ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · H402552 · 2016-09-30 00:00:00 — Självbestämmande i livets slutskede ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av förutsättningarna för aktiv dödshjälp i och tillkännager detta för regeringen. I takt med att den medicinska utvecklingen går allt snabbare, så kommer också möjligheterna att hålla människor vid liv längre att förbättras. Det innebär dock också i många fall, att människor genomlider utsträckta smärtsamma processer, där det inte finns någon utsikt för personen att komma tillbaka till det liv den vill ha. En del kan känna att de är tacksamma för det långa liv de har haft, men att de nått vägs ände och är nöjda med det. Under hela livet förväntas vi ta ansvar och fatta viktiga beslut som har avgörande betydelse för våra liv. Men när det gäller något så avgörande som att bestämma över omständigheterna kring livets slut, vår egen död, så får vi det inte. Frågor om etik och liv kommer aldrig någonsin att vara lätta. Det egna självbestämmandet måste dock vara avgörande, även när det kommer till självbestämmande i livets slutskede. Därför borde dödshjälp legaliseras i . de gröna tog på sin kongress beslut om att verka för en statlig utredning i frågan. Det finns givetvis många frågor att noggrant utreda innan en legalisering kan ske. Åtgärden handlar om att värna den enskildes rätt, och det finns risker som bör tas på största allvar. Hur riskerna kan minimeras bör utredas grundligt. bör tillkännage för regeringen som sin mening, att utreda förutsättningarna för eutanasi i .
mot · H402554 · 2016-09-30 00:00:00 — Antalet vapen i vapengarderoben ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta innehav av fler än fyra vapen utan särskilt tillstånd och tillkännager detta för regeringen. Antalet vapen som en licensinnehavare får inneha är kraftigt begränsat. Nya licensinnehavare får endast i undantagsfall ha fler än fyra vapen för preciserade ändamål och då som mest sex stycken. Undantaget är strikt reglerat och licensinnehavaren måste kunna bevisa att behov föreligger. Dessutom räknas vissa fristående vapendelar, som konsoler och pipor, också till vapengarderoben vilket ytterligare begränsar antalet vapen en jägare eller målskytt kan inneha. Resultatet är att många jägare känner sig tvungna att välja bort vissa vapensorter till förmån för andra. Exempelvis väljer många jägare att byta bort sina kulgevär klass 4 för vapen av annan klass som de har större användning för vid jakt. Detta går ofta ut över målskytte och träning. Ammunitionen för ett kulvapen klass 1 eller motsvarande är avsevärt mycket dyrare än för ett kulvapen klass 4. Av rent ekonomiska skäl kan detta leda till färre övningstimmar på skjutbanan. Möjlighet att öva är dessutom extra viktigt när andelen sällanjägare ökar. En utökad vapengarderob skulle därför kunna ses som en säkerhetsfrämjande åtgärd. Att kunna skjuta in sitt vapen på ett korrekt sätt och regelbundet förbättra sin skjutteknik tillhör god jaktetik. Innan ett skott avlossas mot ett levande djur måste skytten vara säker på att han eller hon har mycket goda chanser till en direkt dödande träff. Den säkerheten kommer först på skjutbanan. I synnerhet jägare som inte hunnit etablera några större jaktvanor har behov av övning och målskytte. Det är också de som begränsas mest av den rådande lagstiftningen. Den som har beviljats vapenlicens för jakt har avlagt jägarexamen, för att inneha sportskyttevapen krävs genomgången utbildning och avklarat skjutprov. Båda grupperna har dessutom fått sina vapenlicenser utfärdade av . Det är därför orimligt att en sådan person ska begränsas ytterligare i utövandet av sin hobby, sitt yrke eller sin livsstil. En större och varierad vapengarderob skapar bättre förutsättningar för mer ändamålsenlig jakt vilket i sin tur ger en levande landsbygd med bättre och fler jägare som bedriver viltvård och värnar den svenska faunan. En utökad vapengarderob skulle ge fler unga möjligheten att påbörja och öva målskytte. Därför bör lagstiftningen ses över och begränsningen till max fyra skjutvapen för jakt- och målskytteändamål avskaffas.
