet, arbetsmiljö, hälsa och lön. Kvinnor inom industrin får t.ex. i högre grad monotona och enformiga arbetsuppgifter med mindre möjlighet till kompetensutveckling än sina manliga kollegor. Industrin måste arbeta aktivt för en mer jämställd arbetsmarknad. För att svensk industri ska bli detsamma som jämställd industri krävs ett systematiskt och grundläggande arbete med tydliga mål. Det kan t.ex. handla om att använda sig av årliga lönekartläggningar, kvotering och regelbundna översyner av kompetensutveckling och lönesystem. De forskningsresultat som finns ska tas till vara och konkretiseras. Arbetet med en jämställd rekrytering måste genomsyra alla nivåer av verksamheten. Det duger inte att företaget har bra siffror på pappret, men att könsuppdelningen trots det följer den traditionella delningen när det kommer till t.ex. administration kontra produktion. För att ett långsiktigt och framåtsyftande förändringsarbete ska komma till stånd krävs både politisk vilja och att frågan prioriteras från företagshåll. Arbetet måste genomsyra hela industrin och hålla även för omorganiseringar och perioder av lågkonjunktur. Kraven på en mer jämställd industri måste genomsyra hela varukedjan och även gälla entreprenörer och underleverantörer. I kan företag med minst 50 anställda tvingas böta av sin lönebudget om de inte kan presentera en plan för hur lönerna ska bli jämställda. bör införa en liknande lagstiftning, där företag tvingas ta frågan om lika lön för lika arbete på allvar. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med syfte att se över sanktioner för företag som inte kan presentera en plan för jämställda löner. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 12 Det sociala skyddsnätet Det är inte genom lägre löner och sämre villkor det skapas nya jobb i , utan genom innovationer och nytänkande som omsätts i nya produkter eller tjänster. varken kan eller ska konkurrera med lönedumpning utan med kompetens och teknikutveckling. Det sociala skyddsnätet är en del av vår gemensamma välfärd och ska gälla alla, oavsett om man är tillsvidareanställd, om man arbetar på timme eller är egenföretagare. För mindre företag kan sjuklöneansvaret ofta vara betungande. Även om mindre företag som kollektiv har en lägre sjukfrånvaro än genomsnittet kan sjuklönekostnader ge upphov till stora problem i de enskilda företagen, exempelvis i form av avbrott i verksamheten. Vi vill därför att mindre företag med upp till 10 anställda helt ska slippa betala 14 dagars sjuklön. För företag med 11–15 anställda ska en avtrappning ske. Genom förslaget avlastas företagen ekonomiskt som utestängningseffekter på arbetsmarknaden minskar. Regeringen bör därför utreda hur ett avskaffande av sjuklöneansvaret för företag med upp till 10 anställda ska ske. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Personer som driver eget företag med godkänd F-skatt ska ha samma rätt till socialförsäkringssystem som anställda. Den koppling som finns mellan nettointäkten i ett företag och utbetald socialförsäkringsersättning har inte fungerat bra. Det är viktigt att få en lösning där människor som driver eget företag inte får en sämre försäkring än anställda. Det är ofta lättare för den som har ett arbete att starta eget än för den som är arbetslös. Därför ska den som får tjänstledigt för att starta eget kunna få stöd för start av näringsverksamhet under förutsättning att arbetsgivaren anställer en arbetslös som vikarie. har också kommit överens med regeringen om ett Växa-stöd för enskilda näringsidkare som innebär sänkta arbetsgivaravgifter för den första anställda. är det billigare att lägga ned eller förflytta verksamhet i än i många andra europeiska länder. Det ökar risken för att transnationella företag i högre grad väljer att flytta verksamhet från just . Företag som väljer att lägga ned eller flytta sin produktion utomlands för att maximera sin vinst bör tvingas att ta ett större socialt ansvar för att kompensera för omlokaliseringen. drabbar en sådan nedläggning både individer och lokalsamhällen hårt. Regeringen bör därför