mot · H4023494 · 2016-10-05 00:00:00 — Sysselsättningsgraden bland utrikes födda är lägre än bland inrikes födda. Lägst är den bland lågutbildade och personer som kommit till . Sysselsättningsgraden ökar men efter tio har den fortfarande inte, i genomsnitt, nått upp till samma nivå som bland inrikes födda. Mest problematisk är situationen för personer som saknar gymnasieutbildning. Hälften av de nyanlända har eftergymnasial utbildning, många av dem dessutom i bristyrken som läkare, sjuksköterskor och ingenjörer. För dem är det viktigaste att få sin utbildning snabbt validerad, kompletterad och få tillgång till effektiv svenskundervisning. Men för dem utan formell utbildning är det viktigt att andra vägar finns in på arbetsmarknaden, som nämns i avsnitt 7. har ett mycket stort sysselsättningsgap mellan inrikes och utrikes födda. Det är en skillnad som blir ett större samhällsproblem när utrikes födda är fler. har antalet inskrivna arbetslösa som är utrikes födda mer än fördubblats. [223] Det är grundläggande att notera att gapet i sysselsättning inte är en följd av de nyanländas bakgrund utan av den svenska arbetsmarknadens funktionssätt. Det finns med ett litet eller obefintligt gap i sysselsättning mellan utrikes och inrikes födda. Arbetskraftsinvandringen är en stor tillgång för kompetensförsörjning, för samhällets ekonomi och för företagens konkurrenskraft. Dessutom innebär arbetskraftsinvandringen en säker väg hit för personer som har möjlighet att bidra med kompetens, kunskap och viktigt arbete. Det är ingen förlust för att underlätta för människor som kan försörja sig att stanna. Alla parter - avsändarländer, mottagarländer och inte minst migranterna själva - har mycket att vinna på välfungerande migration. Därför är arbetskraftsmigrationen av stor vikt. Alliansen genomförde viktiga liberaliseringar 2009 och har vårdat reformen . Men det finns fortfarande brister som behöver ses över. Arbetssökande bär risken för felaktigheter helt själva, och riskerar att utvisas på grund av godtyckliga byråkratiska spetsfundigheter. Personer har utvisats för att de har fått jobb via Linkedin och inte Arbetsförmedlingen eller för att de fått så lite som för lite i lön. har redan tidigare krävt en mer flexibel tolkning av utlysningskrav och förenklingar av arbetskraftsinvandringen i stort. ska vara öppet för människor som gör rätt för sig. Det är viktigt för näringsliv och kompetensförsörjning, och ger en laglig väg för arbetande människor som gör rätt för sig att komma till för att försörja sig och bidra till välstånd. 10.2 Höjd kompetens för fler jobb För att öka sysselsättningen och produktiviteten bland de nyanlända är det viktigt att ta vara på, utveckla och bygga vidare på de kompetenser som finns. Flyktingar som vill arbeta möter byråkratiska och ekonomiska hinder. Deras asylärende prövas ofta med mycket långa handläggningstider, deras kompetens fångas inte upp vid ankomsten och även akademiska kompetenser som det råder akut brist på tar att validera. När en nyanländ ska ta första steget in på arbetsmarknaden har den lägsta andelen enkla jobb i EU, vilket gör det svårare att ta sig in på arbetsmarknaden och lära sig svenska på jobbet. Lönebildningen gör det svårare att konkurrera på lika villkor utan goda språkkunskaper. [225] Arbetsrätten prioriterar dem med många tjänsteår, vilket nyanlända saknar. Därtill förekommer diskriminering, medvetet och omedvetet. Hindren till arbetsmarknaden måste rivas. Men nyanlända måste också ges större möjligheter att öka sin produktivitet i syfte att enklare och snabbare kunna ta sig in på arbetsmarknaden. kommer många människor inte in i samhället, utan hamnar i stället i ett permanent utanförskap. Delvis beror detta på bristande kunskap om hur fungerar. Det finns ett stort värde i att nyanlända tidigt får ta del av det svenska samhället och kunskap om hur det fungerar. Det kan handla om praktiska frågor som vart man vänder sig om man är i behov av hjälp, hur arbetsmarknaden ser ut och vilka