mot · H4023350 · 2016-10-05 00:00:00 — Skolan står också inför fortsatta utmaningar. Svenska elevers resultat har sjunkit . Internationella undersökningar visar att svenska lärare använder mindre tid till att undervisa än andra länder. Svenska elever går också mindre i skolan än andra elever i . Många elever som är i behov av särskilt stöd får det inte. lämnar alltför många och gymnasiet utan tillräckliga kunskaper. gick 14 000 elever ut årskurs nio utan att bli behöriga till gymnasiet. Skolan spelar också en central roll för att klara det ökande flyktingmottagandet. De barn som söker asyl i behöver alla snabbt komma in i den svenska skolan och lära sig svenska. Men mer än hälften av de ungdomar som anländer till efter skolstart har inte behörighet till gymnasiet efter årskurs . Att vända utvecklingen i svensk skola är grundläggande för att värna våra barns och ungdomars framtid och upprätthålla konkurrenskraft och roll som kunskapsnation. Kunskaperna i svensk skola får inte urholkas. Att regeringen säger nej till viktiga satsningar för att stärka kunskapsuppdraget och antalet timmar i skolan är därför olyckligt. har en långvarig bostadsbrist utvecklats till en akut bostadskris. Prognoserna för bostadsbehovet har justerats upp kraftigt och bedömer att det kommer att behövas fler än 710 000 nya bostäder till 2025. Rapporter om trångboddhet duggar tätt. Bostadsbristen är allvarlig eftersom den begränsar människors möjligheter att flytta till jobb och utbildning. De som vill ta steget in på arbetsmarknaden och få sitt första jobb drabbas särskilt hårt. Det kan vara studenter som precis tagit examen, eller de som försöker flytta till jobb från bidragsberoende och utanförskap. En god tillgång på bostäder är en förutsättning för integration, entreprenörskap och ekonomisk tillväxt. Bostadsfrågan är en av våra största samhällsutmaningar . Också i bostadspolitiken står regeringen närmast handfallen. Alliansen tvingades lämna de bostadssamtal som pågått då regeringens förslag var alldeles för försiktiga för att kunna göra anspråk på att ta bostadskrisen på allvar. Allianspartierna gick sammanlagt fram med 30 skarpa förslag i förhandlingarna. Inte ens de förslag som redan beslutats av – sex av sju – var regeringen beredd att genomföra. Slutligen är regeringens hantering av de offentliga finanserna mycket oroande. I ljuset av att går in i en högkonjunktur och att läget i de offentliga finanserna fortsatt är mycket ansträngt bör regeringen presentera en trovärdig väg tillbaka till balans och överskott. Men istället har regeringen gett beskedet att man avser låna till nya och permanenta utgifter. ökar underskotten i offentliga finanser och regeringen lånar trots att det är högkonjunktur. ser kostnaderna för sjukförsäkringen ut att bli de dubbla mot 2010. Utan att vi blivit dubbelt så sjuka. Ska vi kunna ta ansvar för ekonomin, jobben, varandra och klara välfärden kan man inte ställa ut löften på bekostnad av hållbara offentliga finanser. Det kommer försvaga och försämra möjligheterna att klara nästa ekonomiska kris. står som beskrivits ovan inför en period med omfattande reformbehov. För att behålla vår styrka och sammanhållning och fortsätta utvecklas i samma takt som vi gjort historiskt, krävs tydligt politiskt ledarskap och handlingskraft för att ta sig an de stora och växande utmaningar står inför. saknar det ledarskap och den handlingskraft som krävs. är på väg åt fel håll. behövs en tydlig riktning och en plan för ett starkare . b.Plan för ett starkare Att är ett bra land kan aldrig tas för givet. För att leda framåt i en värld som ställer nya krav krävs också nya och tydliga svar. Världen är en turbulent plats och människor söker efter trygghet och stabilitet. Men nostalgiskt tillbakablickande, populism eller isolering är inte svaret för att utveckla våra samhällen. När världen förändras och ställer nya krav måste vi förstå både möjligheterna och utmaningarna och ta fram trovärdiga och klarsynta svar för att