mot · H4022102 · 2016-10-05 00:00:00 — Problemet för många unga är att de inte är etablerade på arbetsmarknaden. Inkomsterna är inte sällan osäkra som det egna kapitalet i början av naturliga skäl är litet eller obefintligt. Kort sagt finns bostadsbehovet men inte den ekonomiska förmågan och man förväntas finna sin första egna lägenhet i det befintliga bostadsbeståndet. I detta fall krävs en rörlighet i bostadsbeståndet och att ägarna till nybyggda lägenheter redan är etablerade på bostadsmarknaden. För att långsiktigt skapa bättre förutsättningar för gemene man att äga sin bostad behövs en utredning av en rad olika finansieringsförslag. Det har framförts en rad olika intressanta förslag som kan bli aktuella. En översyn av bolånetaket upp till en viss summa kan fungera för de ”billigare” bostäderna. Bankernas totala utlåning kan ges större fokus för att ge större flexibilitet mot kravet av bolånetak. Startlån till förstagångsköpare och avdragsgillt bostadssparande är andra varianter som möjliggör eget ägande av bostad för unga. 8.12 Ägarlägenheter – hyrköpssystem Ett varierat utbud av upplåtelseformer skapar förutsättningar för fler att äga sin bostad. Hyrköpssystemet möjliggör för fler att äga sin bostad genom att man betalar av bostaden via sin hyra. Detta gör att ekonomiskt svagare grupper får möjlighet till eget ägande av bostad. Integrationen mellan storstad, mindre städer och landsbygd är viktig för att hålla samman landet. Där är möjligheten för dem utanför universitets- och högskolestäder att studera en viktig komponent för att hålla ihop landet. Utsikterna för att ge företagen kompetens utanför storstäderna bygger på möjligheten att kunna studera. Därför är studentboende ett måste för att kunna studera, om du inte redan bor i storstaden eller dess absoluta närhet. Staten behöver gå in och ta ansvar för studenternas behov av boende genom Akademiska hus och byggande av fler studentbostäder. Statliga hyresgarantier gentemot kommuner som bygger studentbostäder är en modell värd att undersöka för att skapa förutsättningar för ökat bostadsbyggande för studenter specifikt. Markanvisningar ska prioritera studentboende för att säkerställa utbildningsbehovet i landet. anser att det är orimligt att studentbostäder inte betraktas som elevhem, vilket man gör undantag för i fastighetstaxeringslagen med slopad fastighetsavgift som följd. Vi vill avskaffa den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder. Vi vill förenkla byggnormerna för att göra det billigare att bygga fastigheter. Främst är det hissnormen och andra normer som vi vill förändra. Det ska vara smidigare och billigare att producera studentlägenheter. Låga hyror har länge präglat de subventionerade miljonprogrammens bostäder som står inför renoveringsbehov och därmed tillkommande hyreshöjningar. Nybyggnation av bostäder innebär hög hyra. Därför ser vi ett behov av en höjning av bostadsbidraget samt översyn av reglerna för bostadsbidrag och bostadstillägg så att de bättre följer hyressättningen. Lantmäteriet kartlägger och samhället med avancerade och detaljerade kartor. i försenades i samband med den stora branden av att man använde sig av gamla kartor. Därför anser vi att de senast uppdaterade kartorna ska göras tillgängliga kostnadsfritt, detta för att underlätta tillgången. höjer anslaget till Lantmäteriet med . 9 Infrastruktur och transporter 9.1 Rätt kurs för sjöfarten Svensk sjöfart behöver rätt förutsättningar för att vara konkurrenskraftig på den internationella marknaden. har flera svenska rederier valt att flagga ut sina fartyg till andra länder med mer fördelaktiga skatteregler för att få konkurrensfördelar. Det är därför positivt att nu inför tonnageskatten, vilket kommer att stärka svensk sjöfarts konkurrenskraft och förhoppningsvis öka användandet av svensk flagg. Förutom de direkta effekterna av svensk flagg, skapas även kraftiga indirekta effekter; det sägs att ett arbete till sjöss genererar fyra arbetstillfällen i land. Det handlar om arbeten på varv, inom reservdelsindustrin, vid utbildandet av sjöbefäl med mera. ser gärna att svaveldirektivet, som gäller i bland annat , utökas till hela EU för både miljön och konkurrensens skull. Det är dock viktigt att man ger verktyg att kunna genomföra kontroller, så man kan efterfölja direktivet och sanktionera överträdelser. 