mot · H402555 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om bidrag och lån som kan sökas av uppfinnare och innovatörer och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , och bör få ett utvidgat uppdrag att stimulera nätverksbyggande speciellt inriktat mot kvinnor och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , och bör ges i uppdrag att eftersträva en jämnare könsfördelning vid rekrytering av rådgivare, där ett första mål bör vara att av rådgivarna ska vara av vardera kön, och detta tillkännager för regeringen. Innovationer har sitt ursprung i en uppfinning och är i behov av fler uppfinnare eftersom det behövs fler innovatörer. Men av det antal patent som tecknas i med kvinnor som innehavare är andelen skrämmande lågt. Antalet har legat , men den senaste statistikredovisningen från visar på en oroväckande nedåtgående trend. var det av patentansökningarna som gjordes av kvinnor. Anledningarna till den låga andelen av kvinnliga uppfinnare är flera. Kvinnor upplever oftare bristande nätverk, stora svårigheter att få finansiering, negativ respons från omgivningen samt avsaknad av förebilder. Andra orsaker är att de arbetsmarknadsområden i vilka många kvinnor är yrkesverksamma kännetecknas av ett lågt eller i många fall obefintligt stöd för innovationer. Uppfinningsrikedomen bland kvinnor i offentlig sektor är dock minst lika stor som hos kvinnor inom den privata sektorn, men idéerna tas ofta sämre tillvara av organisationen. Avsaknaden av kunskap och nätverk inom kompetensområden som företagsekonomi, teknik och affärsjuridik är ofta stor. I syfte att stödja kvinnors nätverksbyggande vill vi att , och stimulerar nätverksbyggande speciellt inriktat mot kvinnor. De kvinnliga nätverken skulle utöver nätverksbyggandet vara en länk till professionella kontakter, utbildning och finansiering. Många kvinnor beskriver att de upplever sig bli bemötta med överlägsna och nedvärderande attityder när de ansöker om finansiering hos banker, riskkapitalister eller statliga myndigheter. Vidare finns det en problematik i att de flesta av rådgivarna hos till exempel är män. Det finns exempel på lokalkontor där rådgivarna till utgörs av män. De statligt finansierade verksamheterna , och bör därför ges i uppdrag att i sin rekrytering av rådgivare eftersträva en jämnare könsfördelning.
mot · H402556 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det borde vara tillåtet att förvara ammunition av annan kaliber än den som vapenlicensen tillåter och tillkännager detta för regeringen. För att få inneha ammunition kräver den svenska vapenlagstiftningen att man antingen har ett särskilt tillstånd eller att man har tillstånd att inneha vapen av motsvarande kaliber. är det möjligt att med lånelicens få köpa ammunition som passar till det gevär som man har lånat. Lånelicenser kan beviljas under förutsättning att man har vapenlicens för ett gevär i samma vapenklass eller för annan vapenklass med lånetillstånd från polisen. Det förekommer att jägare som lånar gevär av någon annan exempelvis vid gästjakter har problem att ta med sig sitt vapen under resan. I de fallen lånar man även ammunition. Men om jägaren åker hem med ammunitionen för att använda den för nästa jakt med det lånade vapnet, ses detta som ett brott mot vapenlagen. Detsamma gäller för det fall en jägare eller skytt säljer sitt vapen och byter till ett vapen med en annan kaliber. Ingen patron får behållas av den kaliber som det gamla vapnet hade i väntan på nya vapenlån eller vapenköp. Det är inte rimligt att en jägare och skytt som är betrodd att inneha vapen och ammunition av polisen inte får inneha ammunition även till vapen i andra kalibrar. En ändring av lagen skulle möjliggöra för en jägare som har ett vapen i en ovanlig kaliber att köpa billigare ammunition för övningsskytte i samband med att denne lånar vapen av en jaktskytteklubb eller av annan privatperson. Detta skulle främja personligt anpassade vapen och övningsskytte, vilket i sin tur främjar en etisk och säker jakt. Därför borde det utredas möjlighet att förvara ammunition av annan kaliber än den man har vapenlicens för.
