mot · H4023281 · 2016-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt förslaget i tabell 1 i motionen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs långsiktiga förutsättningar som stimulerar det privata riskkapitalet att våga investera i gröna företag i utvecklingsfaser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen så att rådigheten över fler styrmedel kan läggas på nivå och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ansvarsfull offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av ett så kallat bonus–malus-system för personfordon och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtgärda de mest akuta miljö- och hälsohoten från läckande vrak och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undanröja vandringshinder för vandringsfisk och tillkännager detta för regeringen. Tabell 1 förslag till anslag uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (KD) Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Avgifter till Internationella organisationer Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Tabell 2 förslag till anslag till 2020 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Begreppet ”hållbar utveckling” definieras ofta som ”en utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov”. Genom att betona generationsperspektivet återspeglar denna definition mycket väl en av de principer som är grundläggande för förhållningssätt till miljön, det vi kallar förvaltarskapsprincipen. Med detta menas att människan är förvaltare av – och inte herre över – skapelsen. Det ger oss människor ett speciellt ansvar. Vi ska agera med en långsiktig helhetssyn med respekt för vår samtida omgivning och kommande generationer. Förvaltarskapsprincipen sträcker sig över alla aspekter av hållbar utveckling: ekologisk, ekonomisk och social. Därför utformas den kristdemokratiska miljöpolitiken på ett sätt som harmonierar med ökad tillväxt och fler jobb. Ansvaret, som är grundbulten i förvaltarskapsprincipen, är både personligt och gemensamt. Människan är en rationell varelse ansvarig för sina handlingar. Hon kan själv göra medvetna val för att ta tillvara både sina egna och andras yttre resurser. Det går inte att vältra över ansvaret på andra personer, eller på samhället i stort, när det gäller att ändra livsstil. Strävan att använda energi mer effektivt och minska koldioxidutsläppen är ett personligt ansvar och en nödvändighet för mänsklighetens långsiktiga överlevnad. räcker det inte med bara individuella beslut. Det behövs övergripande ramar och förutsättningar som möjliggör och uppmuntrar en långsiktigt hållbar livsstil. Olika styrmedel, såväl informativa och regulativa som ekonomiska kompletterar varandra och kan användas var för sig eller tillsammans, beroende på verksamhetsområde. Lagstiftning med förbud och gränsvärden, en skattepolitik som värnar klimatet samt klimatvänlig offentlig upphandling är exempel på strategiska instrument som måste användas. Politiskt ansvar för miljön och klimatet Att ställa om vår livsstil för att minska utsläppen kan ha stor påverkan på enskildas och familjers vardagsliv. På miljöområdet krävs aktivt engagemang av oss alla. Det är politikens uppgift att få till stånd lösningar och fungerande infrastruktur för exempelvis en effektiv materialåtervinning, men i slutänden avgörs framgången i ett sådant system av människors vilja och motivation att medverka. Därför krävs att de beslut som fattas är väl underbyggda av forskning och att sambanden på ett trovärdigt sätt kan förklaras för dem som berörs. I miljö- och klimatpolitiken är det angeläget med bred politisk samsyn om de övergripande miljöpolitiska målen som håller . Självklart behöver de politiska målen och ambitionerna vässas i takt med att forskningen gör framsteg, och samhällsutmaningarna växlar. Men för en hållbar miljö- och klimatpolitik, inte minst för att säkra investeringar som gynnar en klimatvänlig utveckling, behövs ett slags grundläggande långsiktig riktning, som inte riskerar att förändras dramatiskt vid varje riksdagsval. För att stora och små företag ska våga göra även dyra – men långsiktigt lönsamma och för miljön nödvändiga – investeringar för exempelvis energieffektivisering eller andra miljöanpassningar i den egna verksamheten, bör det finnas ett relativt stort mått av förutsägbarhet att bygga kalkylerna på. Miljöskatter och andra regler bör utformas på ett så teknikneutralt sätt som möjligt, eftersom utvecklingen går framåt och det är svårt att förutspå vilken energiteknik, byggnadsteknik eller vilka drivmedel som är aktuella . välkomnar bildandet av en statlig fond som tillsammans med privat kapital kan investera i svenska innovativa företag med tillväxtpotential inom exempelvis grön teknik eller energibranscherna. Marknaden är en effektiv motor för förändring och det behövs förutsättningar som stimulerar det privata riskkapitalet att våga investera i gröna företag i utvecklingsfaser. För detta är långsiktiga spelregler en förutsättning. Öka möjligheterna för lokal miljöpolitik Miljöutmaningarna ser väldigt olika ut lokalt och