9.1.1 Statlig finansiering av isbrytning För vägar i står staten för reparationer och snöröjning, så att dessa hålls öppna för trafik – tycker att samma princip borde gälla för sjöfarten. Sjöfarten som trafikerar betalar farledsavgifter som bekostar bland annat isbrytningen i farlederna. För att stärka sjöfarten och fortsätta med den mycket efterfrågade sjöfartsmiljarden minskar farledsavgifterna med genom att kostnaden för isbrytningen i stället åläggs staten. 9.1.2 Avskaffad farledsavgift för kryssningsfartyg som tömmer sin latrin i hamnen är det förbjudet för fritidsbåtar att tömma latrintanken rätt ut i sjön. I stället ska tömningen ske vid en toatömningsstation i land så att avfallet kan tas om hand i reningsverk. För den som bryter mot förbudet väntar böter eller i värsta fall fängelse . Kryssningsfartygen som trafikerar har ett undantag och får således tömma sitt avlopp till havs. inför därför, i väntan på att den internationella överenskommelsen på området träder i kraft /2023, en stimulans på i form av avskaffad farledsavgift för de kryssningsfartyg som lämnar sitt grå- och svartvatten i hamnarna i stället för att dumpa det i havet. infördes gällande inlandssjöfart i , och några av våra inre vattenvägar är klassade för inlandssjöfart, däribland , och . Det saknas dock bestämmelser om bland annat bemanning, behörighetsfrågor, farledsavgifter med mera, vilket gör att alla parametrar inte är helt klara för rederier som vill trafikera de inre vattenvägarna. De svenska vattenvägarna har stor kapacitet och intresset för inlandssjöfart ökar, både inom gods- och kollektivtrafik. Detta ser som något mycket positivt, då inlandssjöfart minskar antalet vägtransporter, vilket både avlastar vårt ansträngda vägnät samt minskar miljöpåverkan eftersom vattentransporter kräver betydligt mindre energi per ton transporterat gods jämfört med andra transportsätt. Slussarna på är gamla och behöver åtgärdas då deras tekniska livslängd enbart sträcker sig till 2030. Därför anser vi att man bör starta byggandet av nya slussar omgående. Dessutom visar rapporter från att jordskredsrisken längs stora delar av älven är hög, varav anses mest kritisk. Ett jordskred kan få katastrofala konsekvenser för sjöfarten, men även för med omnejd som får sitt dricksvatten från . vill därför, i samband med att slussarna byts ut, att jordskredssäkring genomförs och att byggnationen påbörjas . De svenska hamnarna måste ha rätt förutsättningar att erbjuda en god service åt anlöpande fartyg. Infrastrukturen runt hamnarna är mycket viktig för att tillgodose export och import för industrier som är känsliga för förseningar i leveranskedjan. Färjetrafiken behöver en infrastruktur där man enkelt kan ta sig till och från fartygen utan att belasta städerna med större trafikstörningar. Säkerheten i och runt hamnarna är viktig då stora volymer tung trafik passerar dessa områden. Därför ser mycket positivt på de aviserade alkobommar som kommer att lanseras på våra större hamnar. 9.2 Med flyget lyfter är ett till ytan stort, men glesbefolkat, land med stort exportberoende. Flyget är därför viktigt ur många hänseenden. Allt från företag med intressen utspridda över landet till utländska investerare och multinationella företag med filialer i är beroende av flyget för att kunna fortsätta att utveckla sina verksamheter. Eftersom flyget är det enda rimliga alternativet för interkontinentala resor, och dagens globaliserade värld kräver goda kommunikationer, är flyget en konkurrensfaktor för och svenska företag på den internationella marknaden. Flyget är också en viktig del av många människors känsla av frihet, och allt fler svenskar reser utomlands och ser detta som ett självklart inslag både över längre och kortare vistelser. 