mot · H3023403 · 2016-05-02 00:00:00 — Lärlingsutbildningar infördes, och fick vissa möjligheter att ta in elever med bakgrund i gymnasiesärskolan. De formella möjligheterna för unga som gått i gymnasiesärskolan att studera vidare har ökat, men i praktiken finns det mycket få utbildningar för denna målgrupp. De som finns, finns i hög grad inom folkbildningen. Ett exempel på hur folkbildningen framgångsrikt förbereder unga med intellektuell funktionsnedsättning är den så kallade kulturcollegemodellen. Folkbildningens möjligheter att erbjuda eftergymnasial utbildning för unga med intellektuell funktionsnedsättning bör öka. Vi avsätter därför 2017, 2018 och 2019 för detta ändamål. Handläggningstiderna för asylbesked måste kortas och ges förutsättningar att snabbare behandla ärenden som med stor sannolikhet får bifall respektive avslag. Det är orimligt att exempelvis människor som flytt från , och som kommer att få stanna, ska få vänta på besked. Liberalerna vill därför att klara bifallsärenden och tydliga avslagsärenden ska avgöras . Vi vill se ett snabbspår för de syrienflyktingar som finns i och som kan styrka sin identitet. I princip alla som flyr från kriget i får stanna i . Ärendehanteringen avseende syrienflyktingarna måste prioriteras och förenklas betydligt. De som finns i ska snabbt beviljas uppehållstillstånd under förutsättning att de klarar en säkerhetskontroll och identiteten utretts samt det är visat att den sökande verkligen flytt från . Vidare bör personal från domstolarna kortsiktigt flyttas till för att öka takten på ärendehanteringen. finns ca 52 000 syrier inskrivna i mottagningssystem där handläggningstiden är beräknad till . Ett snabbspår för syrier som finns i bör införas och kommer därför i första hand att ha budgetpåverkan under innevarande år. Under antagandet att 26 000 av dessa syrier i snitt skulle ha befunnit sig i mottagningssystemet 2017 kommer reformen att innebära en besparing om ca nästkommande år. Prövningstillstånd vid överklagande av asylbeslut Ett ökat antal asylärenden innebär också att antalet överklagade beslut kommer att öka framöver. Av de överklagade besluten ändras , dvs. domstolarna fastslår avslagsbeslut i nio av tio fall. Tillfälliga prövningstillstånd för överklagande av beslut till domstol ska därför införas under förutsättning att det är förenligt med . Dessutom bör vissa mål kunna hanteras skriftligen av enmansdomare i stället för en fullsutten domstol. Prövningstillstånd ska ges om domstolen bedömer att det finns skäl att betvivla riktigheten i det beslut som fattat, t.ex. om domstolen gör bedömningen att den kommer att ändra beslut eller om det förekommit fel i handläggningen hos . I sammanhanget är det viktigt att understryka att detta inte innebär att rätten att begära ny prövning inskränks. Effekten av denna förändring är att klara avslagsfall inte får prövningstillstånd och därmed inte prövas i sak en andra gång. Verkställighet av ett avslagsbeslut ska dock först ske efter att ett lagakraftvunnet beslut om att neka prövningstillstånd föreligger. Prövningstillstånd för överklagande och förenklad överklagandeprocess bör införas. Prövningstillstånd bedöms prelimärt och minska måltillströmningen till Migrationsdomstolarna med . Införandet av prövningstillstånd för att få överklaga ett asylärende beräknas ge kostnadsbesparingar på , och . Högre andel boende på stödboende och färre placerade Vid sidan av det tidigare alliansgemensamma förslaget om ökad andel placering i stödboende i stället för HVB-hem föreslår vi att fler unga vuxna som bor i HVB-hem, stödboende eller familjehem i normalfallet ska erbjudas ett vanligt boende i en kommun. Det är rimligt att anta att till exempel en 20-åring normalt är kapabel att bo själv, vilket också gäller många av de ensamkommande unga. Att detta är huvudregeln ändrar inte på att det ska göras en individuell prövning. Den som har särskilda behov ska kunna få fortsatt stöd. Liberalerna anser att det behövs