ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H4023413 · 2016-10-05 00:00:00 — anvisar anslagen inom utgiftsområde 8 Migration enligt förslaget i tabell 1. migrationspolitik grundar sig på övertygelsen att möjligheten att söka asyl är en förutsättning för att kunna erbjuda människor skydd för sina grundläggande fri- och rättigheter. värnar därför rätten att söka asyl. är vi beredda att ta ansvar, föreslå handlingskraftiga reformer och förhandla med andra partier för att få till stånd breda överenskommelser. När regeringen värnar alla kostnadskrävande förmåner, men förvägrar människor deras rätt att söka skydd, värnar människors rätt att söka skydd, men inte alla förmåner. För att säkerställa ett rättssäkert och kostnadseffektivt mottagande krävs ett antal saker. Ansökningsprocessen, med tillhörande väntetider, måste kontinuerligt ses över i syfte att minska de passiva väntetiderna och öka möjligheten till snabba och rättssäkra beslut. Arbetet med återvändande för de som får avslag på sin asylansökan måste ske på ett effektivt sätt och integrationen för de som får stanna måste sätta igång direkt. Kostnaderna under asylprocessen är i många fall orimligt höga. Inte minst gäller det boendekostnaderna, och då särskilt för de ensamkommande asylsökande som bor i HVB-hem. Här krävs fortsatta reformer för att göra mottagandet billigare. Tabell 1 förslag till anslag för utgiftsområde 8 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Tabell 2 förslag till anslag till 2020 för utgiftsområde 8 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag –19,4 –46,0 –75,9 –108,5 –2,0 –2,0 –2,0 –2,0 –2,6 –6,0 –9,7 –13,6 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Anslag 1:2 Ersättningar och bostadskostnader föreslås minska med till följd av att införandet av avgiftsfria läkemedel för barn, som beslutades i budgetpropositionen för , föreslås dras tillbaka. föreslår en begränsning av pris- och löneomräkningen . Inom detta utgiftsområde påverkas anslag 1:1 och 1:4.
mot · H4023417 · 2016-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen anvisar anslagen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen enligt förslaget i tabell 1 i motionen. EU står inför ett antal stora och allvarliga utmaningar. För det första är osäkerheten mot bakgrund av stundande utträde stor. För det andra lider många av medlemsstaterna fortsatt av sviterna av de senaste årens långa och djupa lågkonjunktur. För det tredje har stora migrationsströmmar till unionen satt samarbetet under hård press. Och för det fjärde har säkerhetsläget försämrats, dels på grund av genomförda terrorattentat och dels på grund av konflikter i unionens närområde. anser att det är av största vikt att aktivt bidrar till att EU:s funktionssätt förbättras. Det kräver såväl strukturreformer som en ökad lyhördhet gentemot medborgarna. Vad gäller avgift till EU har inget att erinra mot det förslag som regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Tabell 1 förslag till anslag för utgiftsområde 27 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Avgiften till Europeiska unionen Tabell 2 förslag till anslag till 2020 för utgiftsområde 27 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avgiften till Europeiska unionen har inget att invända mot regeringens bedömningar på det aktuella utgiftsområdet. Per Åsling (C)
mot · H4023418 · 2016-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. anvisar anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt förslaget i tabell 1 i motionen. En välfungerande statsskuldsförvaltning är en förutsättning för att den ekonomiska politiken ska kunna bedrivas på ett effektivt sätt. Det övergripande målet för statsskuldsförvaltningen är att minimera kostnaden med beaktande av risk. För detta krävs ett antal saker. För det första måste ett kontinuerligt arbete med investerarvård bedrivas. För det andra måste skuldens storlek och sammansättning gynna likviditeten i de aktuella marknadssegmenten. Och för det tredje måste förvaltningen ske på ett sätt som garanterar ansvarsfull riskhantering. Förutsättningarna för en effektiv statsskuldsförvaltning avgörs av såväl den ekonomiska politiken som Riksgäldens arbete. Det är den ekonomiska politiken som i huvudsak avgör skuldstockens storlek, vilket i sin tur påverkar möjligheten att emittera statspapper i en omfattning som möjliggör hög likviditet. är det den ekonomiska politiken som påverkar