föra framåt. plan för ett starkare har som mål att alla, oavsett vem du är eller var du kommer ifrån, ska kunna växa och komma till din rätt. Men vår plan ställer också krav på att alla bidrar efter bästa förmåga. På att vi gör rätt för oss och vill bygga samhället starkt, tillsammans. Vår plan utgår från styrkor och tar vara på våra möjligheter. Men den blundar inte heller för våra utmaningar. Vår plan bygger på samarbete med varandra och med andra omkring oss. Bara genom öppenhet och samarbete kan vi forma en plan för framtiden. Vår plan är stommen av de prioriterade reformer som vi bedömer kommer krävas för att möta de utmaningar står inför och ta tillvara på de många möjligheter som har. Ansvar för ekonomin med minskade bidragskostnader Vår plan för ett starkare börjar med en stark ekonomi. En stark offentlig ekonomi är grundläggande för att skapa tillväxt och välstånd. Det gör att människor och företag vågar konsumera och investera i och att staten kan låna upp medel till goda villkor. Det skapar i sin tur förutsättningar för att fler jobb ska växa fram. För att svensk ekonomi ska stå stark krävs att fler kommer i jobb. När fler jobbar ökar inte bara den egna friheten genom att fler får en egen inkomst. När fler arbetar och betalar skatt skapas också mer resurser till vår gemensamt finansierade välfärd, som bidragskostnaderna minskar. Att fler går från bidrag till arbete är helt avgörande för en stark ekonomi och för att stärka välfärden. En stark ekonomi ställer krav. På oss, på varandra, och på att man prioriterar. Den lovar inte allt till alla. Om man väljer att låna till nya utgifter istället för att prioritera starka statsfinanser går det snabbt utför. När nästa kris slår till är vägen till höga skuldnivåer kort och resan kan gå fort. Vägen tillbaka efter en kris är lång och smärtsam. plan för ett starkare grundas i att alltid ska ha god ordning i de offentliga finanserna. föreslår därför följande: Offentliga finanser ska tillbaka till överskott. Tack vare bland annat det finanspolitiska ramverket hade överskott i de offentliga finanserna när vi gick in i finanskrisen, och kunde bedriva en aktiv finanspolitik för att upprätthålla efterfrågan och sysselsättningen under krisåren. Svensk ekonomi behöver nu föras tillbaka till balans och överskott. De underskott som är en naturlig följd av en aktiv finanspolitik under en djup lågkonjunktur kan annars bita sig fast och undergräva den styrka som behövs för att stå emot nästa kris. stärker sparandet med 2017 och 2018 jämfört med regeringen och når därmed balans i de offentliga finanserna och överskott 2018. De offentliga finanserna pressas av ett växande utgiftstryck. Utgifterna för migration och etablering femdubblas medan utgifterna i sjukförsäkringssystemet kommer ha dubblerats . Stora oplanerade utgiftsökningar i bidrags- och transfereringssystemen måste hejdas. Annars riskerar de att tränga undan satsningar för att stärka välfärden eller försvåra möjligheterna att bygga upp säkerhetsmarginaler inför nästa kris. Arbetslinjen behöver stärkas i bidragssystemen och sociala förmåner måste i högre grad bygga på kvalificering genom jobb eller permanent uppehållstillstånd. Dyra arbetsmarknadsåtgärder som inte leder till jobb bör avvecklas. Bekämpa bidrags- och skattefusket. Skattepengar ska användas effektivt och rätt. I vår plan för ett starkare agerar vi mot den som smiter från skatt eller fuskar med bidrag. Där ingår också att resurserna till välfärden ska användas effektivt och leverera hög kvalitet, oavsett vem som driver verksamheten. Nolltolerans mot dåliga skolor Det vi misslyckas med i skolan kommer vi behöva betala för , i form av utanförskap, högre skatter och växande bidrag. Det finns skolor i vårt land där inte ens hälften av eleverna klarar kunskapskraven. Där generation efter generation lämnar skolan och går in i utanförskap. Det är oacceptabelt. Alla skolor ska vara bra skolor och det ska inte spela någon roll för resultatet i vilken