mot · H4023568 · 2016-12-14 00:00:00 — Rådet för forskningens infrastrukturer (RFI), som har sin hemvist hos VR, har fattat beslut om de tematiska områden som bedöms vara av högsta vetenskapliga värde och strategiskt viktiga för svensk forskning. Samordning och uppbyggnad av biobanker och tillhörande data är ett av dessa. På detta område finns ett pågående samarbete mellan stat och landsting. har det gjorts särskilda satsningar och ska det presenteras en långsiktig handlingsplan för framtiden. Syftet är att få på plats en långsiktig modell för driften av kvalitetsregistren. Med tanke på områdets stora betydelse för förbättrad vård och omsorg och med tanke på att biobanker och registerforskning är ett prioriterat område från såväl politiskt som vetenskapligt håll gäller det att inte tappa fart. Politiken måste därför säkerställa att svenska biobanker och kvalitetsregister kan utvecklas vidare och därmed bidra till ny forskning och bättre behandlingar inom vården. Det är därför förvånande att regeringen inte har tillskjutit några särskilda medel . I sammanhanget kan upplysningsvis tilläggas att föreslog en förstärkning av anslag med jämfört med regeringens förslag i sitt förslag till budget . Detta för att ytterligare stärka forskningen. Förbättrade kunskapsresultat i skol- och utbildningssystemet Svensk skola behöver förbättra sina kunskapsresultat. Svensk skola behöver också förbättra sitt arbetssätt och bli mer systematisk i sitt arbete med att utveckla den egna verksamheten. För att detta ska kunna göras effektivt är det viktigt att det finns ett väl fungerande ledarskap på plats men också att skolorna tar del av relevant forskning. Ett lyckat resultat kräver också att det är behoven vid den enskilda skolan som är utgångspunkt för utvecklingsarbetet. har forskarskolor, skolforskningsinstitut, rektorsutbildningar och karriärtjänster samt åtskilliga regionala initiativ tillkommit, för att möjliggöra en mer lärande kultur och ett mer forskningsbaserat arbetssätt i skolan. Som resultat av olika satsningar kan vi nu också se flera lärosäten som i samråd med regioner och kommuner vidtar åtgärder för att öka det kollegiala lärandet utifrån lokala behov. Likaså har det medlemsbaserade skolforskningsinstitutet bildats för att verka i samma anda. Vi moderater anser att de medel som finns avsatta för det så kallade i stället ska göras sökbara för verksamheter som redan är igång eller på väg att startas. Vi föreslår också att den utbildningsvetenskapliga kommittén vid VR tillsammans med får i uppdrag att bedöma inlämnade ansökningar. Jämfört med regeringens förslag omfördelar medel så att beloppet 2018 blir 30 miljoner och . vill även framhålla att vi ser stora möjligheter i att knyta satsningen på forskarskolor till lektorstjänster inom ramen för karriärtjänstsystemet i skolan. Forskning och innovation som nyttiggörare i samhället Genom forskning lär vi känna oss själva och vår omvärld bättre. Genom alla tider har nya upptäckter varit till gagn för mänskligheten, upptäckter inom bl.a. medicin, teknik och digitalisering. Nyttiggörare av dessa nya upptäckter har förändrat vårt samhälle i grunden – åtskilliga gånger. Att entreprenörer och innovatörer tar idéer och för ut dem brett i samhället så att fler får ta del av dem har varit avgörande för utvecklingen av god välfärd, tillväxt och företagsamhet. Entreprenören och innovatören utgör därför den avgörande länken mellan forskningsvärlden och samhället som krävs för att många idéer ska få genomslag i vår vardag. För att goda villkor ska råda för nya innovationer krävs det en politik som stimulerar men inte hindrar den inneboende kraften hos forskare och innovatörer. Några av de åtgärder som krävs är: Att bolagsskatten ligger på en nivå som är långsiktigt konkurrenskraftig är avgörande för såväl etablerade innovativa företag som för nya och växande. I tidiga skeden är det viktigt att inte kväva innovations- och entreprenörskapslustan med hårdare 3:12-regler som slår mot unga mindre och ofta nystartade bolag. Bättre villkor