mot · H402557 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att konkreta åtgärder för hur effektbalansen ska säkras i det svenska elsystemet måste tas fram parallellt med att andelen intermittent el ökar och tillkännager detta för regeringen. Med mera intermittent el, måste effekten garanteras. Det svenska energisystemet måste hanteras som en helhet och inte hanteras som självständiga små öar. slöts en parlamentarisk energiöverenskommelse i riksdag. Det var en överenskommelse som gav något åt alla. Kärnkraftens framtid säkrades och stödsystemen för förnybar el förlängdes. Överenskommelsen har hyllats av samtliga medverkande partier, och står man inför den stora uppgiften att ta fram lagstiftning, regelverk och stödsystem för att uppnå en stabil, säker och kostnadseffektiv elproduktion även i framtidens . Ett av resultaten av överenskommelse är att vi troligtvis kommer att få mera väderberoende elproduktion in i det svenska systemet. Detta kan leda till att vi till tider när det inte blåser eller solen inte skiner får för lite el i elsystemet och vi kan uppleva kortare eller längre elavbrott. Detta kan självklart få stora negativa konsekvenser för vår elintensiva industri, men även för den digitala uppkopplade värld vi lever i som riskerar att släckas ner. Den ökande andelen väderberoende el pressar de redan låga elpriserna på den svenska elmarknaden till ännu lägre nivåer. med mycket vind och sol finns även risk för negativa elpriser. Detta urholkar möjligheten för basproduktion av el, dvs. el som inte är väderberoende, att få lönsamhet i sin elproduktion. Konsekvensen av detta är att basproduktion av el som inte ingår i energiöverenskommelsens subventionssystem riskerar fasas ut av det svenska elsystemet. Energiöverenskommelsen välkomnas av både producerande och konsumerande branscher; förväntningarna på kommande förslag är stora. är det ytterst viktigt att leverera konkreta förslag för hur effektbalansen i det svenska elnätet ska upprätthållas. Regeringen måste nu inom ramen för energiöverenskommelsen leverera konkreta förslag på hur en avbrottssituation ska avvärjas. Detta för att tilltron till den svenska elförsörjningen inte ska urholkas. Alliansregeringen hade en klimatsmart, säker elförsörjning, till konkurrenskraftiga priser som tre grundpelare för elproduktionen. Dessa mål riskerar nu urholkas om den rödgröna regeringen inte lägger fram förslag på åtgärder för att säkra effektbalansen i systemet. Att förslag nu kommer fram är av yttersta vikt för industrin, hushållen och i förlängningen välfärden i .
mot · H40256 · 2016-09-21 00:00:00 — Ta bort gränshinder i ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort gränshinder i och tillkännager detta för regeringen. är största region med 3,7 miljoner invånare. Efter invigning har vi sett en dramatisk ökning av arbetspendlingen från till . Omkring 20 000 personer reser varje arbetsdag över landsgränsen för att ta del av arbetsmarknaden på andra sidan . Men det finns en rad gränshinder som hindrar en fullständig integration för den som vill bo i ett land och arbeta i ett annat land. Det handlar om att socialförsäkringar, arbetsrätten och utbildningssystemet inte är samordnade. Ett exempel på gränshinder är att pensioner som är intjänade i grannlandet kan gå förlorade om de inte bevakas och att det i vissa fall inte går att föra över tjänstepensionen som är intjänad i det ena landet. Dessa gränshinder skapar osäkerhet för den som arbetspendlar mellan och . Ett annat exempel är att det inte är möjligt att få yrkesinriktad praktik i . Trots att skånska och svenska företag har behov av utbildade och yrkesskickliga hantverkare och andra kompetenser har svenska företag svaga incitament att erbjuda svenska och danska elever lärlingsplatser. För att stimulera framväxten av en gemensam arbetsmarknad i de nordiska länderna, inte minst i , är det centralt att gränshinder elimineras. Under alliansregeringen inrättades ett gränshindersforum där företrädare för de nordiska länderna gemensamt arbetar med att lösa gränshinder. Arbetet har inneburit att en del gränshinder har eliminerats, men fortfarande kvarstår en hel del, inte minst kring a-kassan och socialförsäkringarna. En särskild förhandlingsperson, med uppdraget att ta bort gränshinder, bör därför tillsättas.
