mot · H402821 · 2016-10-03 00:00:00 — Klimat och förnybar energi har en lång tradition av att driva politik som förenar ekonomisk, social och ekologisk hållbarhet. Vi har en vision om att till 2050 ska vårt samhälle inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser, och globalt behöver vi begränsa medeltemperaturen från att stiga med mer än två grader jämfört med förindustriella nivåer. Utsläpp av växthusgaser känner inga gränser. För att hindra stigningen av den globala medeltemperaturen behöver vi verka på alla politiska nivåer – från och nationell nivå, till EU och global nivå. Vår lösning på världens stora klimat- och miljöproblem bygger på att alla länder kan och ska ha hållbar tillväxt, som dess skadliga klimat- och miljöpåverkan minskar. En grundpelare i såväl vår miljöpolitik, som ekonomiska politik, är därför den gröna skatteväxlingen som bygger på principen om att förorenaren betalar. Vi vill sänka skatten på jobb och företagande, som vi höjer skatten på miljöskadliga utsläpp och verksamheter. Vi tror att världens miljöutmaningar kräver grön tillväxt. Transporter och energi är grundstenar för att möjliggöra för människor att bo och verka var de vill, att hjälpa människor ur fattigdom och att minska avståndet mellan stad, land och kontinent. Det är genom den ekonomiska tillväxten som vi kan producera mer förnybar energi och som fler klimatsmarta bilar kan rulla på våra vägar som vi åstadkommer resultat för miljön. Som delmål på vägen till 2050 har vi som mål att ha förnybar energi till 2040 vilket ställer krav på energieffektiviseringar och en mångfald av förnybara energislag, i både liten och stor skala. I och med att det är transporterna i som orsakar en tredjedel av våra utsläpp av växthusgaser behöver vi också ett paket av åtgärder för att ställa om hela fordonsflottan. Hållbar tillväxt med New Climate Economy och grön skatteväxling som drivkraft i det internationella klimatarbetet Stärk EU:s handelssystem med utsläppsrätter Bygg ut den förnybara energin – som gröna batteri EU-gemensam energiunion med som modell Skattebefriad förnybar energiproduktion för eget bruk Slopad anslutningsavgift för havsbaserad vindkraft Regelförenklingar och incitament för småskalig elproduktion Energieffektiviseringar, forskning och utveckling Höjd ambitionsnivå för att nå en fossiloberoende fordonsflotta Incitament för hela fordonsflottan Gemensamt europeiskt luftrum och utveckling av biodrivmedel för flygindustrin Nationell strategi med tydliga mål för elfordon Främja det förnybara med ökad inblandning och kvotpliktsystem Inför bonus–malus-system och energideklaration på bilar Regelförenklingspaket för kommuner, trängselavgift och miljöbilsparkering Förändrad förmånsbeskattning för ökad klimateffektivitet Ändra beskattningsnormen för att beskatta fossilt mer än förnybart EU-gemensamma hållbarhetskriterier för fossila bränslen och märkning Fossiloberoende fordonsflotta som mål i EU Koldioxidkrav för fordon i EU ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja principen om den gröna skatteväxlingen där skatten sänks på jobb och företag, som den höjs på miljöskadliga utsläpp och verksamheter, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja ”New Climate Economy” – ny klimatekonomi – i och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att göra fritt från fossila bränslen och nettoutsläpp av koldioxidekvivalenter och att ska ha förnybar energi till 2040, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa etappmål 2030 för utsläpp av växthusgaser och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utarbeta en mer detaljerad strategi för de kompletterande åtgärderna som behövs för att nå nettonollutsläpp och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa etappmål för luftföroreningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ansvar för att driva på det internationella klimatarbetet och bidra till en hållbar utveckling och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU bör anta ett mål om 50 procents utsläppsminskning till 2030, varav ska genomföras internationellt genom flexibla mekanismer, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur koldioxidskatten bör utvecklas för att nå önskat resultat efter 2020 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa EU:s handelssystem med utsläppsrätter så att det blir ett kraftfullt verktyg för att nå det internationellt gemensamma målet om temperaturhöjning väl under två grader och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU:s handelssystem ska ge fler tydliga incitament för klimatsmarta investeringar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att koppla samman EU:s handelssystem med femåriga översynsmekanism för ambitionsökningar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att takten för den årliga reduktionen av den totala mängden utsläppsrätter bör ökas och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU:s handelssystem bör länkas samman med system för utsläppshandel i andra delar av världen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta att bygga ut den förnybara energin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja som gröna batteri och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vara drivande i att skapa en energiunion i EU med som modell och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa anslutningsavgiften