i form av attraktiva och relevanta optionsprogram är avgörande för att locka den skarpaste spetskompetensen till och svenska innovativa företag. Det måste bli enklare för utländska experter att söka sig till , genom såväl förmånliga villkor som snabb hantering. Det är oacceptabelt att går miste om världsledande ingenjörer och forskare på grund av byråkratiska hinder såsom långa handläggningstider. En korrekt ansökan bör ta maximalt att hantera så att företagen inte tappar fart eller riskerar att söka sig någon annanstans. För tillresta forskare är det också viktigt att internationella skolor för medföljande familjer är i toppklass och attraktiva. Inte minst utgör även bostadsmarknaden en stor bromskloss för såväl tillresta experter och forskare som redan etablerad arbetskraft. Att man kan bo och verka på orter där forskning och innovationsmiljöer återfinns är helt avgörande. Svensk forskning och innovationskraft kan spela en viktig roll för att möta de globala samhällsutmaningarna. Vårt mål är att ska vara ett internationellt attraktivt land för investeringar i forskning och utveckling där de offentliga och privata investeringarna i forskning och utveckling även fortsatt ligger i framkant inom EU. Då måste också nyttiggörandet av svensk forskning få rätt förutsättningar. Utöver att säkerställa kvalitativ forskningsexcellens inom lärosätena, behöver erbjuda internationellt konkurrenskraftiga näringsvillkor. Att nyttiggöra forskning av världsklass kommer att vara avgörande för att möta de stora samhällsutmaningarna såsom en växande befolkning och dess behov av såväl hållbar livsmedelsförsörjning som medicinsk kompetens, vilken möter nya och befintliga hälsoutmaningar. Inte minst måste utmaningar och möjligheter inom ramen för tjänsteinnovation bejakas. Tjänstesektorn är ett område där det skett stark tillväxt i . Här är det viktigt att fånga upp kunskap och innovation för att ska kunna vara med internationellt och konkurrera med en tjänsteinnovation i världsklass. har de privata investeringarna i forskning och utveckling (FoU) sjunkit med en procentenhet som andel av BNP enligt SCB. Det motsvarar på årsbasis i uteblivna investeringar. Många stora och viktiga kunskapsintensiva företag avvecklar verksamhet i eller investerar utomlands. Med tanke på att av de samlade innovationerna kommer fram utanför den akademiska sektorn är det särskilt oroande att regeringen inte tar dessa signaler på allvar och presenterar aktiva insatser för att förbättra näringsvillkoren för nyttiggörande. Att fler duktiga utländska forskare och studenter väljer att komma till och även stanna och göra karriär här är en viktig pusselbit för ett starkare innovations- och forskningsklimat i . 2014 fattades beslut om att underlätta för utländska studenter och forskare att stanna kvar och bedriva verksamhet i . Studenter fick extra tid efter examen för att hitta arbete. fick forskare och doktorander möjlighet att tillgodoräkna sig sin forskningstid vid ansökan om permanent uppehållstillstånd. Det fanns även aspekter som underlättade för medföljande till forskare och studenter som etablerade sig i . Syftet var att fler duktiga studenter och forskare skulle stanna i . är det rimligt att göra uppföljning och utvärdering av denna reform för att kontrollera om reformen fått avsedd effekt eller om det finns behov av ytterligare åtgärder. Vikten av att kunna upphandla innovationer till offentlig sektor, såväl civil som militär, bör vara en prioriterad fråga för regeringen. Genom innovationsupphandling kan offentlig verksamhet bidra till kostnadseffektiv och innovativ utveckling. Innovationsupphandlingen innefattar dels upphandling som sker på ett sådant sätt att den inte utesluter nya lösningar, s.k. innovationsvänlig upphandling, dels upphandling av innovation, dvs. upphandling av framtagande av nya lösningar som ännu inte finns på marknaden. Främjande av innovation och näringsliv Grunden för all forskning och innovation ligger i dess förmåga att förbättra människors vardag och öka vår förståelse