9.2.1 Nej till flygskatt Flyget har, liksom alla andra trafikslag, en viss miljöpåverkan och det är viktigt att jobba för att minska den. ser positivt på satsningar på till exempel förnybara flygbränslen och andra miljövänligare tekniker inom flygindustrin. Regeringen har tillsatt en utredning för att undersöka hur en skatt på flygresor skulle kunna utformas med syfte att minska flygets klimatpåverkan. Om en sådan skatt införs skulle det innebära slutet för en stor del av vår inrikesflygfart som det skulle få oproportionella negativa effekter på svensk ekonomi jämfört med den eventuella marginella miljönyttan. Inrikesflyget i står för av de totala utsläppen av koldioxid som hela transportsektorn står för . är flyget inte helt utbytbart, vilket innebär att människor fortfarande kommer att flyga i en liknande omfattning men till en högre kostnad om en flygskatt skulle införas. Studier visar att skatten skulle minska de svenska utsläppen , som BNP skulle minska med 1,5 till första året. säger därför nej till ett införande av flygskatt. är en tillväxtregion och ses som en attraktiv plats för både företag och privatpersoner. För att fortsatt ska vara attraktivt krävs goda kommunikationer – något som inte gynnas av en nedläggning av . är en av landets mest trafikerade. av resorna är arbetsrelaterade och en nedläggning hotar att kosta 24 000 arbetstillfällen, varför flygplatsen är av stort värde för och näringsliv. En nedläggning vore katastrofal då är landets starkaste tillväxtmotor. Stadens andra flygplats, , är nära sitt kapacitetsmaximum och klarar inte av att ta över trafiken från och speciellt inte under de tider huvuddelen av trafiken till och från sker. Dessutom ligger i internationella jämförelser långt ned i rankningen när det gäller närhet till stadskärnan. är dessutom ensam om ett antal linjer till och från , däribland , varför en nedläggning riskerar att få stora konsekvenser för verksamhet på dessa orter. vill därför behålla till och med minst 2038 och en nedläggning kan enbart komma på tal om detta inte innebär nedlagda flyglinjer eller negativa konsekvenser för landet som helhet. 9.3 Stärk svensk åkerinäring Cabotagetransport innebär att en utländsk bil som lossar i till exempel , efter lossning kan använda sig av tre inrikeslaster under för att ta sig ner till färjeläget för vidare transport till sitt hemland. Grundtanken var att antalet mil utan last skulle minimeras. Detta förutsätter emellertid att bilen registreras i en databas vid ankomst till för att ge polisen en möjlighet att vid en vägkontroll avgöra hur länge fordonet befunnit sig i landet. Är sjudagarsgränsen passerad är det en olaglig inrikestransport. Det har i cabotagestudien framkommit att över 2 000 lastbilar aldrig lämnar utan kontinuerligt bedriver olaglig inrikestrafik. Svensk åkerinäring har varit en av svensk ekonomis grundpelare. Branschen har bidragit till i stort sett all form av industriell utveckling i vårt land. Sedan EU-inträdet 1995 har åkeribranschen utsatts för en allt hårdare konkurrens från övriga medlemsländer. De stora problemen började när länder i det införlivades i unionen och gränsöverskridande trafik i princip avreglerades. Dessa länders åkerier kör ofta för under halva milkostnaden av vad ett svenskt åkeri behöver för att kunna bedriva verksamhet på ett lagligt sätt. Den låga ersättning de utländska åkerierna tar täcker i dessa fall inte ens bränslekostnaden, vilket troligen är en stor förklaring till den omfattande dieselstölden i landet: bara stals över diesel. anser att det är beklämmande att regeringen inte agerar mer kraftfullt i denna fråga som handlar om att skydda svenska jobb och svensk åkerinäring. De svenska åkeriföretagen är inte rädda för konkurrens, men det ska vara konkurrens på lika villkor och i enlighet med lagar och regler. vill införa rättvisa villkor inom vägtransportområdet. Att passivt, genom försummelse, låta svenska