regionalt. När man på vissa håll kämpar med höga utsläpp i luften från tät trafik och trängsel på gatorna, kan markutsläpp från gammal industrimark eller alltför många enskilda avlopp i dåligt skick vara de största problemen någon annanstans. Att har en varierad natur och växlande karaktär i olika landsändar är en rikedom att ta tillvara. Det innebär också att en enskild miljöpolitisk reform sällan slår lika väl ut överallt i vårt land. Den kristdemokratiska subsidiaritetsprincipen bör tillämpas även på det miljöpolitiska området, och ansvaret för fler åtgärder fördelas till lokal nivå. kommuner har olika förutsättningar och det är viktigt att statliga initiativ, styrmedel och skatter inte missgynnar någon del av landet. Ett sätt att undvika detta kan vara att ge rådigheten över fler styrmedel till nivå och på så sätt möjliggöra för kommuner att själva genomföra åtgärder som bäst passar deras geografiska förutsättningar. Det skulle möjliggöra för fler kommuner att på ett bättre sätt möta de utmaningar som just de står inför. Det kan till exempel röra trafikpolitiska bestämmelser såsom möjligheten att besluta om hur man i kommunen disponerar intäkter från trängselavgifter i de fall kommunen själv är väghållare. En segdragen fråga är att kommuner inte har rätt att reservera p-platser enbart för miljöbilar eller ge dessa nedsatt parkeringsavgift. Kommuner och regioner bör ges stor frihet för att kunna erbjuda nya tjänster eller organisatoriska lösningar för att påskynda omställningsarbetet. Lagstiftningen bör ses över och hinder tas bort för att möjliggöra detta. En ansvarsfull offentlig upphandling Den offentliga sektorn har en stor möjlighet att påverka utsläppen av koldioxid och miljögifter via upphandlingen av såväl tjänster som varor, inte minst av livsmedel. Genom en offentlig upphandling som drivs av värden om hållbarhet och bygger på en grundlig livscykelanalys gynnas såväl klimatet som produktkvaliteten. I den offentliga upphandlingen bör hänsyn tas till faktorer som miljö- och klimatpåverkan. har länge drivit på för en grön skatteväxling och lagt flera skarpa förslag. Detta vill vi fortsätta med. Generellt vill vi sänka skatten på arbete och pensioner och höja skatten på miljöförstörande verksamhet. Slopad skattenedsättning i gruvindustriell verksamhet har riktat kritik mot de svenska reglerna som innebär att vissa delar av industrin antingen är undantagen från energi- och koldioxidskatterna eller är berättigad till nedsättningar i dessa skatter. minskades nedsättningarna i koldioxidskatten för diesel i gruvindustriell verksamhet och vi föreslår att dessa nedsättningar i nästa steg helt slopas. För ytterligare klimateffekt föreslår vi också att energiskattebefrielsen för samma fordonstyp tas bort. är ett energislag som varken beskattas med koldioxid- eller energiskatt. Utsläpp av koldioxid från torvförbränning rapporteras till FN som ett fossilt bränsle och när torv eldas i större kraftvärmeverk inom EU måste de inneha utsläppsrätter. Aktuella studier visar att torv ur växthusgassynpunkt motsvarar fossila bränslen i ett tidsperspektiv upp till . Vi anser därför att skattebefrielsen från koldioxidskatt för torv bör tas bort. I konsumeras textilier per person och år. Av dessa går endast till återanvändning. IVL genomförde 2013 en samhällsekonomisk analys av etappmål för textil och textilavfall[1]. Enligt IVL är bland de sämsta i när det gäller insamling av textilier. Analysen visade att ett utökat producentansvar är det styrmedel som har bäst förutsättningar att öka insamlingen, återanvändningen och återvinningen. I rapporten föreslås ett styrmedelspaket med producentansvar i kombination med reparationsavdrag, förbättrad information, återvinningscertifikat, råvaruskatt och kvalitetsmärkning. Detta skulle sammantaget öka återanvändningen av textilier som fler entreprenörer skulle få jobb och staten skulle få ökade intäkter. Utifrån informationen i rapporten kan man dra slutsatsen att de ekonomiska effekterna för staten skulle med en råvaruskatt på /ton innebära skatteintäkter på /år om vi antar att av all nyproducerad textil ska vara återvunnet textilmaterial. gav dåvarande alliansregeringen i uppdrag att utveckla förslag om hantering av textilier (M2014/1901/Ke). Förslagen ska styra mot att nå högre upp i avfallshierarkin genom såväl avfallsförebyggande åtgärder som ökad återanvändning och materialåtervinning av textilier, samt mot giftfria kretslopp. Utgångspunkten för förslagen ska vara principen om att det är förorenaren som betalar. Uppdraget ska genomföras i samråd med berörda myndigheter, kommuner och aktörer. förlängde regeringen uppdraget så att det ska redovisas . föreslår att en råvaruskatt på icke återvunna textilier införs på per ton. Detta skulle innebära ökade skatteintäkter på . Plast bryts ner mycket långsamt i naturen. Därför ökar successivt halterna av så kallade mikroplaster i sjöar och hav. Mikroplaster kan vara ett dödligt hot mot fiskar, som får i sig de små plastpartiklarna. Eftersom de inte bryts ner i djuren, ansamlas mikroplasterna allt högre upp i