en total översyn av socialtjänstlagen och i en sådan översyn bör frågan om att fler unga vuxna ska få stöd och möjlighet till ett eget boende finnas med. Beräknade kostnadsminskningar för ökad andel placeringar i stödboende är samt respektive 2019. Som ovan beskrivs vill Liberalerna se ändrade åldersgränser för boendeformerna inom . I den här motionen innebär förändrade åldersregler avseende ensamkommande barn kostnadsminskningar på samt respektive 2019. Vi anser att efterlevandestödet behöver reformeras och göras mer likt underhållsstödet. Syftet med efterlevandestöd är att ett barn som förlorat en eller båda föräldrar ska få ekonomiskt stöd för att klara omkostnader för boende m.m. När det offentliga står för boende i form av till exempel HVB-hem eller stödboende ska det därför inte utgå efterlevandestöd. Beräknande kostnadsminskningar för reformerat efterlevandestöd är samt och . Den rådande flyktingkrisen är framför allt en kris för de människor som tvingas fly, men när så många människor kommer till befinner sig det svenska mottagandet i ett mycket ansträngt läge. Det viktigaste är självklart att konflikten i får ett slut. Vidare måste fler EU-länder solidariskt ta emot fler asylsökande. har också utifrån höstens stora flyktingmottagande behövt vidta åtgärder för att minska antalet asylsökande som söker sig hit. Det handlar om att kunna ta emot de som flyr på ett värdigt och bra sätt och det handlar om att ge skydd åt dem som verkligen behöver skydd. Därför var Liberalerna drivande i att få till stånd den blocköverskridande migrationsuppgörelsen som slöts mellan allianspartierna och regeringen och som innebär att mottagningsregler i större utsträckning liknar andra jämförbara länders, till exempel , samt en rad åtgärder för att förbättra och effektivisera svenskt mottagande och integration. Cirka efter att migrationsöverenskommelsen slöts aviserade regeringen de nu införda identitetskontrollerna och meddelade ensidigt att svensk migrationslagstiftning framöver ska ligga på den mest restriktiva nivå som EU och andra internationella regler tillåter. Socialdemokraternas och förslag innebär en mer restriktiv politik för uppehållstillstånd och familjeåterförening. Liberalerna uttryckte tidigt kritik mot regeringens förslag då det är alltför långtgående, inhumant och påverkar integrationen negativt. Vi kommer inte att kunna stödja förslag som innebär att syriska barnfamiljer splittras. Regeringens restriktiva lagförslag förväntas gå igenom i vilket innebär att möjligheterna till familjeåterförening stoppas för en stor del av de personer som ansökt om asyl efter . En bibehållen rätt till familjeförening, som Liberalerna förespråkar, uppskattas av leda till ca 4 500 fler beviljade och mottagna anhöriginvandrare 2017 samt ca 13 000 fler beviljande och mottagna 2018–2019. En rimlig utgångspunkt är att en viss del av dessa i stället på andra sätt kommer att komma till för att med egna skäl söka skydd. Kvarstår gör dock att uppemot 10 000 fler personer ändå kan väntas komma till . För Liberalerna är det givet att vi, jämfört med regeringens vårbudget, behöver finansiera denna skillnad i ambitionsnivå i migrationspolitiken. Migrationsberäkningar är till sin natur osäkra men räknat på bland annat genomsnittliga beviljandegrader, åldersfördelningar och kostnader både för ersättning till kommunerna och det statligt finansierade etableringsuppdraget beräknas denna volymökning kosta ca 2017, ca 2018 samt ca 2 700 miljoner 2019. Detta förslag finansieras fullt inom migrationsområdet. Stärkt arbetslinje i transfereringssystemet En karensdag efter 14 dagars sjukskrivning Sjukförsäkringssystemet är avgörande för människors trygghet och möjlighet till försörjning vid kort eller långvarig sjukdom. För att värna sjukförsäkringen, tilltron till dess finansiering och de offentliga finanserna krävs att sjukförsäkringen präglas av en hög grad av kostnadskontroll. Bara ökade kostnaden för sjukförsäkring med . Prognosen är att kostnaden ska växa med ytterligare ca fram . Åtgärder behöver genomföras för att dämpa denna kostnadsökning och upprätthålla kostnadskontrollen. Regeringen genomför i stället åtgärder som ytterligare ökar kostnadstrycket genom att avskaffa den bortre parentesen utan att införa någon annan form av avstämning som behövs för att hjälpa den försäkrade så att hen har möjlighet att återgå i arbete. Kostnadsökningen beror både på ett ökat inflöde i försäkringen och en ökad varaktighet av sjukfallen. Politiken behöver möta detta med tydliga åtgärder. Arbetsgivare är skyldiga att betala sjuklön till anställda som inte kan arbeta på grund av sjukdom. Enligt sjuklönelagen har den anställda en karensdag. Det innebär att ingen sjuklön betalas ut för den första sjukdagen. För dag 2–14 i sjukperioden är sjuklönen av lön och andra anställningsförmåner som den anställda gått miste om på grund av sjukdomen. Liberalerna föreslår att en andra karensdag införs 15 i sjukskrivningsperioden . Ett sådant moment innebär att drivkrafterna tillbaka till arbete ökar och att de offentliga finanserna något stärks. De statliga finanserna beräknas sammantaget stärkas med ca . Liberalerna avser vidare återkomma med ytterligare förslag för att trygga sjukförsäkringen och stärka kostnadskontrollen genom bland annat fler kontrollpunkter. Ökad arbetslinje i arbetslöshetsförsäkringen Liberalerna värnar arbetslöshetsförsäkringen som en omställningsförsäkring. Vår långsiktiga ambition är att en reformerad arbetsrätt och en flexiblare arbetsmarknad ska möjliggöra en förstärkt arbetslöshetsförsäkring i statlig regi. Vi vill se en allmän försäkring som ska ge en inkomstrelaterad ersättning till alla som har arbetat . Vi slår vakt om att både taket och ersättningsnivån ska vara generösare i början, för att successivt trappas ner som Arbetsförmedlingens aktivitet trappas upp och kraven på rörlighet utökas. Regeringen har kraftigt höjt taken i arbetslöshetsförsäkringen utan att genomföra nödvändiga strukturreformer av arbetsmarknaden. Allt annat lika innebär en mer generös arbetslöshetsförsäkring att sysselsättningsgraden i faller. bedömer att regeringens reformer av arbetslöshetsförsäkringen leder till ca 27 000 färre jobb. För att bidra till ökad sysselsättning och värna arbetslöshetsförsäkringen som en omställningsförsäkring föreslår Liberalerna att taket i arbetslöshetsförsäkringen därför justeras ned. Nivån på taket i a-kassan, samt ersättningens avtrappning, bör innehålla tydliga drivkrafter till att återgå i arbete. Liberalerna föreslår att taket i arbetslöshetsförsäkringen av arbetslösheten uppgår till per dag för att därefter uppgå till per dag. Förslaget bedöms stärka de statliga finanserna med ca 2017. Ökad miljöstyrning i skattesystemet Förhöjt förmånsvärde för bilar som inte är miljöbilar I Liberalernas budgetmotion föreslogs att ett malussystem skulle införas där köp av nya bilar som inte är miljöbilar skulle belastas med en miljöavgift om . Vi föreslår nu ytterligare en reform för att öka miljöstyrningen i fordonsflottan. Vi föreslår att förmånsvärdet av bilar som inte är miljöbilar höjs eller maximalt . På värdet av förmånen betalas socialavgifter i form av arbetsgivaravgifter och egenavgifter och individen betalar inkomstskatt. En höjning av förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar innebär att individens beskattningsbara inkomst ökar. De offentliga finanserna påverkas därmed positivt av ökad intäkt från både inkomstskatt och arbetsgivaravgifter. blir företagets bolagsskatt lägre. Enligt redovisning av statistik över antalet förmånsbilar uppgick antalet till 245 990. Av dessa utgjorde miljöbilarna . Det samlade beskattningsbara värdet av förmånsbilarna var . Sammantaget bedöms förslaget stärka statens finanser med ca . Avvecklade stöd till diesel i jordbruket Regeringen har med start i det närmaste fördubblat dieselsubventionerna till jordbruket. Liberalerna driver istället tydligt på för