regler som gäller i olika sammanhang. Det är information som snabbt måste förmedlas för att förbättra integrationen. Därför vill göra den samhällsorientering som ligger på kommunerna att erbjuda obligatorisk att delta i redan under asylprocessen. Grundutbildning med utökad samhällsorientering ska tillsammans med hälsoundersökning genomföras tidigt i asylprocessen och vara obligatorisk. finns goda exempel runt om i landet på hur detta kan ske, bland annat i form av samhällskommunikatörer med kulturell och språklig kompetens. Denna typ av goda exempel bör tas tillvara. Civilsamhället kan vara en viktig bidragande aktör i detta. Kvaliteten i svenska för invandrare (sfi) är otillräcklig, som vissa privata och ideella utbildningsanordnare visat sig framgångsrika i att lära ut språk. har dock studerande inom sfi inte möjlighet att välja en annan utbildningsanordnare än kommunen eller de anordnare kommunen upphandlat. Genom att endast betala för resultat, genom att införa valfrihet för de studerande och öppna upp för konkurrens mellan nya, potentiellt bättre utbildningsanordnare kan kvaliteten inom sfi höjas. föreslår därför att det införs en sfi-peng. Alla som uppnår vissa grundläggande krav får möjlighet att erbjuda sfi-undervisning. De som ska lära sig svenska får sedan möjlighet att välja hos vilken utbildningsanordnare de vill studera, och utbildningsanordnaren får betalt genom en typ av skolpeng. Den nyanländes språkkunskap och färdigheter mäts initialt samt efter avslutad kurs. Sfi-anordnaren får sedan betalt endast om den studerande förbättrat sina svenskkunskaper tillräckligt. Nyanlända med sämre förutsättningar för att lära sig svenska, och som därmed är mer resurskrävande för sfi-anordnaren, ger en högre peng. Men för att främja kvalitet betalas enbart sfi-pengen ut när resultat nåtts, oavsett vem som ska lära sig svenska. Stärkt utbildning för nyanlända barn Ett problem för många nyanlända barn är att de inte klarar av att nå målen i skolan. Många nyanlända barn har liten eller ibland ingen skolerfarenhet och tillsammans med dåliga kunskaper i svenska blir det svårt att hänga med i undervisningen. För att kompensera för detta krävs av intensifierad skolgång med fokus på de viktigaste kunskaperna. Bland de viktigaste av dessa är förmågan att prata svenska. Det är av största vikt att de nyanlända barnen snabbt lär sig språket. För att möjliggöra detta föreslår att antalet timmar med undervisning i svenska utökas för dessa barn. Pedagogiken för snabbinlärning av språk bör förstärkas genom att framgångsrika metoder i och internationellt dokumenteras och sprids. För att ytterligare intensifiera den i skolan och effektivisera lärandet bör även fjärrundervisning men framför allt distansundervisning användas så att nyanlända elever får fler timmar med lärande än de timmar de får i skolan. Då många nyanlända har mycket kunskap att ta igen bör även deras möjlighet till sommar- och lovskola utökas. Boendet för ensamkommande flyktingbarn är väldigt dyrt, som dessa barn, likt många andra nyanlända barn, behöver ta igen mycket utbildning . föreslår därför att en del av de resurser som läggs på boenden istället används för att finansiera utökad fritidsverksamhet och läxhjälp på skolorna samt utökad undervisning. Försöksverksamhet för tvåspråkiga klasser borde även införas för att stärka tvåspråkiga elever i deras språkutveckling och lärandeprocess. Nyanlända elever ska kunna ha ämnesundervisning både på sitt modersmål och på svenska. Utmaningen i att ta igen utbildning är desto större ju äldre barnet är. För att öka möjligheterna för elever som kommit till i högstadieåldern att klara godkänt och ta sig vidare till gymnasiet bör det bli tillåtet att låta dessa elever fokusera på något färre ämnen. Det ska i sig inte betyda mindre undervisningstid, utan de centrala ämnena får utökad plats. Totalt föreslås utbildningen för nyanlända barn stärkas med 2017. Fler lärare i skolan har en stor och ökande brist på lärare. Fjolårets