till elnätet för havsbaserad vindkraft och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till fortsatt skattebefrielse på förnybar energi som syftar till att användas för eget bruk och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att öka den småskaliga elproduktionen genom regelförenklingar och starkare incitament och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ägande- och förfoganderätten för vattenkraften ska förenas med miljökrav som den förnybara elproduktionen värnas, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett moratorium för länsstyrelsernas ny- och omprövningar av befintliga mindre vattenverksamheter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat fokus på energieffektiviseringar som ger ökad flexibilitet och minskade effekttoppar och som minskar behovet av reservkapacitet, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för en effektiv implementering av innehållet i energiöverenskommelsen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till att förändra ellagen så att elledningar får dras mellan fastigheter för att ta vara på de soligaste taken, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör höja ambitionerna till förnybar energi i transportsektorn till 2020 och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs starkare incitament för en omställning av alla transporter för att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att utforma regler som ger mer långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att långsiktigt utreda ekonomiska styrmedel för minskad klimat- och miljöpåverkan från transportsektorn och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska vara pådrivande inom , IMO och EU för att skapa internationella lösningar där sjöfarten och flyget kan bära sina utsläpp och sin klimatpåverkan, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skynda på processen för att skapa ett gemensamt europeiskt luftrum och främja utveckling av biodrivmedel till flygindustrin och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för gemensamma koldioxidkrav på motorer till arbetsmaskiner inom EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla definitionen av miljöarbetsmaskiner och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tilldela en myndighet ett samordningsansvar för att bidra till utvecklingen av arbetsmaskiner med bättre miljö- och klimategenskaper och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa miljökrav vid upphandling på t.ex. avgasutsläpp, bränsleförbrukning och drivmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en nationell strategi med tydliga mål för elfordon och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja förnybara drivmedel med ökad inblandning och kvotpliktsystem och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett bonus–malus-system för nya lätta fordon som är klimatinriktat, bygger på ett systemperspektiv och är lätt för konsumenten att förstå, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att förlänga supermiljöbilspremien fram till dess att ett bonus–malus-system för personbilar införs, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU införa att varje ny bil som säljs ska energideklareras, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett paket med regelförenklingar på nivå i syfte att öka kommuners självbestämmande och främja miljövänliga och tysta transportalternativ och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra gång-, cykel- och kollektivtrafik normgivande i planeringen i större tätorter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner bör ges möjlighet att införa miljözon för lätta fordon och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa möjligheten att kräva transportplan vid nyanläggning eller utvidgning av transportintensiv verksamhet för att öka kommuners inflytande och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att möjliggöra beslut på nivå om trängselavgifter där användningen av intäkterna beslutas lokalt och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra lagstiftningen så att det blir möjligt för kommuner att tillhandahålla gratis parkering för miljöbilar eller särskilda parkeringsplatser för bilpooler och elbilar och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att förändra förmånsvärdesbeskattningen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reseavdragssystemet så att utformningen i högre grad gynnar resor med låga utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar som avdraget uppfyller sitt grundläggande syfte, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda incitament för att främja resfri kommunikation och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra för nya fordonstyper såsom långa och tunga lastbilar och tåg för att minska miljöpåverkan och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att förändra EU:s energiskattedirektiv för att öka miljöstyrningen mot förnybara mer hållbara drivmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa gemensamma hållbarhetskriterier för fossila bränslen och ursprungsmärkning av bränslen vid pumpen i hela EU och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU bör anta ett långsiktigt mål för att nå en fossiloberoende fordonsflotta och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa EU-gemensamma koldioxidkrav på personbilar och lätta