skola du går. En bra skola med höga kunskapsresultat som ger alla barn samma chans har varit ryggraden i den svenska tillväxten, och sammanhållningen, . Därför formar vi vår skolpolitik utifrån en nolltolerans mot dåliga skolor. föreslår därför följande: Fler behöver lära sig mer i den svenska skolan. Vägen in i det svenska samhället börjar i skolan. Och därför måste den ge tillräckliga kunskaper. Svenska grundskoleelever går i snitt mindre i skolan än i jämförbara länder sett till undervisningstid. Vi vill öka undervisningen med per dag med start i lågstadiet och vi vill att lärare ska få utrymme och möjlighet att vara just lärare. Skolan ska ha fler och skickligare lärare. Kunskap bygger på hårt arbete och varje timme med en duktig lärare spelar roll. Duktiga lärare ska ha bra betalt, nationella prov ska rättas centralt och fler vägar måste skapas in i läraryrket. Undervisningstiden på lärarutbildningen bör utökas från dagens knappa till uppemot och kvalitetskraven skärpas. En mer tillgänglig förskola. Vi vill att den allmänna förskolan ska starta och att barn till föräldrar med långvarigt försörjningsstöd ska få särskilt stöd genom 30 timmars avgiftsfri förskola från . Nolltolerans mot dåliga skolor. Vi vill att skolor med fallande kunskapsresultat ska få skräddarsydda åtgärdspaket genom Skolinspektionen för att vända utvecklingen. Men om det ändå inte räcker för att lyfta resultaten vill vi möjliggöra för att ta över dem – och om det behövs, lägga ner dem. Arbete och ansträngning ska alltid löna sig Motsvarande en miljon människor riskerar att hamna i utanförskap och bidragsberoende . Det är en ohållbar utveckling. Att bryta det nya växande utanförskapet är avgörande för att ska fortsätta att vara ett starkt och sammanhållet land. Utgångspunkten för finanspolitik är att alla som kan arbeta ska ha ett jobb att gå till. Detta bygger på att alla som bor i gör vad som krävs för att komma i arbete eller försörja sig själva. Det svenska samhället håller ihop eftersom vi förväntar oss, och litar på, att människor gör rätt för sig. Det ställer också krav på att den ekonomiska politiken skapar förutsättningar för att det ska fungera. Genom att höja kraven på egna ansträngningar, öppna fler vägar in på arbetsmarknaden och göra det mer lönsamt att arbeta ser vi till att håller ihop och att det växande utanförskapet i utsatta grupper kan brytas. föreslår därför följande: Tydligare krav på egna ansträngningar. Aktivitetskraven i dagens bidragssystem bör stärkas och omfatta fler. Socialtjänstlagen bör ses över med syfte att alla kommuner ska göra regelbundna hembesök. Kraven på att göra sig anställningsbar bör även vara en förutsättning för att erhålla permanent uppehållstillstånd om man står utanför arbetsmarknaden. Möjligheten att införa en utbildningsplikt för nyanlända vuxna som inte har grundskolekompetens bör också utredas. För dem som lever på bidrag bör det vara ett krav att söka jobb bredare i hela landet. Sänkta trösklar till det första jobbet. Ett stort hinder för många som befinner sig i utanförskap är att deras kunskaper inte räcker till på arbetsmarknaden. Trösklarna måste sänkas så att alla i kan ta steget in på arbetsmarknaden. Att fler jobb växer fram för personer med begränsad utbildning är centralt för att bryta utanförskapet. Att regeringen sänkt taket i RUT-avdraget och begränsar nystartsjobben gör det svårare för de som har allra svårast att komma in på arbetsmarknaden. vill förstärka nystartsjobben och tredubbla taket i RUT-avdraget för att sänka trösklarna för de som behöver det allra mest och öka antalet enkla jobb. Fler vägar in på arbetsmarknaden behöver också skapas. Många arbetsgivare känner osäkerhet inför att anställa personer utan erfarenhet av den svenska arbetsmarknaden. För att öka möjligheten att lära sig jobbet på jobbet bör en ny tidsbegränsad anställningsform med utbildningsinslag, förstajobbet-anställningen, införas. Även matchningsanställningar för långtidsarbetslösa