flyktingmottagande har medfört 71 000 nya elever. Om alla lärare ska vara behöriga kommer bristen att uppgå till 65 000 lärare. [228] För att skolan ska ha möjlighet att hantera den stora ökning av elever som den senaste tidens flyktingmottagande inneburit måste utbudet av lärare öka. För att lösa lärarbristen måste givetvis större reformer av läraryrkets attraktivitet genomföras. Men för att på kort sikt möta den omedelbara kapacitetsbristen krävs lösningar som innebär fler lärare . föreslår därför att kravet på lärarlegitimation slopas . Förutom att pensionerade lärare ska lockas tillbaka till skolan bör obehöriga lärare som arbetar inom skolan tillfälligt få dispens att sätta betyg. Lärarstudenter bör därtill användas som en pedagogisk resurs i skolan. Med dessa åtgärder frigörs tid för de redan legitimerade lärarna. Därutöver kan vissa utrikesfödda, med uppehållstillstånd och som varit lärare i sina hemländer, användas för hemspråksundervisning eller som stöd i ämnesundervisning av elever med samma modersmål. Sammantaget skulle dessa åtgärder bidra till att temporärt öka utbudet av lärare för att möta den stora ökning av elever som flyktingmottagandet medfört (se avsnitt 14.2). Många som kommer till har såväl utbildning som lång arbetslivserfarenhet. Inte sällan i yrken som vi ser ett stort behov av i , som läkare, ingenjörer och andra specialister. Fler än 14 000 av deltagarna i etableringsuppdraget har en eftergymnasial utbildning som är längre än . [229] har det talats om att valideringen av dessa människors meriter ska påskyndas, men i grunden är principen enkel. Processen ska börja vid ankomst, med inventering av kompetenser. Det ansvaret ska finnas hos . De myndigheter, främst högskolorna, som i nästa steg snabbt får uppdraget att validera och komplettera dessa kompetenser ska ha resurser och särskilt avsatt tid och personal som möjliggör en snabb process. Snabbare validering av utländsk kompetens kan bland annat ske genom bättre information på digitala medier och genom att i högre grad involvera universitet och högskolor. I den mån det handlar om yrken som kräver legitimationer behöver också handläggningen av sådana ske snabbare än . Möjligheten att använda EU:s gemensamma regelverk som standard för validering av utländska sjukvårdsutbildningar bör undersökas. Liknande metoder behöver också utarbetas för att bättre validera andra eftergymnasiala utbildningar än de på universitetsnivå. Parallellt med att valideringen görs fordras också tät kontakt med arbetsgivare och arbetsmarknad. Det viktiga med valideringen är att klarlägga vad en människa kan och behärskar, inte att på detaljnivå undersöka skillnaderna mellan svenska och utländska universitets- och högskolekurser. föreslår att ökade resurser läggs på validering, genom stöd till validering av reell kompetens, resurser till UHR, stöd till branscher för validering och studievägledning. Den största kompetensen för att validera kunskaper ligger hos högskolorna. Vi avsätter därför ytterligare medel, utöver regeringens satsning, för deras valideringsinsatser. Det är särskilt viktigt med extra satsningar i bristyrken. Många personer som kommit till har någon form av vårdutbildning. förväntas behovet av personal att öka inom svensk hälso- och sjukvård. Långa valideringsprocesser för personer från tredje land hindrar dock landsting, kommuner och företag från att möta arbetskraftsbristen. Möjligheterna till kostnadsbesparingar är betydande med snabbare validering. Nyanlända med akademiska utbildningar kan i många fall inte använda sig av sin utbildning på grund av att språk eller landspecifik kompetens är begränsande. Det är en stor vinst för samhället om dessa kan få sin utbildning kompletterad med tilläggsutbildningar. Det är ett billigt sätt att få fler högutbildade. [230] Trots att dessa kompletterande utbildningar utökas efter förslag från är platserna fortfarande långt färre än behoven. Totalt innebär satsning på snabbare validering och komplettering en resursförstärkning om . 