av vår omvärld. De satsningar som görs måste ständigt vägas mot alternativ där forskningen, innovationen och därmed samhället kan få större nytta av de offentliga medel som svenska skattebetalare gemensamt står för. Såväl (RiR 2016:22) som slutbetänkande (SOU 2016:72) slår fast att regeringen saknar en tillräckligt samlad och tydlig bild av stöden till innovationer och företagande och deras effekter. Utan ordentlig uppföljning och ordentliga effektutvärderingar av statliga projekt riskerar vi inte enbart att missbruka skattebetalarnas pengar utan även att gå miste om mer ändamålsenlig forskning och innovation. I då anslagen till forskning och innovation minskar som andel av BNP blir det än mer angeläget att pengarna används effektivt för att möta vår tids stora samhällsutmaningar såsom miljö, klimat, konkurrenskraft och välfärd m.m. Detta bör vara utgångspunkten för all offentlig forsknings- och innovationsverksamhet. Vi ser ett behov av strategiska innovationsprogram och de industriella behovens tillgång till testbäddar, vilka kan vara avgörande för att forskningsresultat ska leda till innovationer som kan kommersialiseras. För att dessa ska få möjlighet att bidra till värden är det avgörande att de utvecklas och kopplas ihop till en sammanhållen kedja från forskning till stöd för internationalisering där grundläggande förutsättningar för ett attraktivt näringsklimat är helt avgörande. Regeringens proposition svarar inte på hur ovanstående mål ska nås. Det enda förslaget om en nationell funktion för Testbädd kopplad till räcker inte ensamt till för att stärka attraktivitet. För att svensk forskning och innovationskraft ska ta steg framåt är det klokt att förhålla sig till den problemanalys och de rekommendationer som delgivit. Med dagens fördelningssystem och ledningskultur på lärosätena finns inget som indikerar att regeringens förväntningar på dessa skulle innebära att kvaliteten kommer att öka. Vi är oroade över att de problem pekat på lär kvarstå då helhetsgreppet saknas i regeringens forsknings- och innovationsproposition. För att uppnå ökad samverkan och samhällspåverkan är även här värda att beakta. RISE-instituten kan ta en större roll i att arbeta med samhällsutmaningar och involvera SME-företag i detta arbete, men då behövs en större basfinansiering för detta. De förhoppningar som finns om högre kvalitet i utbildning och forskning med ökat nyttiggörande av kunskap får få svar i propositionen på hur detta ska gå till. Vi ser inte att insatserna som helhet trimmar det svenska forsknings- och innovationssystemet tillräckligt för global konkurrens. Liksom vill vi att ska utveckla en forsknings- och innovationspolitik där prioriteringar, styrkeområden och samhällsutmaningar kommer i fokus. Till det behövs ett sammantaget grepp där hela det svenska forsknings- och innovationssystemet tar större hänsyn till internationell forskning och rekommendationer. Denna process bör löpa redan från nu fram tills nästa samlade forsknings- och innovationsproposition presenteras. Ett perspektiv som tyvärr saknar genomslag i forsknings- och innovationspropositionen. Den förstärkning av instituten som gjordes under den tidigare alliansregeringen behöver ta ytterligare steg vidare, vilket även framhåller. Vi vill därför stärka institutssektorn genom att ytterligare förstärka anslagen till . tar på allvar och stärker därför RISE-anslaget kraftigt jämfört med regeringen. Vi satsar 390 miljoner, nästan en fjärdedel mer än regeringens förslag, över perioden och skjuter till medel då regeringen satsar anmärkningsvärda . Att RISE-institutens viktiga arbete ska skjutas upp går totalt på tvärs mot såväl regeringens retorik som branschens och expertorganisationers logik. Vi ser institutens roll att utveckla de mindre och medelstora företagen som betydande och vill ge och de regionala universiteten i uppdrag att stödja de mindre företagen. En ökad finansiering av de strategiska innovationsområdena (SIO) kräver dock balans mellan existerande industri å ena sidan och trender och