krävs, som hjälper arbetssökande och arbetsgivare att matcha behov och kompetens till en låg risk och med ett väl utbyggt stöd. Möjligheterna att rusta sig med ny kunskap måste också förbättras. Den totala tiden man som nyanländ kan ingå i etableringsreformen bör utökas från till . En ny yrkesutbildning bör införas med starkare koppling till anställning. Yrkesvux och lärlingsvux bör byggas ut. Möjligheterna till förstärkt studiestöd bör utökas till att gälla fler. Det ska löna sig att ta det första jobbet. har fortsatt höga skatter för dem med låga inkomster. Det håller tillbaka sysselsättningen. Därför bör ett förstajobbet-avdrag införas som är anpassat för att ge störst skattelättnad, i förhållande till inkomsten, för dem med låga inkomster. Förstajobbet-avdraget ger en barnfamilj där föräldrarna är bussförare, undersköterska eller butiksbiträde extra att röra sig med. För de som har en förstajobbet-anställning som kombinerar arbete med studier förstärks förstajobbet-avdraget dessutom så att de endast behöver skatta för den del av inkomsten som överstiger . För personer med försörjningsstöd eller etableringsersättning kan marginaleffekterna att gå från bidrag till arbete vara stora. För att egna ansträngningar för att få det första jobbet ska löna sig bättre bör den jobbstimulans som finns i försörjningsstödet utökas. För en ensamstående tvåbarnsförälder som får ett halvtidsjobb som vårdbiträde skulle detta kunna innebära ytterligare en tusenlapp i ökad inkomst . En jobbstimulans bör också införas i asylsökandes dagersättning och i etableringsersättningen. De svenska systemen för ersättningar och bidrag ska uppmuntra till arbete. Men när bidrag staplas på varandra kan den samlade bidragsinkomsten bli så hög att steget in på arbetsmarknaden försenas eller helt uteblir då det inte lönar sig att gå från bidrag till arbete. kan till exempel de samlade bidragen för en familj med tre barn uppgå till nästan efter skatt. vill därför införa ett bidragstak i försörjningsstödet och etableringsersättningen. För att skapa tillväxt, välstånd och jobbtillfällen i hela krävs goda villkor för innovation, entreprenörskap och företagande. Jobb och tillväxt uppstår inte i ett vakuum. Det skapas när det går att anställa till rimliga villkor jämfört med konkurrenterna och skatterna inte är för höga. Det skapas när man kan bygga, bo, resa, transportera och få tag i energi, i hela landet. Svensk konkurrenskraft har varit i internationell toppklass. relativa försprång minskar dock i takt med att andra länder utvecklas allt snabbare. Företagare listar tillgång på kompetens och regelkrångel som de största hindren för tillväxt. Andra bedömare pekar ut arbetsmarknaden och utbildningssystemet som problemområden. För att upprätta goda villkor för jobb och tillväxt behöver göra mer. I vår plan för ett starkare ingår att jobbskapare ska vilja flytta hit, inte härifrån. föreslår därför följande: Förslag för fler bostäder och en rörligare bostadsmarknad. Bostadskrisen i är ett allvarligt problem som begränsar människors möjligheter att flytta till jobb och utbildning och företagens möjlighet att växa. För att öka rörligheten på bostadsmarknaden vill vi att taket för uppskov på inbetalning av skatt vid bostadsförsäljningar slopas permanent och att räntan på uppskovet sänks. föreslår också kraftiga regelförenklingar för att få igång byggandet och öka rörligheten i bostadsbeståndet. Infrastruktursatsningar som binder ihop . Att tågen går är avgörande för såväl jobbpendlaren som företagaren som transporterar sitt gods på järnvägen. föreslår satsningar på järnvägsunderhållet men även väginvesteringar som möjliggör tyngre och mer klimatsmarta transporter. Satsningarna uppgår till 2019 och mer än 2020. Alla de som är beroende av bilen för jobb och försörjning ska inte missgynnas för att man bor utanför storstäderna eller långt ifrån en tågstation. En god energiförsörjning. En viktig fråga för svensk konkurrenskraft är att säkra industrins