10.3 Sänkta trösklar för fler jobb En stor del av de nyanlända har kort utbildningsbakgrund. Av deltagarna i etableringsuppdraget har ungefär hälften enbart förgymnasial utbildning. [231] Utbildning har en viktig roll att spela för att fler ska bli anställningsbara, men utbildningssatsningar räcker inte. Som nyanländ utan kunskaper i svenska och referenser kan det vara svårt att hävda sig på den svenska arbetsmarknaden, där ingångslönerna är höga och arbetsrätten stel. [233] Dagens arbetsrätt ökar risken, och därmed den förväntade kostnaden, av att anställa. Det missgynnar särskilt personer vars kompetens är svårbedömd, till exempel utlandsfödda som inte har gått i skolan i . [234] För den som behöver stärka sin kompetens är det svårt att börja på en arbetsplats med lägre lön, vilket gör det svårt att klara konkurrensen på arbetsmarknaden. Parterna behöver därför ta ett större ansvar för att sänka trösklarna. Ingångsjobben, som beskrivs närmare i avsnitt 7.2, fyller här en viktig funktion. Företagande är ytterligare ett sätt för många nyanlända att etablera sig. För att fler ska få chansen att försörja sig som företagare måste företagsklimatet förbättras. Minskat regelkrångel, rådgivning och möjligheter till startfinansiering är särskilt viktigt för dem som inte har svenska som modersmål eller som saknar kontaktnät i . Förslaget om ingångsföretag, som presenteras i avsnitt 7.2, är ett viktigt sätt att sänka tröskeln till företagande. fick i migrationsuppgörelsen igenom en breddning av RUT-avdraget till att omfatta trädgårdsarbete, flyttjänster och it-tjänster i hemmet. Att en tredjedel av alla anställda inom RUT-företagen är utlandsfödda vittnar om RUT-avdragets förmåga att bidra till integrationen. vill ytterligare utveckla för att fler, inte minst nyanlända, ska kunna få ett jobb. Utöver den generella politiken finns fler viktiga insatser för att nyanlända ska kunna jobba. Mindre regelkrångel och lägre trösklar behövs för att få bort de hinder som asylsökande möter när de vill arbeta. Flyttat etableringsansvar, från Arbetsförmedlingen till kommuner och civilsamhälle, krävs för att få en bättre fungerande etablering. Och jobbstimulanser i bidragssystemen måste förstärkas för att få ytterligare drivkrafter att hitta jobb. För att fler nyanlända ska få ett jobb krävs att arbete uppmuntras från dag ett, att det finns arbetsmarknadspolitiska åtgärder, inklusive anställningsstöd, tillgängliga, att ingångslönerna anpassas, att arbetsmarknaden är flexibel och att egenföretagande underlättas. [235] Detta utgör tillsammans kärnan i politik för att sänka trösklarna till arbete för nyanlända. är grundregeln att en person som saknar uppehållstillstånd inte får arbeta, men en asylsökande kan beviljas undantag, så kallat AT-UND. vill vända på detta och låta alla asylsökande arbeta. Istället för att arbetsförbud ska vara regel bör utgångspunkten vara att alla tillåts arbeta. Det ska fortsatt vara möjligt att besluta om arbetsförbud, och även sänkt dagersättning, för de personer som vägrar bidra till att fastställa sin identitet eller som bryter mot regler på olika vis. Det enda den asylsökande ska behöva för att få jobba är ett bevis på att man registrerats som asylsökande hos . Det bör också bli lättare för företag att erbjuda, och för asylsökande att få tillgång till, praktikplatser. Alla asylsökande som skaffar sig ett jobb ska kunna bli arbetskraftsinvandrare. måste man vänta man kan byta spår från asylsökande till arbetskraftsinvandrare. Genom att möjliggöra spårbyte från dag ett kan nyanlända med tillräcklig kompetens för att ta sig in på arbetsmarknaden snabbare integreras. Kostnadseffektiviteten i dagens system för migration och integration är oacceptabelt låg, med en betydande mängd resurser som spenderas med tvivelaktigt resultat. Med ett stort antal människor som söker asyl i har detta inneburit en ohållbar kostnadsökning. Ska öppenhet värnas finns det inget alternativ till att genomföra betydande besparingar inom