lastbilar i kombination med nationella styrmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör driva på för att det inom EU utvecklas koldioxidutsläppskrav för tunga fordon, och detta tillkännager för regeringen. Hållbar tillväxt med New Climate Economy och grön skatteväxling miljöpolitik grundar sig i den sociala, ekologiska och ekonomiska hållbarheteten. Att ställa om till ett hållbart samhälle där vi lyckas nå två-graders-målet är en av våra viktigaste uppgifter. För att lyckas med omställningen kan vi ta hjälp av ekonomiska styrmedel såsom grön skatteväxling som bygger på principen om att den som förorenar ska betala för sin miljöpåverkan som det som är bra för miljön främjas, såsom arbete, genom sänkt skatt. Under alliansregeringen tog initiativ till det globala arbetet att räkna på vinsterna av att ställa om till hållbara samhällen. Det arbetet mynnade ut i rapporten ; Better growth better climate som lanserades 2014 och fick stor uppslutning och uppmärksamhet. Genom att implementera de föreslagna åtgärderna i rapporten kan av de nödvändiga utsläppsminskningarna för att klara tvågraders-målet åstadkommas. föreslår därför att regeringen bör driva på för att ska implementera åtgärderna enligt klimatekonomin och verka för att driva frågan i internationella sammanhang. vill också att en motsvarande studie bör göras för del. har tidigare haft målsättningen om ett förnybart energisystem inom en generation som ett mål på vägen till 2050-målet. anser nu att detta mål ska tidsättas för att tydliggöra ambitionerna och för att öka sannolikheten att når 2-gradersmålet och kan vara den kraft i den globala omställningen som vi varit. anser därför att bör bli fritt från fossila bränslen, nettoutsläpp av koldioxidekvivalenter och att ska nå förnybart energisystem . ställer sig därmed bakom det förslag som Miljömålsberedningen tagit fram i SOU 2016:47. Koldioxidskatten är ett av våra mest effektiva styrmedel inom klimatpolitiken. Skatten utgår från principen om att förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan. I vårt klimatmål till 2020 om lägre utsläpp av växthusgaser jämfört med har koldioxidskatten varit betydelsefull. I takt med att teknikutveckling sker, produkter blir allt mer energieffektiva, bilar allt mer bränslesnåla så kommer skatteintäkterna från koldioxidskatten att minska. Även efter 2020 och fram till dess att vi har ett samhälle utan nettoutsläpp av växthusgaser behöver vi fungerande ekonomiska styrmedel som är miljöstyrande. anser därför att utformandet av koldioxidskatten efter 2020 behöver utredas för att fortsätta uppnå önskat resultat. Likt miljömålen till 2020 anser vi att kompletterande åtgärder såsom flexibla mekanismer, där investeringar i andra länder leder till utsläppsminskningar som kan tillgodoräknas, bör användas för att uppnå målet om noll nettoutsläpp av växthusgaser. Andra kompletterande åtgärder som kan vara aktuella är exempelvis reduktioner till följd av ett ökat kolupptag i skog och mark, koldioxidavskiljning eller lagring av biogen koldioxid. Effekten av de kompletterande åtgärderna bör beräknas i enlighet med internationellt beslutade regelverk. Då åtgärderna kan kräva en långsiktig investeringshorisont behöver en detaljerad strategi tas fram för de kompletterande åtgärderna för att säkerställa att de kan bidra till att nå nettonoll-målet. För att tydliggöra målbilden om noll nettoutsläpp vill införa ett etappmål till 2030 för utsläpp av växthusgaser för den icke-handlande sektorn. Det är viktiga steg i en ambitiös målsättning som tydliggör spelreglerna för marknaden. Det ställer krav på att samhället ställer om i en snabbare takt än tidigare varit aktuellt, där största förändringen behöver göras inom transportsektorn i och med att den sektorn står för störst andel av utsläppen av växthusgaser. För att lyckas med denna omställning behöver teknikutveckling ske med beteendeförändringar. Etappmålet bör formuleras utifrån jämförelse med . Luftföroreningar påverkar människors hälsa och medför i genomsnitt sex månaders förkortad livslängd i . Luftföroreningar har också betydande negativa effekter på stora delar av naturmiljö. Skogens träd och jordbrukets grödor skadas av ozon vilket medför stora kostnader. Stora delar av ekosystemen är fortfarande utsatta för försurning och övergödning på grund av luftföroreningarna. Majoriteten av luftföroreningarna utanför tätorter beror på utsläpp från andra länder. För marknära ozon är av utsläppen från andra länder. De starka internationella kopplingarna för luftföroreningar medför att vi kan ha begränsade möjligheter att minska utsläppen i . Därför krävs internationellt samarbete och gemensamma regler inom EU för att förbättra luftkvaliteten i . Däremot är det ett problem med dålig luftkvalitet i våra större städer och tätorter och dessa beror framför allt på utsläpp från trafiken. För att nå luftrelaterade miljömål i som beror på svenska utsläpp behövs insatser på lokal, regional och nationell nivå. Därför vill vi införa etappmål för luftföroreningar likt de som föreslås för klimatpåverkande utsläpp. Den samhällsomställning som behövs för att nå god luftkvalitet innebär att begränsa utsläpp från vägtrafik i tätort, från småskalig vedeldning där framför allt PM2,5 och sot är problematiskt, från import av luftföroreningar och att uppfylla takdirektivets utsläppsåtaganden. som drivkraft