näringskedjan. En konsekvens är att en del av plasten slutligen hamnar i människornas kroppar. Plast – inte minst från plastkassar som vi bär hem våra varor i – utgör ett påtagligt nedskräpningsproblem. Plast är ett sällsynt slitstarkt och slagtåligt material – perfekt för produkter som behöver tåla mycket och hålla . Vi behöver dock minska det onödiga användandet av plast i engångsprodukter, till exempel plastpåsar, då det finns bättre och mer miljövänliga alternativ. Enligt ett EU-direktiv ska alla medlemsstater reducera förbrukningen av tunna plastbärkassar[2]. föreslår att en skatt på plastkassar införs, som ska uppgå till /st. betalar konsumenterna 1,50 till styck för de vanliga plastbärkassarna. Enligt skulle en punktskatt på plastbärkassar troligen öka statens intäkter med mellan 0,8–för varje krona som tas ut i skatt för en plastbärkasse. En minskning av försäljningen av plastbärkassar kan då väntas. Förbrukningen av plastpåsar kan förväntas sjunka snabbt med ett sådant förslag, varför skatteintäkterna långsiktigt är svåra att beräkna. Inför en skatt på förbränning av osorterade sopor Den höga materialåtervinningsgraden av avfall i är naturligtvis positiv och vi vill verka för att den ska öka ytterligare. har dock importen av sopor för förbränning i ökat markant. Det har vissa positiva effekter i form av stärkt energiförsörjning här och minskade deponimängder i länder med sämre möjligheter till effektiv förbränning i kraftvärmeverk. Men i avfallshierarkin är energiåtervinning, det vill säga förbränning av sopor, den näst sämsta lösningen ur klimatsynpunkt. Vi vill därför införa en skatt på förbränning av osorterade sopor med per ton för att öka materialåtervinningen och minska utsläppen av miljöfarliga ämnen och koldioxid. En sådan skatt beräknas stärka statens budget med och därefter . Som del av alliansregeringen var med och tillsatte . För att minska de negativa hälsoeffekterna av kemikalier i samhället och för att finansiera angelägna klimatåtgärder föreslår vi att en kemikalieskatt införs på viss hemelektronik och PVC-material. Vi välkomnar därför att regeringen nu inför en sådan skatt. Bonus–malus för personbilar har drivit frågan om att införa ett så kallat bonus–malus-system där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid får en bonus vid inköpstillfället medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre skatt. För att skapa enkelhet för den enskilde bilköparen förordar vi ett system med tydliga miljöklasser A–G, där A–C ger olika nivåer av bonus och E–G olika nivåer av avgifter. Ett sådant system kan enkelt modifieras till att också ta hänsyn till utsläpp av avgaser och partiklar. Systemet bör utformas så att nettoeffekten för staten är positiv, såsom i 2030-sekretariatets förslag, där nettovinsten beräknas till omkring 700 miljoner . I likhet med 2030-sekretariatet föreslår vi att bonusen betalas ut direkt vid köpet medan malus fördelas . I samband med att bonus–malus-systemet införs avskaffas supermiljöbilspremien. Den utredning om bonus–malus, som regeringen tillsatte, har fått omfattande kritik. Ett par nackdelar i förslaget är att systemet blir otydligt för köparen och att förutsägbarheten blir låg i och med att förutsättningarna föreslås ändras . I praktiken har den rödgröna regeringen endast fördröjt införandet av bonus–malus. Ändrade regler för förmånsbeskattning av bilar är förmånsvärdet för miljöbilar nedsatt i reglerna för förmånsbeskattning. I stället föreslår vi att det nedsatta förmånsvärdet för miljöbilar avskaffas som förmånsvärdet höjs för bilar som inte är miljöbilar. Förmånsvärdet för sådana bilar höjs eller maximalt . Utefter de svenska kusterna finns många förlista vrak. För de flesta vrak som utgör potentiella miljöhot är det svårt att identifiera en ansvarig fartygsägare. Det finns ingen myndighet i som har det övergripande ansvaret för läckande vrak. föreslår därför att avsätts för att åtgärda de mest akuta miljö- och hälsohoten från vrak på havsbottnen. Detta anvisar vi till anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. avsätter för att skapa säkra vandringsvägar för vandringsfisk. Detta anvisar vi till anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Pengarna ska bl.a. användas till utökat stöd för privata dammägares åtgärder för att skapa säkra vandringsvägar. avvecklar vi regeringens i BP 2015/16 introducerade förslag samt avvisar regeringens nya förslag inom anslaget i fråga. Avvisande av regeringens förslag budgetförslag innebär en avveckling av de i BP 2015/16 introducerade reformerna, samt av de i BP 2016/17 aviserade reformer som ej efterfrågats av . bedömer att det finns utrymme för en justering av anslagen till de myndigheter som tillämpar pris- och löneomräkning (PLO). Lönekostnader svarar för en betydande del av myndigheternas utgifter. En nedjustering av PLO skulle bidra till effektivisering av myndigheterna, som det finansierar prioriterade satsningar. Justeringen är beräknad som en 30-procentig minskning av PLO-uppräkningen –2020. [2] och rådets direktiv (EU) 2015/720 om ändring av direktiv /62/EG.