migrations- och integrationspolitiken. Men kravet på att förbättra kostnadskontrollen bygger på mer än viljan att värna öppenheten. Oavsett hur migrationspolitiken utformas framöver finns det hundratusentals nyanlända som, om de inte snabbt kommer i arbete, kommer innebära en kostnad för det offentliga framöver. Att ta ansvar för statsfinanserna förutsätter, oavsett politisk inriktning, att man begränsar denna kostnad. föreslår därför flertalet reformer som sammantaget medför en väsentligt minskad kostnad för migrationen och integrationen. Tillsammans med förbättrad jobbintegration leder detta till bättre förutsättningar för en långsiktigt ansvarsfull och hållbar finanspolitik. Effektivare och billigare boende Begränsa kostnaderna för vuxnas boende En av de största kostnaderna är utgifter för asylsökandes boende. har kostnaderna för asylsökandes boende ökat kraftigt. Delvis beror det på att fler sökte asyl, men även kostnaden per person mer än fyrdubblades. Den kraftiga uppgången av antalet asylsökande inleddes i ett läge som redan var hårt ansträngt. Ett redan illa fungerande system, med alldeles för dyra kostnader, pressades ännu mer, med följden att priserna ökade kraftigt. Det finns ett antal olika former av boenden, med mycket stora skillnader i kostnader. var kostnader för asylsökande i eget boende i snitt . För hyreslägenheter med självhushåll var det , för korridorsboenden och för de tillfälligt upphandlade boendena . Absolut dyrast var boendet i kommunala evakueringsboenden, som uppgick till hela , även om också uppger att kostnadsuppskattningen är osäker. De som hyreslägenheter kostar motsvarar i månadshyra. [237] De tillfälliga boendenas kostnader motsvarar nästan 11 000 per person och månad. Som jämförelse kostar en genomsnittlig lägenhet i . [238] Skulle tre personer bo där, vilket knappast kan räknas som trångbott, blir kostnaden per person , eller en sjättedel av kostnaden per person i tillfälliga boenden. Detta illustrerar vilka överpriser som gått till boenden, på grund av den dåliga beredskapen. Under den kraftiga ökningen av antalet asylsökanden var det också främst de tillfälliga − dyrare − boendena som ökade. ökade antalet lägenhetsboenden med knappt 3 300, korridorsboenden med 1 800 och tillfälliga boenden med 32 400. [239] Kostnaderna för boende har varit bland de absolut största utgifterna förknippade med asylinvandringen . kan man konstatera att kostnaderna varit större än vad som hade behövts. Läget var pressat och tillräckliga insatser hade inte gjorts vare sig från eller från politiskt håll för att öka kapaciteten och stärka beredskapen. konstaterar i sin granskning av arbete med att hitta boende åt asylsökande att det hade funnits stora möjligheter till effektivisering. Det finns många åtgärder som hade kunnat vidtas för att minska kostnaderna för boende, och som kan vidtas nu för att minska kostnaderna . föreslår bland annat att hanteringen av inkomna lägenhetstips måste förbättras, att mottagningsenheterna måste ges bättre stöd i sitt arbete att söka efter lägenheter samt att möjligheten att teckna längre avtal bör ses över. De rekommenderar att det bör tydliggöras hur rangordningen av leverantörer kommer att ske samt att tydligare riktlinjer ska ställas upp för arbetet med boenderevision. [240] har också tidigare föreslagit reformer för att underlätta upphandling av mindre boenden för att kunna få ned kostnader även där. Kostnaderna bedöms i senaste prognos bli , en rekordhög summa. Men sedan sjunker den kraftigt : Tabell 11 kostnader för boende Kostnad (mnkr) Källa: är källan årsredovisningar 2009−2015. För år 2007−2008 står aktuell information under posten 12:2:3; efter det återfinns den under 1:2:3. och framåt från (2016b). De höga kostnaderna beror främst på två saker: många asylsökande som kvarstår i system tills de fått uppehållstillstånd, samt dyra avtal som ännu inte löpt ut. Det är svårt att på kort sikt minska kostnaderna för boendet. På grund av sänkta prognoser för antalet