de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet och marknadsaktörernas förtroende för denna hållbarhet. Därtill är det regeringen som ger Riksgälden riktlinjer för förvaltningen. Riksgälden ansvarar å sin sida för marknads- och skuldvårdande insatser, bland annat i form av marknadsvårdande repor samt byten. Därtill ansvarar Riksgälden för att förvaltningen sker på ett transparent och förutsägbart sätt, vilket gynnar investeringar i svenska statspapper. har i grunden inget att invända mot nu förd statsskuldspolitik. Tabell 1 förslag till anslag för utgiftsområde 26 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Tabell 2 förslag till anslag till 2020 för utgiftsområde 26 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag har inget att invända mot regeringens bedömningar på det aktuella utgiftsområdet. Per Åsling (C)
mot · H4023440 · 2016-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional tillväxt anvisar anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Oavsett var man bor – på landsbygden, i mindre orter, i städernas förorter eller innerstaden – ska man ha samma möjligheter att leva, arbeta och driva företag. Landsbygden och städerna delar många utmaningar med varandra. I såväl bruksorter som förorter finns ett behov av fler jobb. Detsamma gäller behovet av en välfungerande och klimatsmart infrastruktur. Behovet av en reformerad bostadsmarknad är stort i hela landet, oavsett om det handlar om att möjliggöra ökat byggande i strandnära lägen på landsbygden eller om att reformera hyresmarknaden i storstäderna. Likvärdiga möjligheter i hela landet innebär inte per automatik likformighet. Samma utmaning kan lösas på olika sätt i olika delar av landet. Politiken behöver därför utformas med en insikt om att förutsättningarna ser olika ut i olika delar av landet. En närodlad politik, där beslut fattas så nära människor som möjligt, möjliggör en sådan utveckling. Tabell 1 förslag till anslag för utgiftsområde 19 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag, tusental kronor Avvikelse från regeringen (C) Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 Tabell 2 förslag till anslag till 2020 för utgiftsområde 19 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag, -20,0 -35,0 -40,0 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 Anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder föreslås minska med till följd av att regeringens förslag om en förstärkning avslås. Av samma anledning beräknas anslaget minska med och med . Anledningen till regeringens förstärkning är de uteblivna intäkter som uppstått på till följd av regeringens beslut att inte tillåta kalkbrytning. står inte bakom detta beslut och är således inte nödgade att kompensera för dessa uteblivna intäkter.
mot · H4023441 · 2016-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen anvisar anslagen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Utgifterna inom utgiftsområde 27 utgörs av medlemsavgift till EU, som styrs av unionens utgiftsnivå och hur stor andel av dessa utgifter som ska finansiera. Liberalernas förväntning är att kostnaderna inom utgiftsområdet förblir relativt fasta under de kommande budgetåren, med reservation för att eventuella utgiftsförändringar kan tillkomma med anledningen av utträde ur unionen. För perioden –2019 har Liberalerna därför inte föreslagit någon förändring av anslagen jämfört med regeringen. Som liberaler vill vi att ska delta fullt ut i Europasamarbetet och sträva efter att vara en del av EU:s kärna. Samarbetet i gör individen friare, rikare och vår omvärld tryggare. EU-samarbetet ger möjligheter att lösa gränsöverskridande problem, trygga demokratin, underlätta ekonomisk utveckling, förbättra miljön och bekämpa gränsöverskridande brottslighet. värnar Liberalerna den traditionella svenska linjen kring restriktiva årsbudgetar. Effektivitet och återhållsamhet ska utgöra viktiga element för i behandlingen av EU:s årsbudget. Principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning bör vara vägledande. Tabell 1 Anslagsförslag 2017 för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Avvikelse från regeringen (L) Avgiften till Europeiska unionen
