mot · H4021737 · 2016-10-04 00:00:00 — Biomassa är förnybar och eftersom biomassans kol har tagits upp ur atmosfären så tillför inte användningen kol till klimatsystemet vid förbränning. En ökad hållbar produktion av bioenergi tillsammans med en omfattande energieffektivisering skulle öka möjligheter att exportera el och bidra till en mer hållbar energianvändning i . Biomassan är en potentiellt mycket lönsam exportindustri, då behovet av den är stort och förädlingen i hög utsträckning kan ske inom landet. Någonting som i högsta möjliga utsträckning bör ske i glesbygd eller i andra skogsnära regioner. kommer den största delen, , av den bioenergi som används i från skogen. Den hållbara biomassa som kan tas ut utgör dock en begränsad resurs och måste därför hanteras klokt med ett långsiktigt perspektiv i åtanke. Det handlar om att göra noggranna överväganden avseende biomassans potential till återväxt samt hänsyn till biologisk mångfald, men också om hur vi väljer att använda de råvaror vi tar ut från skogen. Det kan t.ex. vara att låta byggindustrin ersätta stål och cement med träprodukter, att styra den petrokemiska industrin mot bioplaster och att använda biokol till växtförbättring. De fordon som är svårast att elektrifiera, t.ex. i sjöfarten och flyget, kommer också att behöva gå över till en ökad andel biobränsle. är det dock mer värdefullt att ersätta produkter av fossila material än att låta biomassan gå till energiproduktion. Dessutom kan produkterna i nästa steg användas för energiutvinning om det är möjligt att återvinna dem. Styrmedlen för biomassan bör i första hand prioritera långsiktigt bundet kol och i andra hand behöver biomassan styras mot områden där det är det enda alternativet till fossila bränslen. Utgångspunkten bör vara att uttaget av biomassa sker på ett biologiskt och ekologiskt bärkraftigt sätt. För att produktionen av bioenergi ska kunna betraktas som hållbar krävs både hänsyn till biologisk mångfald och klimat samt socioekonomiska effekter för lokalsamhällen och urbefolkning. Det behövs betydligt bättre regelverk för låg miljö- och klimatpåverkan innan vi ökar uttaget av biomassa för att inte klimatmål och stödsystem för biomassa ska pressa fram ohållbar bioenergi. Ett effektivt biobränsleuttag måste ske utan att det ställs i motsättning till övriga miljömål och biologisk mångfald som det kombineras med stärkt naturvårdshänsyn. Därför är det positivt att och regeringen har kommit överens i budgeten om att insatser som främjar en omställning till en hållbar biobaserad ekonomi ska prioriteras, bl.a. genom att en agenda för hållbar biobaserad näringslivsutveckling tas fram. Bostadsbristen i är akut. 240 kommuner saknar bostäder och fler än 350 000 unga vuxna väntar på ett eget boende. En satsning på industriellt byggande i trä skulle inte bara medföra stora klimatvinster utan också innebära andra fördelar, t.ex. kortare byggtider och fler arbetstillfällen. Genom att arbeta med moduler som enbart monteras på plats kan byggtiden kortas och kostnaderna minska, vilket också bör leda till minskade boendekostnader. Hus med stommar av trä ger mindre utsläpp av koldioxid under byggprocessen och dessutom är trä en förnybar resurs, till skillnad från t.ex. betong. Genom att förlägga industrierna nära skogen kan man korta transporterna och skapa nya arbetstillfällen i glesbygdsområden. Skogsnäringen sysselsätter omkring 70 000 människor. Dessutom genererar varje anställd inom skogs- och träindustrin sysselsättning för ytterligare två i branscher som levererar varor eller tjänster till den skogsbaserade industrin. Längre fram i värdekedjan resulterar varje anställd inom skogsbruket i ytterligare 15 andra arbetstillfällen inom trä- och möbelindustrin. Industrin har stor betydelse för regional utvecklig och sysselsättning. De goda förutsättningarna för ökad vidareförädling ger stor potential för ytterligare arbetstillfällen. Återväxten inom skogsindustrin bland unga är inte tillräcklig och det saknas erfaren personal inom yrken som skogsmaskinförare. Stora pensionsavgångar skapar tillsammans med ett