återkomma med förslag om hur företag ska finansiera sitt sociala ansvar i samband med utflyttning av produktion och tillkännager detta för regeringen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Det förebyggande arbetets betydelse för att minska ohälsan kan inte nog överskattas. Ett mänskligare arbetsliv med bättre arbetsmiljö är nödvändigt för att minimera risken för skador och sjukdom. Trots att lyckats förhållandevis bra med arbetsmiljöarbetet finns det fortfarande stora problem. Arbetsmiljön inom industrin kan vara påfrestande och förenad med risk för både ohälsa och olyckor. Många arbetsplatsolyckor och tillbud inom industrin beror på bristande materialhantering eller ofrivillig kontakt med maskiner eller maskindelar. Antalet dödsolyckor är högre inom jordbruk och skogsbruk än i industrin. Risken för olyckor ökar också i och med att flera entreprenörer arbetar på samma ställe. Många industriyrken innebär skiftarbeten och arbetsbelastningen kan vara mycket ojämn under ett arbetspass. Oavsett om arbetet sker i kontrollrum, maskinhallar eller i skogen ska arbetsmiljön vara god och eventuella risker minimeras. Alla medarbetare ska få regelbunden utbildning om såväl de verktyg och maskiner de hanterar som om de risker och säkerhetsrutiner som finns. Maskiner och arbetsutrustning ska uppfylla alla nödvändiga hälso- och säkerhetskrav och monotona och tunga arbetsuppgifter ska varvas med andra typer av sysslor. används ensamarbete för att effektivisera produktionen och maximera lönsamheten. Att människor arbetar ensamma är starkt förenat med ökade risker och bör i möjligaste mån undvikas. Att nödvändig säkerhetsutrustning finns tillgänglig och används är också en förutsättning för en god arbetsmiljö. Också den psykiska arbetsmiljön är avgörande för att kunna må bra på jobbet. Faktorer som inflytande, delaktighet och utvecklingsmöjligheter påverkar den psykiska arbetsmiljön starkt. Svensk industri ska vara öppen för alla och aktivt arbeta förebyggande mot diskriminering. Det ska vara en nolltolerans mot såväl sexuella trakasserier, våld och hot som mot diskriminering eller annan kränkande behandling. Ingen ska behandlas illa på jobbet oavsett kön, könsidentitet eller uttryck, etnicitet, religion, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. För att komma till rätta med diskriminering och dålig behandling krävs ett systematiskt, effektivt och långsiktigt arbete. Aktiva åtgärder för att systematiskt upptäcka och undanröja diskriminerande faktorer är därför avgörande för att nå målet om en industri präglad av delaktighet och likaberättigande. Alla arbetsgivare ska jobba med ett systematiskt och inkluderande arbetsmiljöarbete i nära samarbete med de lokala skyddsombuden. vill se en förändring i arbetsmiljölagen så att regionala skyddsombud får rätt att verka på företag med kollektivavtal även om det tillfälligtvis inte finns någon medlem i den kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisationen vid företaget. Arbetsgivarnas ansvar för arbetsanpassning och rehabilitering behöver också skärpas. Lagstiftningens uttalade skyldigheter för arbetsgivaren att anpassa arbetsplats och arbetsuppgifter behöver kopplas till kännbara ekonomiska sanktionsavgifter. Sådana lagstiftade sanktionsavgifter kan med fördel kombineras med reglering i kollektivavtal. Det skulle öka arbetstagarorganisationernas möjligheter att driva fall där arbetsgivare inte fullföljt sina skyldigheter som avtalen möjliggör en bättre anpassning av reglerna. är också positivt till fler försök med kortad normalarbetstid med bibehållen lön inom industrin. Försök visar att kortare arbetstid leder till ökad produktivitet, mindre sjukskrivning och färre arbetsplatsolyckor. Det kan därför finnas goda ekonomiska incitament för industrin att korta arbetstiden. De statligt ägda företagen bör gå före och vara ledande för en bättre arbetsmiljö, färre arbetsplatsolyckor och inflytande på arbetsplatsen. För vidare läsning om arbetsmiljöpolitik, se vår motion En arbetsmiljö för ett mänskligare arbetsliv (motion 2015/16:34).