mot · H4023442 · 2016-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. anvisar anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Utgiftsområdet omfattar räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter och provisionsutgifter i samband med upplåning och skuldförvaltning. Liberalerna står fortsatt bakom det gällande målet för statsskuldsförvaltningen som innebär att skulden ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Den långsiktiga kostnadsutvecklingen inom området avgörs av statens upplåning och av räntan på svenska statspapper. En del av statsskulden är exponerad mot utländsk valuta, varför valutakursrörelser också påverkar kostnaderna. För realskulden påverkas kostnaderna på motsvarande sätt av hur konsumentprisindex (KPI) utvecklas. Liberalernas budgetalternativ innebär ett starkare finansiellt sparande för staten än regeringens, vilket håller nere statsskulden. Vi tillämpar dock försiktighetsprincipen och gör därför inga förändringar på utgiftsområde 26 för att öka säkerhetsmarginalen för ränteförändringar. För att hålla nere kostnadsutvecklingen är det avgörande att de offentliga finanserna på både kort och lång sikt är hållbara och att marknadsaktörerna har en hög tilltro till betalningsförmåga. Politiken inom området är därför nära kopplad till frågan om överskottsmålet och det finanspolitiska ramverket. Liberalernas resonemang avseende ramverksfrågor redovisas närmare i vår budgetmotion under avsnittet ”Ett stramt finanspolitiskt ramverk och stärkta finanspolitiska institutioner”. Tabell 1 Anslagsförslag 2017 för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Avvikelse från regeringen (L)
mot · H4023448 · 2016-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd anvisar anslagen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Biståndet är ett centralt verktyg i arbetet för en rättvis och hållbar global utveckling. har varit en viktig aktör och bidragsgivare till internationellt arbete för fattigdomsbekämpning och bättre miljö genom bland annat klimatbistånd. Att möta klimatutmaningen, stärka demokratin och jämställdheten samt öka respekten för mänskliga rättigheter var vägledande värden för det svenska biståndet under alliansregeringen. Det är också värden som är helt centrala i biståndspolitik. Svenskt bistånd bör fortsätta stödja frihetskämpar och stärka yttrandefriheten, samt förbättra möjligheterna för fattiga människor att dra nytta av ekonomisk tillväxt genom förbättrad tillgång till utbildning, hälsovård och fler och bättre jobb. Genom ambitiöst stöd vid kriser, krig och katastrofer ska vi fortsätta bidra till att rädda liv och lindra nöd, inte minst när flyktingströmmarna är de största sedan . Tabell 1 förslag till anslag för utgiftsområde 7 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Utvärdering av internationellt bistånd Tabell 2 förslag till anslag till 2020 för utgiftsområde 7 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Utvärdering av internationellt bistånd Genom att se hela bilden av olika utmaningar, och erkänna att klimat- och miljöproblem är helt avgörande för att också på ett hållbart sätt minska fattigdomen i världen blir det möjligt att forma en modern biståndspolitik. En biståndspolitik som gör skillnad för människor i deras vardag och för kommande generationer. Anslag 1:1 Biståndsverksamhet föreslås öka med till följd av förslag om ett tillskott till FN:s gröna fond. i (C)
mot · H4023451 · 2016-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom anvisar anslagen inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt förslaget i tabell 1 i motionen. För är det en självklarhet att det ska vara tryggt att bli äldre i . Såväl vård som trygghetssystem ska garantera en värdig livssituation för våra äldre. I takt med att vi blir allt friskare är det också naturligt att fler vill och kan arbeta längre upp i åldrarna. Detta är en förutsättning för att kunna garantera rimliga pensionsnivåer. föreslår därför ett antal reformer, däribland ett förstärkt jobbskatteavdrag för äldre och ett borttagande av den särskilda löneskatten för äldre, ämnade att öka möjligheten för de som vill och kan arbeta längre. Därtill föreslår , som beskrivs i kapitel 20.25, att en äldreboendegaranti införs. Tabell 1 förslag till anslag för utgiftsområde 11 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Tabell 2 förslag till anslag till 2020 för utgiftsområde 11 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag –600,0 –600,0 –600,0 –600,0 –2,0 –2,0 –2,0 –2,0 –1,6 –4,3 –7,5 –11,1 Anslag 1:1 Garantipension till ålderspension föreslås minska med till följd av att undantaget för kravet på vistelsetid avseende garantipensionen för personer