mot · H3023393 · 2016-04-21 00:00:00 — med anledning av prop. 2015/16:159 Vissa statsstödskrav på bränsleskatteområdet antar regeringens lagförslag med den ändringen att lagstiftningen ska träda i kraft . ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ytterligare beredning av ärendet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av åtgärder för att minska den administrativa bördan för berörda företag och samt förtydliga förutsättningarna för de åtgärder som krävs för att avgöra om ett företag har ekonomiska svårigheter eller inte och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att justera lagförslaget så att företag som drabbas av icke egenorsakade återbetalningskrav inte ska omfattas av förbudet mot att kunna ta emot nya statsstöd innan den gamla skulden är återbetald, och tillkännager detta för regeringen. Propositionen behandlar lagförslag som syftar till att uppfylla vissa bestämmelser om statsstöd som följer av EU´s så kallade energiskattedirektiv, EUT L 283 av den 31.10.2003. Den handlar om hur information om statsstöd på bränsleskatteområdet skall offentliggöras men också om processen kring hur avgörande om statsstöd till enskilda företag skall hanteras. I propositionen finns det också förslag till definition av nödvändiga begrepp som krävs för att kunna genomföra de egentliga åtgärdsförslagen. Det finns mycket att säga om lagstiftningen kring de olika statsstöden på miljöområdet i allmänhet och på bränsleskatteområdet i synnerhet. De viktiga frågorna i just detta sammanhang handlar om de förfaranden som omgärdar visst miljöbaserat statsstöd för bränsleskatter. Vi har därvid förslag om ändringar på några punkter i propositionen. Inledningsvis kan vi konstatera att reglerna kring de hållbarhetsbesked som krävs för att få tillgång till statsstödet för bränsleskatt är både snårigt, ologiskt och motsägelsefullt. Det komplicerar bilden av hur de här aktuella förfarandena skall hanteras. Det är också en av anledningarna, om än ej den viktigaste, till våra ändringsförslag. Våra förslag berör dock ej hållbarhetsbeskedens utformning, eftersom den delen inte ingår i den aktuella propositionen. För det första menar vi att det kommer att krävas så stora ändringar i propositionens förslag att det inte blir möjligt att låta lagändringarna träda ikraft , som regeringen föreslår. Vi menar att de ändringar som behöver göras måste göras med omsorg och föreslår därför att ikraftträdandet skjuts till . I sak menar vi att det dels inte finns förutsättningar för att hinna med att skapa de nödvändiga administrativa rutiner som är en förutsättning för att man skall kunna hantera den upplysningsverksamhet som krävs av för att erforderliga kontroller skall kunna utföras på ett rättssäkert sätt. Det handlar dels om en omfattande genomgång av de riktlinjer där GBER definierar begreppet ”företag i svårigheter”. I propositionen används begreppet ”företag i ekonomiska svårigheter” av regeringen. GBER´s definition är inte identisk, vilket innebär att skillnaderna måste redas ut. Det finns inte heller någon ledning i propositionstexten för hur den tidsmässiga aspekten på ”ekonomiska svårigheter” bör definieras och hanteras. Det kommer att innebära en omfattande administration samt en stor risk för att bedömningen kan bli rättsosäker om inte dessa tveksamheter i propositionen reds ut innan lagen träder ikraft. En sådan regel kommer därmed att riskera att skapa en stor godtycklighet i stödsystemen. Problemen anförs också av flera remissinstanser, bland annat . Ekonomiska svårigheter kan vara av en art som gör att företaget inte klarar av att hantera situationen, utan till slut tvingas i konkurs. Det kan också, vilket inte är alldeles ovanligt, ta en annan vändning och utveckla sig så att företaget till slut kommer över sina problem. Denna process kan vara olika långt utsträckt i tiden. En allvarlig svacka i ekonomin kan uppstå snabbt, t.ex. på grund av en kundförlust, eller utvecklas långsamt på grund av strukturella problem. Olika problemtyper kan både ge samma utslag i en årsredovisnings balansräkning och de kan ge helt olika avtryck. Det beror i sin tur både på hur och när problemen inträffar och hur företaget hanterar sina olika problem. Är tillfälliga betalningsproblem en månad tillräckligt för att statsstöd inte skall kunna beviljas, trots att företaget i grunden har en sund ekonomi? Är tidsgränsen , en månad, ett kvartal, eller ? Frågorna i denna del är långt färre än svaren. Därför krävs det en vidare analys och en metodutveckling så att kan bistå de företag som enligt lagförslaget måste kontrollera huruvida de som köper ett statsstödsberättigat bränsle är i ”ekonomiska svårigheter” eller ej, för att kunna agera korrekt. Den andra viktiga frågan som innebär att regeringen bör justera propositionens lagförslag är definitionen av den andra kategorin företag som inte anses kunna vara berättigade till statligt stöd, nämligen: ”Företag som är föremål för betalningskrav på grundval av tidigare kommissionsbeslut som förklarar ett stöd olagligt och oförenligt med den inre marknaden”. I denna del menar vi att ett företag som gör allting rätt kan bli utsatt för mycket besvärliga situationer, bara på grund av myndighetsslarv. Det är inte en acceptabel ordning. Därför måste regeringen analysera de situationer som kan vara orsaken till att den beskrivna situationen kan uppstå och föreslå en lösning som innebär att företag som inte gjort något fel skall hållas skadeslösa i detta avseende. Det skall inte kunna vara ett skäl för att införa sanktioner gentemot ett sådant företag och inte tillåta att de tar emot nya statsstöd, att de råkat ut för myndighetsbeslut som inte uppfyller lagens krav. Situationen kan inträffa om till exempel ett företag som följt givna spelregler erhållit ett bidrag för en biobränslesituation som tolkas som stödberättigad av staten men i en revision på uppdrag av uppfattas som olaglig. Här kan det enskilda företaget komma att helt oförskylt få stå hela risken för myndigheters tveksamheter och det är en situation som inte får uppstå. Därför måste regeringen reda ut dessa begrepp och finna en lösning på problemet som innebär att företagen går skadeslösa i de fall de inte själva är orsak till att stöden ogiltigförklaras. Vi menar att det bör vara lämpligt att utforma ett jämkningsförfarande som kan användas för att lösa en sådan situation.