att jordbrukspolitiken ska ha ett tydligt hållbarhetsperspektiv. Jordbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina egna miljö- och klimatkostnader, men också ersättas för kollektiva nyttigheter som naturvård samt bevarande av den biologiska mångfalden. Därigenom förstärks drivkrafterna för effektivisering och klimatsmart teknik. För att öka drivkrafterna för jordbruket att ytterligare bidra till klimatomställningen bör nedsättningen av energiskatten på diesel för arbetsmaskiner i jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet inte byggas ut utan istället avskaffas . gäller att dieselbränsle som används i arbetsmaskiner i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks eller vattenbruksverksamhet har en nedsättning motsvarande per liter. Den bör avskaffas i två lika stora steg åren 2017 samt 2018. innebär förändringen att statens skatteintäkter ökar med ca . Övriga budgetförstärkningar inklusive aviserade och av Liberalerna godtagna skattehöjningar Avdragsförbud för ränta på vissa efterställda skuldförbindelser Regeringen har aviserat ett lagförslag om ändrad beskattning av efterställda skuldförbindelser. I korthet får efterställda skuldförbindelser ingå i finansföretags kapitalbas enligt tillsynsförordningen och Solvens II-direktivet. Förändringen innebär att sådana efterställda skuldförbindelser vid beskattningen betraktas som eget kapital, och att ränteutgifter på dessa skuldförbindelser därför inte längre skulle kunna dras av. Förslaget ökar den skattemässiga neutraliteten mellan finansiering med eget kapital och finansiering med efterställda skuldförbindelser i finanssektorn. Förslaget ger dessutom företag i finanssektorn incitament att öka sin soliditet. Det ökar i sin tur finanssektorns motståndskraft i finanskriser. Förslaget beräknas leda till en ökning av bolagsskattebasen om . Det innebär i sin tur att förslaget beräknas öka de statliga skatteintäkterna med . Avskaffad ränta på skattekontot har sett flera tecken på att skattekontot har börjat användas som sparkonto. Det innebär att skattekontot används på ett sätt det inte är avsett för. Vidare får svårt att beräkna det framtida lånebehovet. På grund av det låga ränteläget i samhällsekonomin tillgodoses därför den svenska statens upplåningsbehov nu till en högre kostnad än vad som vore möjligt vid alternativ upplåning. För att motverka detta bör nuvarande ränta, som motsvarar en skattepliktig ränta på för aktiebolag eller för fysiska personer, avskaffas . Förslaget beräknas stärka de statliga finanserna med ca 2017. Liberalerna föreslår att en kemikalieskatt införs i enlighet med huvuddragen i SOU 2015:30. Denna ståndpunkt har också regeringen anslutit sig till. Huvudmotivet för ett sådant ekonomiskt styrmedel är att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från olika varugrupper. Den föreslagna skatten på viss elektronik är utformad på så sätt att sådana varor som används ofta i hemmiljö och därmed orsakar risk för att vissa farliga ämnen tillförs människors hemmiljö ska vara föremål för beskattning. Bland annat omfattas spisar, mikrovågsugnar, kylskåp, frysskåp, maskiner, tvättmaskiner och torktumlare. Reformen innebär sammantaget en statsfinansiell förstärkning på ca 2017 och framåt. Regeringen har aviserat att punktskatterna på öl, vin, andra jästa drycker än vin och öl samt mellanklassprodukter höjs och punktskatten på etylalkohol höjs . Liberalerna ansluter sig till förslaget. Realpriset på alkoholhaltiga drycker har minskat även medräknat de skattehöjningar som skett 2008, 2014 och 2015. Den oregistrerade konsumtionen av alkohol bedöms även den ha minskat , vilket annars kunde talat emot en ytterligare höjning. För Liberalerna är höjningen av punktskatterna motiverade av både fiskala skäl och folkhälsoskäl. Höjningen bedöms medföra ökade skatteintäkter om 2017. Höjd fastighetsskatt på kommersiella lokaler Statlig fastighetsskatt betalas för fastigheter som inte innehåller bostäder, och