beviljade uppehållstillstånd som flykting, skyddsbehövande eller motsvarande äldre bestämmelser tas bort. Anslag 1:3 Bostadstillägg till pensionärer föreslås minska med till följd av att regeringens reformer på området, som beslutades i samband med behandlingen av vårändringsbudgeten , föreslås dras tillbaka. Av samma anledning beräknas anslaget minska med . Anslag 1:4 Äldreförsörjningsstöd föreslås minska med till följd av att regeringens justering av den skäliga levnadsnivån för äldreförsörjningsstöd, som beslutades i samband med behandlingen av vårändringsbudgeten , föreslås dras tillbaka. Av samma anledning beräknas anslaget minska med . Anslaget föreslås öka med till följd av att undantaget för kravet på vistelsetid avseende garantipension för personer beviljade uppehållstillstånd som flykting, skyddsbehövande eller motsvarande äldre bestämmelser tas bort. föreslår en begränsning av pris- och löneomräkningen . Inom detta utgiftsområde påverkas anslag 2:1.
mot · H4023467 · 2016-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution anvisar anslagen inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Att på ett rättssäkert och effektivt sätt säkerställa att beslutade skatter inbetalas är en grundförutsättning för finansieringen av viktig offentlig verksamhet samt trygghets- och försäkringssystemen. Det är också en fråga om likabehandling och värnandet av tilliten till det offentliga. Tabell 1 förslag till anslag för utgiftsområde 3 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag Avvikelse från regeringen (C) Tabell 2 förslag till anslag till 2020 för utgiftsområde 3 uttryckt som differens gentemot regeringens förslag –75,4 –125,2 –173,8 –223,4 –2,5 –12,7 –23,9 –35,9 –28,3 –43,6 –45,4 –58,4 föreslår att anslag 1:1 minskas med och beräknas minska med till följd av att satsningen på Mina meddelanden föreslås finansieras inom befintlig ram. Dessutom föreslås anslaget minska med till följd av att regeringens förslag om att skjuta till finansiering för tillhandahållandet av grunddata avslås. Anslag 1:2 föreslås öka med till följd av ett intensifierat arbete med att kontrollera importerade varor i syfte att stävja användandet av förbjudna kemikalier. Satsningen beskrivs närmare i kapitel 8.3. Anslag 1:3 föreslås minska med 2017 och beräknas minska med till följd av att myndighetens arbete mot överskuldsättning föreslås finansieras inom befintlig ram. Anslaget föreslås minska med ytterligare 2017–2018 till följd av att myndighetens arbete kring skuldsanering av företag föreslås finansieras inom ram. föreslår en begränsning av pris- och löneomräkningen . Inom detta utgiftsområde påverkas samtliga anslag av detta. Per Åsling (C)
mot · H4023478 · 2016-10-05 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra abortkompetens till en frivillig specialistkompetens inom barnmorskeyrket och tillkännager detta för regeringen. 1974 fick en ny abortlagstiftning som gav samtliga kvinnor rätt att av sin graviditet själva avgöra om de vill behålla barnet eller genomgå en abort. I samband med detta togs också för givet att detta innebar att abort skulle anses vara en standarduppgift inom ramen för barnmorskeyrkets arbetsomfattning. Det yrke som ditintills hade haft som huvudsyfte att välkomna nya barn till livet skulle i ett svep också innefatta att avsluta livet på de som inte var önskade. Detta är alltjämt gängse uppfattning. Jag menar att det är en orimlig hållning att kräva av den som vill rädda och välkomna liv att också förväntas vara delaktig i avslutandet av liv. Dessa två uppgifter är på många sätt varandras motsatser och att många känner sig manade till det ena, men inte det andra, är inte på något sätt underligt. Det är också känt att dagens situation har gjort att personer som inget hellre vill än att arbeta inom barnmorskeyrket får svårt att göra detta i då de inte vill vara delaktiga i avslutandet av liv. finns det vissa uppgifter och områden inom barnmorskeyrket som kräver specialistkompetens. Med tanke på att grunden i yrket är att välkomna liv ser jag ingen anledning till varför inte de uppgifter som är raka motsatsen till detta läggs som en specialistkompetens för de som känner att de vill utföra även dessa. Jag föreslår därför en utredning i syfte att se över möjligheten att göra abortkompetens till ett specialistområde inom barnmorskeyrket. På detta sätt kan fler som vill arbeta inom området gynekologi/obstetrik söka sig till detta.