energiförsörjning. som hushåll måste kunna räkna med en trygg tillgång till energi. elproduktion vilar på tre ben samt är i huvudsak koldioxidfri och så bör det fortsätta att vara. Därför är det bra att kärnkraften kan räddas genom att effektskatten avskaffas samt att vattenkraftsskatten kraftigt sänks. Detta görs dessutom som fortsatt kan ha en hög andel förnybar energi. Bättre villkor för entreprenörskap och företagande. Det ska vara enkelt att starta företag i . Kravet på aktiekapital bör halveras och rätten till tjänstledighet för att starta företag bör förlängas till . föreslår också riktade satsningar på företagsrådgivning till utrikes födda. Arbetskraftsbristen ökar i och många företagare beskriver det som ett avgörande problem för verksamheten. Möjligheterna att anställa personal från andra länder bör förbättras genom att ett mål införs för handläggningstider vid arbetskraftsinvandring. För att särskilt underlätta för små och växande företags rekrytering av kompetent arbetskraft vill vi införa nya regler för personaloptioner i tillväxtföretag. säger nej till regeringens höjning av den statliga inkomstskatten, som gör det mindre lönsamt att utbilda sig för mer än en miljon svenskar. Forskning och innovation för framtiden. ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. satsar på stärkt forskning och innovation vid full utbyggnad. Goda villkor för landsbygden. satsar på fortsatt bredbandsutbyggnad för att hela ska leva. Vi avskaffar även den årliga extra skattehöjning på bensin och diesel som regeringen infört, en skattehöjning som skulle drivit upp bensinskatten med över en halv krona per liter. Jordbruket utsätts för stora tillfälliga påfrestningar till följd av låga världspriser på bland annat mjölk. För att jordbruket ska klara den pågående krisen vill vi temporärt sänka dieselskatten inom jord- och skogsbruket. Hållbar tillväxt som värnar miljö och klimat. Vetenskap, tillväxt och innovation är grunden för att klara världens utmaningar på miljö- och klimatområdet. prioriterar effektiva klimatsatsningar och ökar medlen till internationella klimatinvesteringar. Dessutom bör resurser gå till effektiva styrmedel som bidrar till teknikutveckling och förändrat beteende. Därför satsar vi bland annat på supermiljöbilspremien och att införa avdrag för klimatkompensation. Vi fortsätter utbyggnaden av laddstolpar. Dessutom satsar vi särskilt på forskning inom lagring av koldioxid (CCS). Trygghet att lita på är ett av världens bästa länder att leva och växa upp i, men för många i är det alldeles för nära till otrygghet. Det finns 53 områden i där tryggheten allvarligt brister. Befolkningsökningen och samhällsutvecklingen gör att flera viktiga samhällsfunktioner behöver förstärkas. finns ökande militära hot i vårt närområde, som måste tas på allvar. I en plan för ett starkare ingår att samhället ska vara starkt för alla, överallt. Då får vi inte acceptera otrygghet någonstans. kommer aldrig acceptera att samhället abdikerar från tryggheten. Istället föreslår vi kraftfulla insatser för att bryta utvecklingen som en del i vår plan för ett tryggare . föreslår därför följande: För att ska fungera behövs en effektiv och välfungerande polis. Men syns allvarliga brister. rapporterades det om att brottsuppklaringen är den lägsta . Därför behövs minst 2 000 fler poliser. Resurser behöver också frigöras för polisiärt arbete och brottsbekämpning. Därför föreslår vi att ska få 1 300 fler civilanställda. Resurser tillförs dessutom för att utöka utrymmet för att höja polisernas löner med motsvarande . Poliser och annan blåljuspersonal måste få möjlighet att göra sitt jobb. När angrepp riktas mot väsentliga samhällsfunktioner bör det leda till strängare straff. Vi vill skärpa straffen mot den som använder våld mot blåljuspersonal, eller mot deras fordon. Bekämpa terrorism och höj beredskapen. Radikalisering, våldsbejakande extremism och terrorism utgör ett hot mot såväl människor som stater och ytterst mot de värderingar