som vid fastighetstaxeringen betecknas som småhusenhet, lantbruksenhet med obebyggd tomtmark, ägarlägenhetsenhet, hyreshusenhet, industrienhet eller elproduktionsenhet. Skattesatsen för kommersiella lokaler är . Kommersiella lokaler har sammantaget en något lägre beskattning än andra sektorer. I syftet att stärka det offentligfinansiella sparandet är det därför rimligt att justera upp den statliga fastighetsskatten på kommersiella lokaler . Förändringen beräknas sammantaget innebära en statsfinansiell förstärkning om ca . I utgiftsområde 1 ingår bl.a. utgifter för statschefen, , ombudsmän (), , , länsstyrelserna samt demokratipolitik, nationella minoriteter och medier. I höstens budgetmotion föreslog Liberalerna bland annat satsningar för ökad rättssäkerhet och stärkt integritetsskydd genom höjda anslag till JO och Datainspektionen, samt satsningar inom minoritetspolitiken och för den nationella minoriteten romer. Vidare gjordes vissa begränsningar av höjningen av anslaget till länsstyrelserna för att ge utrymme till andra satsningar. De huvudsakliga prioriteringarna i budgetmotionen är fortfarande desamma och utgör ett underlag i Liberalernas pågående utvecklingsarbete. har alltid varit ett land med etnisk mångfald och många språk. Liberalernas minoritetspolitik handlar om att stärka individens rätt att använda sitt minoritetsspråk och vara delaktig i sin kultur. Därför är Liberalerna pådrivande för att förbättra individens tillgång till undervisning, kultur och välfärdstjänster på sitt minoritetsspråk. Under alliansregeringen ökade antalet kommuner som ingick i förvaltningsområdena kraftigt och rätten till undervisning i minoritetsspråk har förbättrats. Liberalerna står fast vid att det är angeläget att förvaltningsområdena ska kunna fortsätta utökas utan att anslutningen av nya kommuner sker på bekostnad av sänkta ambitioner och försämrade förutsättningar för de kommuner som tidigare ingått. Den romska minoriteten har under historiens gång utsatts för omfattande övergrepp och kränkningar, och många romer befinner sig fortfarande i utanförskap. Alliansregeringen inrättade ett särskilt budgetanslag för långsiktigt arbete för romsk inkludering. Ett långsiktigt genomförande av denna strategi kräver långsiktiga och uthålliga åtaganden. Den öppna demokratin behöver värnas. Den våldsbejakande extremismen, som främst förekommer inom islamistiska våldsbejakande miljöer, den vänsterautonoma miljön samt den högerextrema vit makt-miljön, hotar såväl demokratins institutioner som människors liv och frihet. Därför behövs långsiktiga och uthålliga insatser, vad gäller både att förhindra och bekämpa brottsliga handlingar och att förebygga våldsbejakande extremism. Liberalerna vet att detta arbete även kräver mer av samarbete mellan demokratiska länder. Regeringen gör i tilläggsbudgeten vissa tillfälliga satsningar för att stärka demokratin och motverka olika slags extremism. Däremot är det tystare om vilka långsiktiga satsningar som behövs. Som redovisas i avsnittet En samlad politik för utsatta områden lägger Liberalerna i denna motion fram finansierade förslag till ökade anslag för insatser mot våldsbejakande extremism. Denna satsning är långsiktig och ger bättre förutsättningar för att bygga upp ett uthålligt arbete, särskilt i de utsatta områden som står för en stor andel av de personer som reser från för att ansluta sig till Daish och andra terrorgrupper. Utöver de åtgärder som ligger inom ramen för detta utgiftsområde anser Liberalerna även att det krävs skärpt lagstiftning, bland annat vad gäller möjligheten att dra in passet för den som försöker ansluta sig till terrorgrupper, och ökat internationellt samarbete mot våldsbejakande extremism. Vår syn på rättsväsendets arbete redovisas även under utgiftsområde 4. Utgiftsområde 2: Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområde 2 omfattar politiken för finansmarknaden och den statliga förvaltningspolitiken. I höstens budgetmotion