mot · H4023480 · 2016-10-05 00:00:00 — Utbildning om arbetsrätt och arbetsmarknadens villkor ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ökade kunskaper om arbetsrätt och arbetsmarknadens villkor på bästa sätt förs in i utbildningsplaner och tillkännager detta för regeringen. Ända sedan den allmänna skolan infördes och de första läroplanerna togs fram har dess syfte och utbildningens innehåll varit ämnen för diskussion. Klart står att skolan ska förbereda unga medborgare för livet i vuxenvärlden, genom att ge sakkunskap inom olika områden, bred allmänbildning, möjlighet till fördjupad kunskapsinlärning och guidning inför framtida utbildnings- och yrkesval. Inom ramen för i första hand ämnena samhällskunskap, idrott och hälsa samt hem- och konsumentkunskap ges också utbildning i sådana kunskaper som mer påtagligt påverkar privatlivet. I den senaste uppdateringen av läroplaner, Lgr11, gavs kunskaper om just privatekonomi och konsumenträtt mer utrymme. Detta bör anses välkommet, inte minst mot bakgrund av de senaste årens rapporter om ungas skuldsättning. är det relativt enkelt att identifiera ytterligare behov av kunskaper som förbereder för livet efter skolan. Störst är kanske behovet avseende klivet ut på arbetsmarknaden. Kunskap om att söka arbete, skriva CV och personligt brev samt att utvärdera den egna kompetensen bör enligt oss tydligt ingå i läroplaner. Utbildning i grundläggande arbetsrätt, kunskap om lönesättning och träning i löneförhandling likaså. Sådana kunskaper är minst sagt avgörande för hur livet utvecklar sig när skol- och utbildningstiden är över. till situationen på arbetsmarknaden finns dessutom ett tydligt behov av att effektivisera matchning mellan arbetssökande och arbetsgivare, vilket dessa kunskaper givetvis skulle bidra till. I sammanhanget är det värt att nämna att sådan kompetens som nämns ovan med största sannolikhet kan bidra till ökad jämställdhet avseende ekonomiska villkor. Exempelvis antas individuell lönesättning ligga bakom en del av det generella lönegap mellan kvinnor och män som kan uppmätas. Denna teori stärks inte minst av forskning som pekar på att regelbundna lönesamtal, till skillnad från endast löneförhandlingar, bidrar till att minska detta gap. Annan forskning bekräftar bilden av att män oftare överskattar sitt värde, medan kvinnor underskattar det. Detta påverkar givetvis utgången av löneförhandlingar, men leder till att män generellt vågar söka fler jobb än kvinnor vilket inte osannolikt är en bidragande faktor till fördelningen mellan män och kvinnor på högre positioner inom arbetslivet. Genom att ge alla ungdomar chans att lära sig om och utveckla färdigheter i löneförhandling, självskattning och arbetssökande adresseras de orsaker som leder till klyftor snarare än att symptomen botas genom krav på kvotering eller ökad styrning av lönesättning. Dessutom nås såväl unga kvinnor som unga män, vilket gör att samtliga i behov får bättre förutsättningar istället för att könstillhörighet blir avgörande faktor.