i det internationella klimatarbetet samlades världens länder i för att förhandla om ett nytt klimatavtal. Det är en komplex process där länders samarbetsvilja och förhandlingsförmåga sattes på prov. vet att möjligheten för att nå en överenskommelse ligger i förmågan att knyta samman minskad miljöpåverkan med ekonomisk utveckling i alla världens länder och att arbeta med investeringsstrategier i framför allt låg- och medelinkomstländer. För att avtalet ska träda i kraft vill att EU ska vara en pådrivande kraft, inte minst efter att det uppdagats att de åtgärder parterna aviserat om inte kommer att räcka för att nå två-gradersmålet. Vi vill därför att EU ska höja ambitionerna och anta ett mål om utsläppsminskning till 2030, varav ska genomföras internationellt genom flexibla mekanismer. Den svenska S-MP-regeringen har tyvärr misslyckats med att förhandla fram en sådan ambitiös målsättning inom EU. En sådan svag handlingskraft framöver påverkar EU:s möjligheter att vara den pådrivande kraft och föredöme för de stora utsläppsländerna och låg- och medelinkomstländerna som unionen bör vara. och aviserade att man ratificerat . Det är positivt att de länder som släpper ut mest växthusgaser i världen nu undertecknar avtalet. Dessvärre har EU ännu inte kunnat göra det, och det är ett tecken på att EU:s ledarskap och engagemang för det globala klimatarbetet tappat fart de . Regeringen har inte förmått att fortsätta ge den roll som pådrivande och tongivande EU-land inom klimatpolitik som var en självklarhet . Kortlivade klimatgaser, som metan och sot, påverkar också klimatet mycket negativt. I regeringsställning tog initiativ till Climate and (), det internationella samarbetet för att minska de kortlivade klimatgaserna. Inom ramen för CCAC kan, med hjälp av tekniköverföring, investeringar och kunskapsutbyte, dessa klimatgaser minskas i låg- och medelinkomstländer och ha stor betydelse för både klimatet globalt, men likväl luften och hälsan lokalt. Vi vill att ska vara pådrivande för att detta globala samarbete fortsätter att utvecklas. Andra initiativ för att stärka låg- och medelinkomstländer är genom flexibla mekanismer som möjliggör för kostnadseffektiva investeringar i förnybar energi, tillagningsmöjligheter som leder till mindre utsläpp och liknande. Dessa projekt har varit framgångsrika för att minska utsläppen och drivit på omställningen i utvecklingsländerna. Stärk EU:s handelssystem med utsläppsrätter EU:s handel med utsläppsrätter är ett av de mest effektiva marknadsbaserade verktygen som klimatpolitiken har att tillgå för att uppnå kostnadseffektiva utsläppsminskningar och uppnå och EU:s åtaganden i . Genom att sätta ett pris på varje ton koldioxid som släpps ut och genom att det totala antalet utsläppsrätter i systemet är begränsat och minskar ges deltagarna i systemet incitament att minska sina utsläpp. Men eftersom priset på utsläppsrätter är så lågt, vilket är knappt en tjugondel av den svenska koldioxidskatten, fungerar inte systemet som pådrivare för klimatsmarta investeringar. För att klara en kostnadseffektiv omställning till en grön ekonomi måste det bli dyrare att orsaka klimatpåverkande utsläpp och det måste finnas tydliga incitament för investeringar i mer effektiva och koldioxidsnåla processer och affärsmodeller. Handelssystemet måste belöna de som sänker sina utsläpp och processen med att minska inslaget av gratis tilldelning behöver påskyndas. innehåller en mekanism för ambitionsökningar med femåriga cykler och en global översyn. Det är viktigt att handelssystemet länkas till denna mekanism för att hänsyn ska kunna tas till utvecklingen globalt. minskas den totala mängden utsläppsrätter genom en procentuell reduktion av antalet. Reduktionen föreslås nu öka till , vilket är positivt, men anser att en ännu kraftigare reduktion behövs för att anpassa systemet till EU:s långsiktiga klimatåtaganden. Med färre utsläppsrätter höjs priset, därmed blir det dyrare att släppa ut och incitamenten för klimatsmarta investeringar ökar, vilket ökar takten i omställningen till en grön ekonomi. För att åstadkomma ännu fler kostnadseffektiva utsläppsminskningar bör EU:s handelssystem länkas samman med system för utsläppshandel i andra delar av världen såsom i , och . Att knyta ihop olika system med varandra innebär att vi globalt kan åstadkomma en mer effektiv styrning för att minska utsläppen av växthusgaser. Bygg ut den förnybara energin – som gröna batteri Till 2050 har ett mål om att ha ett klimatneutralt samhälle utan nettoutsläpp. har dessutom målet om att ha förnybar energi till 2040, som ett delmål på vägen. För att nå detta behöver den fossila energin ersättas med förnybar, som vi behöver använda vår energi mer effektivt . Tack vare arbete i regeringsställning har högst andel förnybar energi i EU, en ökning med –2014. Våra unika förutsättningar för att producera förnybar energi syns inte minst med den växande sol- och vindkraften, som tillsammans med vattenkraft och biokraft, utgör basen i ett robust och helt förnybart energisystem. För att göra skillnad i vårt närområde vill förbättra överföringskapaciteten på el till våra grannländer. Då kan vi skapa exportmöjligheter för teknik, kunnande och förnybar energi, som vi tryggar vår och våra grannländers elförsörjning. Export av förnybar el gör stor klimatnytta när den ersätter fossil produktion i andra länder.