företag gå under i en orättfärdig konkurrens är oacceptabelt. Registrering av cabotagetransporter ska ske vid ankomst till våra gränser. förespråkar att ett elektroniskt system, likt det tyska LKW-Maut-systemet, införs i för bilar vägande över . Systemet bygger på att transpondrar monteras i de lastbilar som vill utföra transporter i , vilket gör att myndigheterna lätt kan kontrollera färdväg och antal dygn en utländsk bil befunnit sig i landet. Detta säkerställer att avgifter betalas och att cabotageregler samt kör- och vilotidsdirektivet efterlevs. Polisen skulle på detta vis få ett effektivt verktyg för att stävja det allt mer omfattande fusket. För att beivra fusket på vägarna kommer det framöver även krävas stora satsningar på trafikpolisen. har antalet trafikpoliser på våra vägar minskat från dryga 1 800 till 190. Därför anser att det krävs en ambitionshöjning gällande utbildning och rekrytering av specialiserade trafikpoliser. Dessa bör i sin tur vara organiserade i en separat gren av polisen i likhet med tyska BAG, och liksom sin tyska förebild kunna bli helt självfinansierande. 9.3.2 Nej till kilometerskatt Regeringen planerar att införa en kilometerskatt, det vill säga en skatt som betalas av åkerierna för varje avverkad kilometer. Detta skulle, ovanpå tidigare nämnda faktorer, innebära nådastöten för många svenska åkerier med i vissa fall en nära nog fördubbling av skattetrycket när det gäller trafikspecifika skatter. motsäger sig därför kilometerskatten. vill omgående tillåta tyngre och längre lastbilar, då det ger bättre konkurrenskraft för våra svenska företag samt ger minskad miljöpåverkan och vägslitage. höjde den tillåtna bruttovikten från med motiveringen att höja konkurrenskraften i landet. vill omgående följa det finländska exemplet och tillåta lastbilar med en bruttovikt på . 9.4 En järnväg som spårat ur järnväg kan liknas vid industrins blodomlopp: den förser fabriker och företag med råvaror och vidaretransporterar förädlade produkter. Trots järnvägens stora betydelse för riket så orsakar den, på grund av bristande funktionalitet och eftersatt underhåll, merkostnader i miljardklassen. Därutöver överskrider efterfrågan på kapacitet vida utbudet, vilket leder till stora dödviktseffekter. 9.4.1 Ett tillförlitligt kontaktledningssystem har sämsta kontakledningssystem, vilket står för av alla driftsstörningar i infrastrukturen jämfört i övriga EU-länder. Denna avvikelse påvisar att genomgripande åtgärder är nödvändiga för att säkerställa energiförsörjningen. Därför vill som ett första steg EU-certifiera elsystemetet till en kostnad av för att förhindra kontaktledningsnedrivningar. 9.4.2 Rätt signalsystem på rätt plats Det europeiska signalsystemet ERTMS är endast nödvändigt för hastigheter , varför vi anser att detta system endast hör hemma på ett eventuellt höghastighetsnät. Vi anser att det är mer angeläget att byta gamla signalställverk än att släcka optiska signaler med ERTMS. Genom att stoppa införandet av ERTMS på sträckor där detta inte krävs sparar vi , vilka vi i stället lägger på det eftersatta underhållet av järnvägen. vill, förutom övriga satsningar, införa en marknadspott för investeringar utöver den ordinarie budgetramen, motsvarande av hela utgiftsområde 22 Kommunikationer. Marknadspotten, som ges mandat att använda, syftar till att snabbt kunna användas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar inom näringslivet. Förslaget ligger i linje med vad som lyfts fram av Näringslivets Transportråd. 