mot · H402561 · 2016-09-30 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa krav på medförande av reflexväst i personbilar och tillkännager detta för regeringen. Kan man på ett enkelt och resurseffektivt sätt minska risken för att ett liv går förlorat i trafiken, bör man inte låta den möjligheten gå oprövad. Lika naturligt och lika lite betungande för den enskilda som att säkerställa att en varningstriangel finns i bilen skulle det vara att säkerställa att där även finns en reflexväst. beslutade att anta nollvisionen, som är en vision om vägtrafik där ingen människa dödas eller skadas allvarligt. Den innehåller även strategier för hur en säker vägtrafik enligt visionen ska uppnås. fastställde också ett etappmål för trafiksäkerheten . Målet innebar att antalet personer som dödas till följd av vägtrafikolyckor skulle ha minskat . Detta mål uppnåddes inte. Utvecklingen går dock åt rätt håll i vissa avseenden; tydligt ser vi att begränsningar i hastighet, bältesanvändning och ökat antal nyktra spelat viktig roll. Däremot finns fortfarande delar som måste beaktas mer för att ingen ska behöva omkomma i trafiken (källa: ). fattade beslut om ett nytt etappmål för trafiksäkerheten. Det innebär att antalet dödade ska halveras och antalet allvarligt skadade minska med en fjärdedel . Säkerheten på våra vägar är oerhört viktig och siffrorna talar sitt tydliga språk att mer måste göras. Stora insatser har gjorts med att bygga om och trafiksäkra våra vägar. Åtgärderna är kostsamma, men nödvändiga. Där finns dock insatser som skulle påverka antalet skadade och dödade i trafiken med små ekonomiska insatser. Trots investeringar i trafiksäkerhetsåtgärder är det under årets mörka månader begränsad sikt på våra vägar under stora delar av dygnet. skadas och omkommer människor vid stopp längs med vägarna, ofta trots utplacering av varningstriangel. Varningstriangeln har varit obligatorisk att medföra och kontroll av detta sker vid bilbesiktning, men det krävs mer om dödsfallen och olyckorna ska fortsätta minska. I vårt grannland är det obligatoriskt att även medföra en reflexväst i alla fordon, och i gäller samma regler tung trafik. Men avseende personbilar ligger ett steg efter , och därför bör vi med de norska erfarenheterna i minnet se över möjligheterna att införa ett krav på medförande av reflexvästar i personbilar. Reflexväst är en billig livförsäkring och borde vara en del av alla personbilars standardutrustning. Det skulle medverka till att få ned antalet skadade, spara samhället stora kostnader, men inte minst öka tryggheten för de som färdas på våra vägar.