minskat intresse för tekniska och naturvetenskapliga utbildningar en överhängande risk för brist på personal inom skogsindustrin. Det pågående generationsskiftet är högaktuellt och måste mötas av politiska åtgärder för att trygga tillförseln av kompetens. är av skogsbrukarna och av skogsägarna män. Kvinnor som arbetar inom skogsindustrin slutar ofta . Orsaken är ofta brister i arbetsklimatet och att kvinnors kompetens inte värderas. Industrin måste åläggas ett större ansvar för att åtgärda den bristande jämställdheten. Det är främst en rättvisefråga men också ett sätt för skogsindustrin att öka tillförseln av kompetens och erfarenhet. Svensk skogsindustri har uppmärksammats för återkommande fall där migrantarbetare har utnyttjats av oseriösa arbetsgivare och lurats att arbeta till mycket usla villkor. Liknande problem återfinns t.ex. både inom hotell- och restaurang, bygg och jordbruk. Både regelverk och kontroller vid arbetskraftsinvandring måste skärpas. Anställningserbjudandet som skickas till måste bli juridiskt bindande, och kontrollen av att företagen följer lagar och avtal måste skärpas. Kännbara sanktioner bör införas för arbetsgivare och migrantarbetare måste ges rätt att stanna tillståndstiden ut om anställningen avbryts p.g.a. att arbetsgivaren misskött sig. vill också att det införs ett solidariskt betalningsansvar i entreprenörskedjor, så att anställda hos underentreprenörer kan kräva ut rätt lön och staten skatter och socialavgifter. som utnyttjar människor till slavliknande villkor har inte i skogen att göra. Staten ska bedriva ett aktivt förvaltarskap över sina skogsområden. Dagens vinstkrav gör det svårt för ett statligt bolag eller en statlig förvaltare att avstå produktiva skogar till andra intressen. Det statliga ägandet av skogsområden bör samlas i ett bolag med ett hållbart brukande av skogens resurser som främsta mål. För vidare läsning om skogspolitik, se vår motion Långsiktigt hållbar skogspolitik (2016/17:1991). är ett exportland och den samlade varu- och tjänsteexportens andel av BNP uppgår till . Drygt tre fjärdedelar av all export kommer från industrisektorn i form av varor eller tjänster, vilket i pengar motsvarar . Efter att ha tappat betydande marknadsandelar jämfört med våra viktigaste konkurrentländer i nära två decennier vinner nu svensk export mark igen. Vi har goda förutsättningar att öka både exporten i sig och andelen produkter som ligger högre upp i förädlingskedjan. För att bibehålla svensk konkurrenskraft menar vi dock att det är nödvändigt med ökade insatser för att gynna svensk export, inte minst för små och medelstora företag. Långsiktiga och tydliga regelverk underlättar för företag att våga ta steget till exportmarknaden. Vår export hänger också ihop med vad vi importerar. För att vi ska kunna exportera produkter behöver vi ofta köpa in varor från utlandet. Det är vanligt att delar och komponenter köps utomlands för att en vara ska kunna produceras i . Import är också ett sätt för oss att få tag på varor som vi inte kan ta fram själva (t.ex. olja) eller som blir för dyra för oss att producera. Exempelvis bilar, elektronikprodukter och kläder som köps i importeras från utländska fabriker. Vi importerar mest från och . Den norska importen består till av råolja och fisk. En stor del av fisken exporteras sedan vidare från , främst till den europeiska marknaden. är på många sätt unikt med sin lilla hemmamarknad och sina stora internationella exportföretag. Det mesta av varuexport () går fortfarande till . Det är dock främst på mer långväga marknader som den största tillväxten förväntas ske . förmodas stå för av den ekonomiska tillväxten men även länder i väntas expandera ekonomiskt. Ökad internationell konkurrens och demografiska förändringar pekar mot att nya marknader kommer att bli allt viktigare för svensk export. fyller en viktig roll i världen genom att exportera en lång rad industriprodukter som är samhällsekonomiskt viktiga och producerade med relativt begränsad miljöpåverkan. Det finns också en stor potential i att öka exporten av hållbara produkter från