innovationer av banbrytande karaktär å andra sidan, vilket måste vara föremål för kontinuerlig uppföljning. Det är ett faktum att de privata investeringarna i forskning och innovation har minskat . Med tanke på att av de samlade innovationerna kommer fram utanför den akademiska sektorn, är det särskilt oroande att regeringen inte tar dessa signaler på allvar och presenterar aktiva insatser för att förbättra näringsvillkoren för nyttiggörande. Efter utvärdering av innovationskontoren anser vi det fortsatt vara viktigt att fokusera på kvalitet. De varierade betygen för olika lärosäten bör särskilt beaktas i detta arbete. Vidare bör ett särskilt fokus på deras relation till inkubatorerna läggas för att säkerställa ett effektivt flöde av idéer. Det behövs stabila förutsättningar som kan tillgodose behovet av samverkan mellan de akademiska strukturerna och innovatörer som verkar utanför dem. samarbete med inkubatorer och andra relevanta aktörer måste vidareutvecklas till vilket vi också vill tillskjuta ytterligare resurser för att utnyttja inkubatorernas fulla potential som kommersialiseringsmotorer. presenterar därför riktade satsningar på inkubatorer om över perioden. Inkubatorsverksamheten utgör en viktig grogrund för idéer och kommersialisering, därför satsar vi totalt mer än regeringen på denna viktiga verksamhet. Även här har regeringen valt att låta 2017 vara utan satsningar på inkubatorer. Vi moderater hade velat se ett tillskott och satsade i vårt förslag till budget , så att detta viktiga arbete hade kunnat ta fart . Regeringen har satsat . Många av morgondagens utmaningar möter vi med morgondagens teknik. När det gäller energiteknik ligger på många områden i framkant. Det är en fördel såväl inom ramen för våra strävanden efter en mer klimatsmart och grön planet som det bidrar till svensk innovation och konkurrenskraft på en global marknad. I takt med att gröna innovationer når fler och bredare marknader kan vi hjälpa till att minska klimatpåverkan ute i världen som det skapas jobb och tillväxt här hemma. Under alliansregeringen lyckades vi kombinera ambitiösa klimatmål och minskade utsläpp med fler jobb och ökad tillväxt. är den mest koldioxideffektiva ekonomin inom EU med lägst utsläpp i förhållande till landets tillväxt. Alliansregeringen markerade genom sina historiskt höga anslag till energiforskning att detta är en viktig del av förutsättningarna för att hitta svaren på framtidens energiutmaningar. Forskningsinsatserna inom det förnybara är viktiga och centrala för vårt framtida energisystem. Dessa satsningar måste fortsätta, likaså forskning som utvecklar ett modernt distributionsnät. är den myndighet som fördelar statens forskningsresurser. Hur medlen fördelas avgörs av myndighetens utvecklingsnämnd. Men inriktningen på arbete bestäms av regeringen. Det är viktigt att den svenska energiforskningen även fokuserar på att lösa viktiga energiutmaningar. Oavsett vad man har för uppfattning om kärnkraftens framtid så står det klart att kärnkraft i någon form kommer att finnas kvar i det svenska samhället . Kärnkraftsbolagen tar genom sin egen fond ansvar för kärnbränslehantering och avveckling av uttjänta reaktorer. Men en utmaning som vi ser kan komma är inom forskning och kompetensförsörjning. Här borde det finnas en möjlighet för att stödja projekt som säkrar att vår kärnkraftshantering även är av högsta klass. Ska kunna hantera befintliga reaktorer, ha möjligheten att bygga nya och avveckla äldre reaktorer krävs det att vi lyckas bibehålla en kompetensnivå och forskningskompetens som kan göra allt detta på ett säkert och ansvarsfullt sätt. Därför menar vi att det är av yttersta vikt att tillåts satsa på energiforskning med en inriktning som bidrar till alla relevanta kraftslag och delar av energiområdet. NB: Satsningarna 2017 och 2018 innefattar dels tillskott enligt budgetmotionen 2017, dels som omfördelas inom utgiftsområdet. omfördelar anslag till forskningsprogrammet med . omfördelar 10 miljoner från forskningsprogrammet villkor. [Motionärernas namn]