mot · H402562 · 2016-09-30 00:00:00 — Säkrad kärnkraftskompetens – en nationell angelägenhet ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att stödja relevant forskning inom kärnkraftsområdet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se till att det finns relevanta utbildningar inom kärnkraftsområdet för att säkra kompetensen inom kärnkraftsproduktionen och tillkännager detta för regeringen. slöts en parlamentarisk överenskommelse om framtida energiförsörjning. Energiöverenskommelsen innehöll bland annat skrivningar kring kärnkraftens framtid, att effektskatten ska tas bort och att politiken inte ska besluta om något slutdatum för vår viktiga kärnkraftsproduktion. Enligt ägarna till reaktorerna kan de producera klimatsmart el . Att utnyttja deras fulla tekniska livslängd är det bästa och mest resurseffektiva sättet att ta tillvara på de stora investeringar som är gjorda. För att på ett samhällsekonomiskt optimalt sätt och för att efterleva energiöverenskommelsens intentioner, bör en plan för kärnkraftens kompetensförsörjning tas fram. Ett säkert energisystem förutsätter att det finns kompetens och forskning som säkrar dagens och framtidens behov. Kärnkraften står för av den svenska elförsörjningen. Efter att ha levt under avvecklingshot öppnade alliansregeringen för nya investeringar i kärnkraften och inom ramen för energiöverenskommelsen finns även ett stöd för kärnkraften från S och MP. Tyvärr så har de rödgröna vaknat sent och den negativa effekten av tidigare signalpolitik om kärnkraftens snabbavveckling har fått konsekvenser för antalet sökanden till utbildningar inom kärnkraftssektorn. Man ser även en minskning av forskningsmedlen hos de lärosäten som utbildar kärnkraftskompetens och står för viktig forskning inom kärnkraftsområdet. Oavsett vilken inställning man har till kärnkraft, så bör det faktum att kärnkraften på något sett kommer att finnas kvar i vårt samhälle i flera generationer vara odiskutabelt. De nyaste reaktorerna kommer fortsätta producera el och de äldre fasas ut. Gemensamt för både de producerande reaktorerna och de som fasas ut är att behovet av kärnkraftskompetens kvarstår. ansvarar för att säkerheten på våra reaktorer är av absolut högsta kvalitet. Även denna myndighet är beroende av kompetens för att bibehålla den nivå som krävs. För att säkra att vi även , både inom produktion och i en eventuell avvecklingsfas har tillgång till den kompetens som krävs, bör staten ta ett större ansvar för att tillgodose utbildning och stödja relevant forskning till förmån för kärnkraftssäkerheten. är den myndighet som stödjer och arbetar för svensk energiforskning. har uppdraget att stödja forskning inom förnybar elproduktion, men i kraft av energiöverenskommelsen, där kärnkraftens viktiga position i energisystemet fastställs, bör även få i uppdrag att stödja relevant forskning inom kärnkraftsområdet. Regeringen bör också se till så att relevanta utbildningar inom kärnkraftsområdet finns för att säkra kompetensen inom kärnkraftsproduktionen, oavsett om det handlar om en säker elproduktion eller för att säkra en trygg utfasning av äldre reaktorer.