mot · H4023494 · 2016-10-05 00:00:00 — [269] 2016:286. [270] 2016:1324. [271] Även (SOU 2006:86) betonar vikten av omställning till nytt arbete som ett medel för att få sjukskrivna att återgå i arbete. [272] Utvärderingar av undantag från turordningsreglerna i LAS indikerar att sådana reformer kan minska sjukfrånvaron, se exempelvis m.fl. (2006) och (2007). [273] Se till exempel Skolinspektionen (2013). [274] Se SOU 2015:97 för en utförligare beskrivning av yrkescollege och andra samverkansformer. [275] Se (2015) för en utvärdering av YH-utbildningarna. [276] (2014c). [277] SCB (2014) prognosticerar att det kommer att fattas drygt 65 000 utbildade lärare och över 83 000 . [278] För vikten av bra lärare, se till exempel Chetty m.fl. (2014), Hanushek & Rivkin (2006), Rivkin m.fl. (2005) och m.fl. (2009). [279] (2007), Schleicher (2011). [280] Hutchings m.fl. (2006). [281] (2015c). [282] (2014b). [283] Lazear (2003). Att lönenivån är en viktig faktor för att förmå lärare att stanna i yrket stöds även av Loeb och (2000). [284] (2009) visar att läraren är den enskilt viktigaste faktor som skolan har möjlighet att påverka. [285] Se till exempel Vignoles (2015) för en genomgång av forskningen på området. [286] (2013). [287] (2016) och SCB (2016f). [288] 2015:513. [289] Henrekson (2004), Karimi m.fl. (2012). [290] (2011) och (2010). [291] Se 2015:502 för en beskrivning. [292] SOU 2012:9 och Vikman (2013). [293] Inspektionen för socialförsäkringen (2016). [294] (2013a). [295] För en analys av effekten av ett högt uttag av så kallade vab-dagar, se (2015). [296] Se till exempel (2013b). [297] Vårdföretagarna (2016). [298] SCB (2016d). [299] (2015). [300] Prop. 2015/16:1. [301] För en bakgrundsbeskrivning av nu gällande regler, se dir. 2015:51. [302] SOU 1990:46. [303] 2016:1429, egna beräkningar. [304] 2016:1152. [305] 2016:1154. [306] 2016:1451 och egna beräkningar. [307] 2016:1635 [308] 2016:1435. [309] 2016:1324. [310] 2016:286. [311] 2016:158. [312] 2016:944. [313] Se till exempel m.fl. (2015). [314] (2015a). [315] 2016:1140. [316] 2016:945. [317] 2016:945. [318] 2016:1140. [319] 2016:1547 och egna beräkningar. [320] 2016:1433. [321] För en generell utvärdering av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, se Card m.fl. (2010). [322] 2016:286 [323] 2016:158 [324] 2016:1675 [325] 2016:1635, 2016:1338 och egna beräkningar. [326] 2016:1675 [327] 2016:1635 [328] 2016:1635, 2016:1338 och egna beräkningar. [329] 2016:1451 och egna beräkningar. [330] (2016e). [331] 2016:831. [332] 2016:911. [333] 2016:160, egna beräkningar. [334] 2016:946. [335] 2016:1152. [336] 2016:559. [337] 2016:1155. [338] 2016:1324. [339] 2016:286. [340] 2016:944. [341] 2016:947. [342] 2016:878. [343] 2016:878. [344] 2016:878. [345] 2016:1656. [346] 2016:1140. [347] 2016:1675. [348] 2016:1635. [349] 2016:1635, 2016:1338 och egna beräkningar. [350] 2016:1547 och egna beräkningar.