som vårt samhälle vilar på. Det kan aldrig accepteras. Vi vill att Säkerhetspolisen ges ökade resurser och nödvändiga verktyg för att motverka och lagföra terrorismrelaterad brottslighet. Det är också viktigt att säkerställa att polisens nationella insatsstyrka tillförs tillräckliga resurser för att kunna göra insatser mot terrorister på två eller flera ställen i landet. vill dessutom ge ett särskilt uppdrag och ökade resurser för att utreda finansieringen av terrorism. Vi satsar också resurser på att utreda krigsbrott. Stärk försvaret och ta nästa steg mot ett Natomedlemskap. De satsningar på försvaret som försvarsbeslutet innebär är nödvändiga och ett viktigt steg för att stärka försvarsförmåga. Det är dock inte tillräckligt för att kunna möta den osäkra utvecklingen i närområde. vill att går med i Nato. plan för ett starkare har som mål att alla, oavsett vem du är eller var du kommer ifrån, ska kunna växa och komma till sin rätt. För att öka svensk sysselsättning, vårt välstånd och vår trygghet krävs en plan för ett starkare . c.Tabell över föreslagna reformer I detta avsnitt beskrivs reformer, finansiering och budgetförstärkningar i förhållande till budgetpropositionen 2017. Figur 15: reformer 2017 till 2020, miljarder kronor Stärkt kontroll av skattefusk och bidragsfusk Nolltolerans mot dåliga skolor Fler ska lära sig mer mer i skolan per dag i lågstadiet mer matematik i högstadiet Lovskola och läxhjälp för alla som behöver Avgiftsfri förskola för utsatta familjer Nolltolerans mot dåliga skolor Fler och skickligare lärare Fler lärarledda timmar på lärarutbildningen m.m. Arbete och ansträngning ska alltid löna sig Tydliga krav på att göra sig anställningsbar Ökade aktivitetskrav i försörjningsstödet Sänk trösklarna för att få det första jobbet Sänkta anställningskostnader med förstärkta nystartsjobb Tredubblat tak i RUT-avdraget Ny yrkesutbildning och utbyggd yrkesvux Matchningsanställningar och lärlingsjobb m.m. Kompetenskartläggning från dag 1 i Treårig etableringsplan istället för tvåårig m.m. Det ska löna sig att ta det första jobbet Första skattefritt i förstajobbet-anställningen Bättre omställning och längre arbetsliv Sänkta anställningskostnader och mer lönsamt att jobba Bättre villkor för utbildning och omställning mitt i livet Bättre villkor för innovation och nyföretagande Slopat uppskovstak på bostäder och sänkt ränta Kvalificerade personaloptioner för SME Stärk livsmedelssektorn och ung företagsamhet Infrastruktur som binder ihop Sänkt skatt på kärnkraft och vattenkraft Sänkt energiskatt på el datacenter Goda villkor i hela landet Avskaffa överindexering av drivmedelsskatter Sänkt dieselskatt för lantbrukare Skydda miljö och klimat Trygghet att lita på En starkare och effektivare polis Fler poliser och civilanställda Lönesatsning och utrustningslyft polisen Insatser mot terrorism och omvärldshot Ökade resurser till och psykologiskt försvar m.m. En trygg välfärd och bättre sammanhållning Höjt bostadstillägg för pensionärer Höjda inkomstgränser i bostadsbidraget Trygg vård och äldreomsorg (personalförsörjning, tillsyn m.m.) Idrott för integration m.m. Minskade flyktingavräkningar t.f.a. Nej till regeringens politik Nej till höjd inkomstskatt för över en miljon löntagare * Förslag som helt eller delvis återfinns i budgetpropositionen . Figur 16: finansiering och budgetförstärkningar till 2020, miljarder kronor Förslag där ligger i nivå med BP17 (se stjärna*) Nej till regeringens utgiftsökningar Nej till byggsubventioner m.m. Nej till regeringens arbetsmarknadspolitik Nej till höjda bidrag Nej till lokala klimatsatsningar Nej till ökade myndighetsanslag Omprioritering integration och jobb Höjd moms från till Slopad gruppregistrering av moms Minskat fusk i reseavdraget Stärkta drivkrafter till arbete i sjukförsäkringen Stärkta drivkrafter till arbete i arbetslöshetsförsäkringen Stärkta drivkrafter till arbete i föräldrapenningen Nedsatt rikthyra för myndigheter i Bistånd enligt ENS 1994