10 Ett existensförsvar för Efter att ha behandlats stabilt ända så har det svenska försvaret utsatts för en rad förödande experiment. Socialdemokraterna beslöt om den stora förbandsnedläggelsen i försvarsbesluten och 2000, då 45 regementen och skolor lades ned. Försvarsanslaget har rasat då det utgjorde av BNP till av BNP, alltså en tredjedel. I och med försvarsbeslutet så övergick det svenska försvaret från att vara ett invasionsförsvar till att bli ett insatsförsvar. Insatsförsvaret skulle kunna sända manöverbataljoner i strid jorden över. Dessa striders karaktär var gerillakrig. Försvarsbeslutet innebär att försvaret ska återgå till att vara ett invasionsförsvar. Invasionsförsvar mot en avancerad motståndare innebär förmåga till strid i brigader och kännetecknas av en hög systemnivå. Försvarsanslaget måste nu dubblas eller tredubblas för att upprustningen ska bli möjlig. har som få andra länder en egen framgångsrik och högteknologisk försvarsindustri. Det gör att mycket av försvarsmaterielen kan köpas från egen industri, vilket gör dessa affärer till samhällsekonomiska vinster för oss. SD satt inte 2009 när beslut om att avbryta utbildningen av värnpliktiga togs. Värnplikten är ett billigt system som förankrar försvaret hos befolkningen. Vi föreslår att värnplikten återaktiveras. 8 400 värnpliktiga gör grundutbildningen och 7 200 av dem gör fortsatt utbildning för krigsplacering i brigaderna. För män som placeras gäller ovillkorlig plikt, för kvinnor ska valet att placeras för utbildning vara frivilligt. De som utbildas för värnplikt förlorar av sin yrkeskarriär, men det uppvägs mer än väl av nyttan med utbildningen och det egna meritvärdet som kommer av att ha fullgjort värnpliktsutbildningen. En återaktiverad värnplikt kräver också ett utökat antal officerare och reservofficerare för att systemet ska fungera. 10.1.2 Sekundära effekter av värnplikten Kostnaden för värnpliktsystemet motiveras enbart av målet att tillföra krigsorganisationen befattningar men de sekundära effekterna är där likafullt. Sant är att de som gör värnplikten lär sig att lösa uppgifter i grupp och att man sammanförs över klassgränserna. 10.2 Ett militärt försvar för hela 10.2.1 Ökat antal brigader En fältarmé med samövade brigader är oundgänglig om ska kunna försvaras. Med befintliga anläggningar, materiel, yrkesofficerare och kontraktssoldater kan två mekaniserade brigader sättas upp. Ytterligare brigader bör gradvis sättas upp med målet att ha sju mekaniserade brigader, tre amfibiebrigader och en stadsskyttebrigad. Bemanning av dessa sker med två tredjedelar värnpliktig personal, men så att brigadledning, -spaning, första bataljon och luftvärnet alltid är direkt gripbara. 10.2.2 Basbataljonerna utökas, strilbataljoner och strategisk reserv skapas Såväl inom marinen som inom flygvapnet behöver det finnas en basbataljon per bas. Fem strilbataljoner sätts upp, vilket motsvarar den målbild vi har om fem flygflottiljer. Även med elva brigader så finns det luckor och en strategisk reserv är därför livsviktig. Vi budgeterar för upprättande av sammanlagt sex luftburna bataljoner vid två kavalleriregementen, varav ett är K 3 . Bataljonerna vid ett regemente delar på helikoptrar. 10.2.3 Ett modernt luftförsvar med tio Gripendivisioner uppfattning är att anskaffning av ytterligare JAS 39 E/F ska förberedas inom möjliga och rimliga tid med en målbild om 200 Gripenplan . Först när målbilden är uppnådd börjar Gripen C/D avvecklas. En utveckling av flygvapnets kapacitet är nödvändig för att kunna möta den nivå som andra flygvapen i vårt närområde kommer att ha . Antalet krigsplacerade stridspiloter är en nyckelfaktor för vår försvarsförmåga och därför krävs det att vi också rekryterar fler nya stridspiloter. 10.3 Nya viktiga materielsystem 10.3.1 Modernt långräckviddigt luftvärn Bristen på effektivt luftvärn är en av de största bristerna i den befintliga krigsorganisationen. Enligt vår mening är luftvärnet så viktigt för försvarsförmåga att modernt långräckviddigt luftvärn måste anskaffas redan under den nuvarande försvarsinriktningsperioden. Vi förespråkar 30-systemet och budgeterar för seriebeställning av åtta eldenheter till en beräknad totalkostnad av . Detta utgör sedan det strategiska luftvärnet och ligger under Flygvapnet. Nästa steg är att modernisera brigadluftvärnet. En modern flotta med beväpning och eget skydd och övade amfibiebrigader är en förutsättning om ska kunna försvaras. Det är fortsatt lämpligt med två ytstridsflottiljer, men