asylsökande kommer kostnaderna för boende att minska kraftigt . Men de kortsiktiga kostnaderna är fortfarande mycket höga. Förändringarna i upphandlingsregler och förstärkta upphandlingskapacitet bör föranleda att verket kan åläggas att inte upphandla eller i egen regi driva boenden till en högre boendekostnad per kvadratmeter än dubbelt så mycket som genomsnittshyran i . gräns att bara upphandla boenden med minst 20 platser måste också sänkas snabbt. Genom att tillåta fler och mindre aktörer att konkurrera på samma villkor kan priserna pressas, inte minst på . En tragisk konsekvens av det oordnade mottagandet är att många personer nu tvingas flytta till nya boenden eller nya kommuner. Flyktingar som påbörjat en välfungerande integrationsprocess och kommit att bli en del av det lokala samhället tvingas flytta till helt nya platser. Det är upprivande för de familjer som drabbas och det skadar integrationen i samhället. I de flesta fall är det ofrånkomligt då det är säsongsboenden vars avtalstid går ut. Det handlar också om att sprida ut folk efter att ha tvingats placera dem för trångbott, eller att avtal med de dyraste boendena tar slut. Att helt upphöra med omflyttningarna av människor är inte möjligt. Men oavsett orsak är effekterna negativa för de som tvingas flytta och för integrationsprocessen i stort. vill därför ge i uppdrag att se över hur man kan se till att de familjer och enskilda som måste flyttas från ett boende kan få bo kvar i samma kommun eller närområde, i de fall det är ekonomiskt försvarbart. I den mån det är möjligt borde även asylsökande som får uppehållstillstånd placeras så nära sitt boende under asylprövningen som möjligt. Mer ändamålsenligt system för mottagande av ensamkommande Boendekostnaderna för ensamkommande flyktingbarn är mycket höga. De flesta placeras i HVB-hem, till en kostnad på per person och dag. Förutom att vara dyra är dessa boenden dåligt anpassade till barnens och ungdomarnas behov. De är i grunden konstruerade för personer med mycket svår problematik och stort stödbehov. var det första parti som föreslog att merparten av de som bor på HVB-hem istället bör bo i så kallade stödboenden, där de har löpande tillgång till hjälp och stöd från vuxna men inte samma strikt organiserade miljö och krav på handledning som på ett HVB-hem. Det skulle dels förbättra kostnadskontrollen i systemen, dels förbättra situationen för de ensamkommande. Regeringen tar nu sakteliga steg i den riktning som länge påtalat behovet av och genomför en schablonisering som kommer att minska utgifterna totalt som ersättningen till kommunerna fortsatt täcker den förväntade snittkostnaden. Regeringens saktfärdighet och bristande förankringsarbete har gjort att man nu anser sig behöva skjuta på införandet av det nya systemet. Det är olyckligt, då behovet av besparingar och mer ändamålsenliga boenden är akut. föreslår två förändringar av regeringens system för mottagandet av ensamkommande. För det första bör ensamkommande som fyller , och som då behandlas som vuxna, fortsatt behandlas som vuxna när de får uppehållstillstånd. För det andra är det rimligt med en något finare åldersfördelning i systemet. Ungdomar mellan har inte samma behov som de som är . ämnar därför återkomma med förslag om att schablonen för dessa ungdomar sänks något. För ensamkommande barn och ungdomar med behov av mer omfattande omsorg ska också en mer omfattande ersättning utgå. En del av de resurser som sparas genom detta system bör i stället läggas på att stärka utbildningsinsatserna för ensamkommande ungdomar. Lägre och mer jobbfokuserade ersättningar Ett sätt att minska kostnaderna för mottagandet, utan att lämna människor utan försörjning, är att göra om vissa ersättningar till lån. På samma sätt som studenter försörjer sig med hjälp av studielån bör nyanlända kunna försörja sig med hjälp av lån under sin första tid i . föreslår därför att etableringsersättningen, som i normalfallet ges en etableringsplan gäller, görs om till ett etableringslån.