prioriterade Liberalerna på utgiftsområdet ökade medel till . På utgiftsområdet fanns också vissa beräkningstekniska anslag uppförda. Bland annat presenterade Liberalerna en reducering av myndigheternas rikthyror i syfte att bidra till en fortsatt effektivisering av myndigheternas lokalförsörjning. Prioriteringarna i budgetmotionen ligger i huvudsak fast och utgör ett underlag i det pågående ekonomisk-politiska utvecklingsarbetet. Inom finansmarknadspolitiken är det fortsatt centralt att minska risken för att det finansiella systemet drabbas av allvarliga problem. Liberalerna vill se ett stabilt finansiellt system som präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. Det finns i dessa perspektiv särskilt skäl att överväga vidare åtgärder för att dämpa hushållens skuldsättning. Liberalerna välkomnar ett allt närmare europeiskt samarbete på detta område. har vi sett en snabb utveckling där det i EU fullt ut etablerades en gemensam tillsynsmekanism för banker, en gemensam resolutionsmekanism för banker och en gemensam resolutionsfond. bör inte ställa sig utanför, utan söka medlemskap i denna så kallade bankunion. Liberalerna har tidigare föreslagit att myndigheten får en stärkt finansiering och ett utvidgat uppdrag. Detta står vi fast vid. Myndigheten har i uppgift att oberoende granska regeringens politik, dess budgetpropositioner och regeringens ekonomiska bedömningar. Vår erfarenhet är att rådet ger nödvändig stadga åt den finanspolitiska debatten. har dock gett uttryck för att myndighetens tilldelade anslag inte ger möjlighet till en uthållig och oberoende verksamhet av tillräckligt hög kvalitet. Vi vill också att rådets uppdrag utvidgas. Det är rimligt att myndigheten, åtminstone översiktligt, granskar och utvärderar oppositionspartiernas ekonomiska politik och dessas effekter för de offentliga finanserna, sysselsättningen och fördelningspolitiken. Den statliga förvaltningspolitiken ska bedrivas så att den svenska offentliga sektorn fortsätter att vara en av världens mest effektiva. Anslagen för myndigheternas verksamheter höjs i takt med att pris- och lönenivåerna i samhället ökar. För att ge ett ökat effektiviseringstryck och ta tillvara besparingsmöjligheter hos myndigheterna föreslår Liberalerna fortsatta reduceringar av denna så kallade pris- och löneomräkning. Liberalerna ser flera möjligheter till fortsatt effektivisering av myndigheternas lokalförsörjning. Som tidigare aviserats i bland annat Alliansens budgetmotion finns det besparingspotential i myndigheternas lokalkostnader. () har bl.a. föreslagit en metod för att begränsa anslagsmedlen för de myndigheter som disponerar lokaler i . Metoden innebär att rikthyran för innanför tullarna ska reduceras till av den fastställda rikthyran från och med ett visst beräkningsår. Metoden bör tillämpas vid första möjliga tillfälle att teckna om avtalet. Det finns myndigheter som av olika skäl inte har möjlighet eller är lämpliga att vara lokaliserade i andra lokaler eller andra områden. Exempelvis museer som och eller myndigheter som t.ex. och föreslås utgöra undantag från den nya beräkningsmetoden. Den allmänna inriktningen är att ESV bör få en starkare roll än i att styra mot kostnadseffektiva lokallösningar. Utgångspunkten ska vara att nya myndigheter i första hand bör lokaliseras utanför samt att befintliga myndigheter i i fler fall bör överväga alternativa placeringar i exempelvis närförorter. Utgiftsområde 3: Skatt, tull och exekution Utgiftsområdet omfattar huvuduppgifterna beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och indrivning av skatter och avgifter. En väl fungerande skatteadministration och skatteuppbörd är central i ett välfungerande samhälle. Medborgarnas förtroende för skattesystemet är avgörande för möjligheten att upprätthålla finansieringen av den offentliga sektorn. Regeringens förändringar på skatteområdet riskerar här i flera fall att försämra skattesystemets legitimitet och den långsiktiga skattemoralen.