flera av fartygstyperna befinner sig antalsmässigt nära eller under kritisk massa för att systemen rationellt ska kunna vidmakthållas personellt och materiellt. För att kunna hantera försvaret av långa kust bör antalet kvalificerade ytstridsfartyg utökas till tolv och ubåtarna till åtta. 10.4 Ett nytt civilt försvar Fram hade ett betydande civilt försvar med civilplikt. En ytterligare beredskap fanns i driftvärnet som hade till syfte att säkra funktionen hos en rad samhällsviktiga institutioner. Civilförsvaret bör i betydlig mån återtas och en civilförsvarsmyndighet med ett samlat ansvar bildas. Till den bredare hotbilden hör cyberattacker och terrorism. Beredskapslager av olika förnödenheter bör upprättas och självförsörjningsgraden av livsmedel öka. Det är inte tillräckligt att det civila försvaret endast förutsätts kunna sköta sin uppgift under 5–. Det civila försvaret bör i stället ges till uppgift att kunna lösa sin uppgift uthålligt, det vill säga kontinuerligt så länge som ett krig eller krigshot pågår. Det militära försvaret kan inte fungera utan det civila försvaret. arbetar med många av de nya hoten mot vår säkerhet och behöver ytterligare resurser för att inte bli liggande vid kaj. Marinen och har båda till uppgift att utifrån olika uppgiftsställningar övervaka sjöterritoriet och omgivande farvatten. Det framstår som uppenbart att samordning av deras resurser skulle vara gynnsam av såväl operativa som ekonomiska skäl. FRA:s signalspaning är en viktig komponent i värnandet av rikets säkerhet, såväl gentemot yttre hot från främmande makt som mot potentiell terroristverksamhet. På liknande sätt tillgodoser FOI försvarets och regeringens behov av forskningsbaserad kunskap. Av dessa skäl vill vi förstärka dessa myndigheters budget. De frivilliga försvarsorganisationerna fyller en viktig roll i det att de kompletterar försvarsmakten och hjälper till med folkförankringen. Ett stort antal helt ideella krafter kommer härvid att bidra. De bör därför ha ett eget anslag och en utökad budget. I samband med förra årets budgetproposition höjde regeringen inkomstskatterna, vilket fick till följd att fick världens högsta marginalskatter (från en tidigare andraplacering). Det innebär att över en miljon löntagare numera betalar eller mer i marginalskatt. har en majoritet av löntagarna betalat statlig inkomstskatt. I årets budgetproposition föreslås att skatten på att arbeta ska höjas än mer (samt med ytterligare föreslagna höjningar ). skiljer här ut sig påtagligt från jämförbara länder med höga skatter på hyfsat inkomster: rektorer, poliser, barnmorskor, tandläkare är exempel på yrkeskategorier där man betalar i marginalskatt. I våra grannländer och som exempel blir skatten progressiv först vid en månadslön på . motsätter sig därmed den föreslagna inkomstskattehöjningen. Den förra alliansregeringen beslutade att en särskild utredare skulle analysera behovet av nya ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet. Den rödgröna regeringen har arbetat vidare med frågan och förslaget har landat i att införa punktskatt på elektronik, vitvaror, visst golvbeläggningsmaterial samt viss väggbeklädnad och takbeklädnad. Skatten baseras på varans vikt och tar liten hänsyn till de faktiska omständigheter som skulle kunna leda fram till en exponering av kemikalier. En lång rad remissinstanser har avstyrkt förslaget och menar att det kommer att bli alltför kostsamt och innebära ökad administrativ börda för såväl företag som myndigheter. Även utredningens expert från har i tydliga ordalag avstyrkt förslaget som man menar blir oproportionerligt komplicerat. Förslaget innebär vidare försämrade förutsättningar för en konkurrenskraftig industriell utveckling i . Dessutom kommer införandet av skatten att betyda att detaljhandeln i påverkas negativt, då skatten inte kommer att tas ut på privatimporterade varor. Med stor sannolikhet kommer företagen snabbt att anpassa sig till det nya läget och förflytta delar av sin verksamhet ut från .