mot · H402564 · 2016-09-30 00:00:00 — Utjämnande av barns livschanser ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätten till förskola och tillkännager detta för regeringen. är i världens absoluta framkant för pedagogisk verksamhet för små barn. Vid finns flera forskningsgrupper särskilt inriktade på barn och ungas inlärning. Barns lärande och utveckling studeras i termer av genus, normalitet, etnicitet, kommunikativa, sociala och kulturella förhållanden. Centrala forskningsteman är barns lärande och utveckling av grundläggande färdigheter och förståelse för sin omvärld. Förutom svenska föräldrar vittnar såväl nationell som internationell forskning om att en bred tillgänglig förskola med god kvalitet och höga pedagogiska ambitioner utjämnar livschanser och är en mycket bra grund för fortsatt lärande. Utbildning i alla nivåer utgör en oerhört stark kraft för social rörlighet. Barn som har en tuffare start i livet kan få stöttning i sitt lärande av en välutvecklad förskola och därmed minska risken att ärva sina föräldrars sociala utsatthet. Detta talar starkt för att förskolan, utöver sitt breda uppdrag att finnas till för alla, är extra viktig för barn som lever i en socialt svagare hemmiljö. Det kan handla om barn till föräldrar med socialmedicinska problem eller som lever i långvarigt utanförskap. Men även barn till arbetslösa eller barn till nyanlända utan egna kunskaper i svenska kan få nödvändig stöttning i sitt lärande genom en välfungerande förskola. Det finns alltså starka skäl för att öka ansträngningarna för att just dessa barn ska få ännu bättre chanser att ta del av svensk förskola. innehas rätt till förskola om minst för barn till arbetslösa, studerande och föräldralediga, även om många kommuner i väljer att erbjuda långt fler timmar. Det är helt måhända rimligt att barn vars föräldrar är föräldralediga och hemma med ett yngre syskon inte behöver garanteras lika många timmar eller den flexibilitet som arbetande föräldrar erhåller. Det är däremot inte lika säkert att det på lång sikt är samhällsekonomiskt lönsamt eller bidrar till ett bättre samhälle. Barn som växer upp i utsatthet eller risk för utanförskap kan ha större behov av förskola än dagens . Det kan handla om barn vars föräldrar har sociala problem och får stöd av , det kan handla om barn vars föräldrar är arbetslösa och på heltid åter försöker bli självförsörjande, eller om barn med föräldrar som har långvarigt socialbidragsberoende. För barn i dessa familjer kan förskolan betyda helt andra förutsättningar för det framtida lärandet och livet i stort. Det är av högsta vikt att så många barn som möjligt deltar i den erkänt högkvalitativa pedagogiska verksamhet som svensk förskola är. Av den anledningen anser jag att regeringen bör utreda möjligheten att erbjuda fler timmars förskola även till barn vars föräldrar står utanför arbetsmarknaden.
mot · H402565 · 2016-09-30 00:00:00 — Gårdsförsäljning av småländska alkoholhaltiga drycker ställer sig bakom det som anförs i motionen om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker och tillkännager detta för regeringen. Många smålänningar får sin försörjning från mat- och dryckesrelaterade företag. har med sina fem klimatzoner en stor potential för vad som går att odla; vidare finns stora möjligheter att både jaga, fiska och samla i den småländska naturen. Dessa företagare är aktörer för jobb och tillväxt i länet. är det dyrt, krångligt eller rent av förbjudet att sälja en del av de produkter som tillverkas på lokala gårdar i en gårdsbutik. Detta hotar i sin tur miljön, turistnäringen, företagsklimatet och arbetsmarknaden på landsbygden. Den huvudsakliga kritiken mot gårdsförsäljning är att den skulle hota det statliga spritmonopolet och att folkhälsan skulle äventyras av ökad alkoholkonsumtion. Kritiken saknar dock verklighetsförankring. När statens alkoholutredning presenterades konstaterade utredaren att det även i fortsättningen ska vara olagligt för lokala vintillverkare att sälja sitt vin till turister och andra direkt på gården, då det inte skulle gå ihop med det svenska alkoholmonopolet. Detta har tillbakavisat. Lokal alkoholförsäljning direkt till konsumenterna skulle vara ett undantag från Systembolagets ensamrätt. Med hänvisning till en dom i konstaterar man att ett sådant undantag inte skulle fordra att det statliga handelsmonopolet måste avskaffas. Vad gäller folkhälsan så hotas den inte. Gårdsproduktionen av till exempel vin är för liten för att man skulle få upp volymerna och därmed få ner priserna. Det finns ytterligare ett EU-land, , som har statligt spritmonopol. Men där har det varit tillåtet för lantbrukarna att sälja sina egna fruktviner så länge alkoholvolymen inte överstiger . Erfarenheterna därifrån är att alkoholkonsumtionen inte har ökat på grund av gårdsförsäljningen. Regeringen bör därför förenkla regelverket när det gäller försäljning av lokalt producerade alkoholhaltiga drycker i .