t.ex. skogsindustrin som kan bidra till en viktig energiomställning i . Den omställning vill se kommer att behöva genomföras på ett sätt som inte leder till utflyttning av produktionen. En fungerande infrastruktur är en förutsättning för industrin. Vi vill se samhälleliga investeringar i hållbara transportinfrastrukturer som når hela landet. Järnvägsnätet måste rustas upp och fungerande sträckor ska inte läggas ned. Lika stor vikt ska läggas vid behovet av godstransporter som vid persontrafik när man underhåller och planerar för ny järnväg. En väl fungerande sjöfart till och från svenska hamnar är en avgörande förutsättning för svensk industris möjligheter att frakta sina varor hållbart på världsmarknaden. Det finns även starka skäl att ha en stark inhemsk sjöfartsnäring för att kunna utforma de transporter som landets industri efterfrågar. Vägnätet utgör dessutom en viktig infrastruktur för den tunga industrin men framför allt för skogsindustrin, där järnväg i hög grad saknas. En översyn av transportbidraget bör genomföras för att undersöka kännedomen om stödet, om det går att styra det mot mer miljövänliga transportslag, hur väl procentsatserna för olika kommuner fungerar och om det ger industrier i norra likvärdiga möjligheter att konkurrera. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För är varken demokrati eller mänskliga rättigheter förhandlingsbara. FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna ska gälla oavsett var, när eller med vilka motiv de kränks eller inskränks. exportfrämjande verksamhet i form av rådgivning, exportkrediter och exportgarantier genom organ som Business , och ska i högre grad kopplas till arbetet med de mänskliga rättigheterna. presenterade regeringen en lista på 26 länder som ska prioriteras i regeringens exportfrämjande arbete. Listan inkluderar en rad auktoritära regimer men saknar flera demokratiska länder som beräknas ha en hög tillväxt . finner denna prioritering märklig. Demokratier ska prioriteras före diktaturer som handelspartners för som tydliga kriterier för mänskliga rättigheter ska tas fram och verksamheten kring exportfrämjande bli mer transparent. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. När politiska beslut fattas uppstår ibland nya gränshinder mellan länder om man inte tänker till i förväg. medlemskap i har minskat handelshindren inom unionen men ökat dem gentemot andra länder. I regeringens exportstrategi saknas underlag kring hur regeringen tänker arbeta för att förebygga så att nya gränshinder för handel inte uppstår. Regeringen har ett stort ansvar för de hinder som uppstår men också för att minska dem som redan finns. Många av största exportländer är inte prioriterade i exportstrategin då behovet av stöd från statligt håll är mindre för att svenska företag ska kunna verka i landet. Det innebär dock inte att de gränshinder som finns inte har stor effekt på exporten och på den svenska ekonomin. Det tydligaste exemplet är effekten för handel och export p.g.a. gränskontrollerna gentemot . Dessa gränskontroller är framför allt en del av det signalsystem som regeringen beslutat använda sig av i syfte att minska antalet asylsökande till . Det har också allvarliga och uppenbara konsekvenser när det gäller etnisk profilering. Därutöver har gränskontrollerna också konsekvenser när det gäller handel och export. räknar med att gränskontrollerna innebär förluster på bara i jämfört med . Regeringen bör arbeta för att avskaffa gränskontroller gentemot nordiska länder. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 7.1 Exportstöd för små och medelstora företag De stora företagen dominerar fortfarande i , vilket gör landet sårbart. De små och mellanstora företagen står för en tredjedel av all export men de exporterar i stor utsträckning till nära och traditionella marknader. För små och medelstora företag som vill växa är exportmarknaden svåråtkomlig. Lite drygt ett av fyra av de svenska små och medelstora företagen är vad kallar för ”internationella”. Av dem är det som har sin huvudsakliga marknad utanför . Företagen saknar ofta de verktyg som behövs för att ta sig ut på mässor i utlandet, till enskilda företag och länder. Här kan staten fylla en viktig uppgift och gör även så till viss del. Vi menar att stora ansträngningar måste göras för att öka exporten från små och medelstora företag. För att åstadkomma detta måste statens och näringslivets samarbete på exportområdet förbättras. Business verksamhet bör förstärkas och möjligheten till ökad aktivitet för de regionala exportrådgivarna måste bli bättre över hela landet som utbildningen av exportsäljare på universitet och högskolor bör stärkas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 8 Forskning och utveckling Svensk forskning och utveckling är på ytan stark men vi är mycket beroende av en handfull globala företags FoU (forskning och utveckling). Det skapar en sårbarhet som t.ex. skulle visa sig om företagen väljer att flytta mer av sin forskning utomlands. Ett annat bekymmer är att vi i förhållande till andra länder sakta tappar marknadsandelar på exportmarknaden och att de stora svenska globala företagen huvudsakligen ökar antalet anställda utanför gränser. behöver ställa om till innovationsdriven tillväxt. Det andra gör billigare och ibland bättre måste vi möta med högre kunskapsinnehåll, resurseffektivare produktion samt en produktion av varor och tjänster som utgår från våra samhällsutmaningar. Omställningen av ekonomin måste ske i ett nytt ekonomiskt landskap, där klimatutmaningen och den växande befolkningen både utgör utmaningar och möjligheter. Forskning och utveckling måste ske i nära relation med industrin. Sådana satsningar bör prioriteras från statligt håll. I en värld där tillgången på råvaror blir allt knappare och miljöutmaningarna allt större blir innovationer och produkter med högre förädlingsvärde, återvinning och lägre resursförbrukning allt viktigare. Samverkan mellan företag (enskilda och i kluster), universitet, forskningsinstitut och myndigheter är av yttersta vikt för att få en verksamhet som inte bara styrs av kortsiktiga vinstmotiv. Det arbetet kommer att behöva intensifieras och fördjupas, som industrin måste tillämpa mer innovationsfrämjande och kretsloppsanpassade arbetssätt. vill stärka industriforskningsinstitutens verksamhet med fokus på miljöteknik och innovation. Vi vill också stärka deras verksamhet vad gäller demonstrationsanläggningar och testbäddar. Vidareförädling av råvaror från skogs- och gruvindustrin har stor utvecklingspotential inom flera områden och ska vara prioriterat för industriforskningen. Bland annat kan produkter baserade på skogsråvara ersätta oljebaserade produkter och byggandet i trä kan öka betydligt jämfört med . En ökad förädlingsgrad inom industrin här i kan både ge fler arbetstillfällen och öka exportvärdet. Vi vill också se en satsning på teknikutveckling för att minska utsläppen inom industrin med särskilt fokus på järn- och stålproduktionen samt ökat fokus på energieffektivisering och lagring av energi. Forskning för en mer jämställd industri ska också prioriteras – både vad gäller rekrytering och arbetsvillkor för dem som redan är inne i branschen. driver , tillsammans med och Formas, särskilda Strategiska innovationsområden. Vi föreslår att de Strategiska innovationsområdena ska inriktas mot följande tre övergripande samhällsutmaningar: i) klimatutmaningen (miljö och energi), ii) den växande åldrande befolkningen (hälsa och sjukvård) och iii) globaliseringen (konkurrenskraftig produktion, råvarutillgång). Delprojekt inom ramen för det sistnämnda området bör utgöras av samverkansprogram för gruvnäringen, mjukvaruindustrin och turistnäringen. En ökad förädlingsgrad inom industrin i skulle både möjliggöra fler arbetstillfällen och öka värdet av exportprodukterna. Det vore därför positivt med en högre förädlingsgrad av produkter i landet. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppdrag att studera möjligheten att skattemässigt gynna företag inom basindustrin som väljer att förlägga förädlingen av råvarorna i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Flera europeiska länder har samlat sitt ägande i statliga investeringsfonder för att möta konkurrensen från de framväxande ekonomierna och för att skydda den inhemska industrin. I möts sådana förslag med argument om att politisk inblandning stör marknadsmekanismerna. I en globaliserad värd kan inte staten förhålla sig passiv och stillasittande se på hur andra länders statligt kontrollerade bolag agerar på världsmarknaden. saknar emellertid en långsiktig strategi för det statliga riskkapitalet och för hur AP-fondernas kapital ska användas. styrs AP-fondernas placeringar av kortsiktiga avkastningsmål. Dessa bör ändras så att AP-fonderna kan användas för strategiska investeringar som stärker tillväxtförutsättningar på lång sikt och så att placeringarna är socialt och ekologiskt hållbara. Fonderna bör också ha som mål att fler ska komma i arbete som pensionskapitalet stärks. För är det självklart att fonderna genom sitt ägande inte ska bidra till nedläggning av lönsamma företag och utarmning av svensk industri. Våra pensionspengar ska inte bidra till att oseriösa, spekulativa företag lägger ned eller flyttar ut lönsam och välskött produktion ur landet. AP-fondernas placeringsregler bör ändras med syfte att möjliggöra strategiska och ekologiskt hållbara investeringar, i syfte att stärka långsiktiga tillväxtförutsättningar och att fler ska komma i arbete. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Det statliga ägandet behöver utökas och utvecklas för att vi demokratiskt ska kunna styra samhällsutvecklingen. Det finns flera områden som är intressanta för att bilda nya statliga företag eller öka det statliga ägandet, t.ex. för att säkra att nödvändiga investeringar kommer till stånd. Vi vill som exempel utreda en statlig grön investeringsbank. Infrastruktur, bostadsbyggande och energiområdet är andra områden där det kan vara intressant att se över om vi genom ett ökat gemensamt ägande kan utveckla och driva på utvecklingen. Staten ska vara en aktiv ägare till sina bolag, som t.ex. , och , och genom ägardirektiv säkerställa att bolagen används för att stödja teknikutveckling, driva på miljö- och klimatarbetet och skapa sysselsättning. Ägardirektiven till flera av de statliga bolagen behöver utvecklas men regeringen måste också ta ansvar för att de direktiv och riktlinjer som redan finns följs. Regeringens val att sälja tyska brunkolsverksamhet visar vilka ödesdigra konsekvenser ett passivt förhållningssätt till de statliga bolagen kan medföra. För vidare läsning om politik kring styrningen av statliga bolag, se vår motion Styrningen av statliga bolag (2016/17:1199). Under har trenden bland svenska företag varit att flytta produktion från till låglöneländer. pågår ett forskningsprojekt på Tekniska Högskolan vid som visar att den trenden verkar vara i avtagande. Mycket pekar i stället på att 2016 blir då tillverkande företag i flyttar tillbaka mer av produktionen än vad de flyttar ut. Projektet syftar också till att ta fram ett beslutsstöd för de företag som överväger att flytta hem produktionen från låglöneländer. ser med intresse på vidare forskning på området. Klimatförändringarna som följer av utsläppen av koldioxid m.m. är vår tids största utmaning. Omställningen är helt nödvändig och den måste tas på allvar här och – klimatet kan inte vänta. I det är basindustrin en viktig nyckel. Ungefär en tredjedel av energin i används för produktion inom industrin. Det är främst ett fåtal energiintensiva branscher som står för den större andelen av industrins energianvändning – bl.a. massa- och papperstillverkning, järn- och stålindustri samt kemisk industri. vill att ska vara världsledande i flera av de viktigaste omställningsprocesserna. Vi verkar för att den tekniska kunskap världen behöver för sin utveckling så långt som möjligt ska kunna användas fritt. Vi vill se en satsning på utbyggnaden av förnybara energikällor. Klimatomställningen måste omfatta även den tunga industrin men omställningen behöver genomföras på ett sätt som inte leder till utflyttning av produktionen. Omställningen måste också ske så att smutsig energi inte ersätts med annan smutsig energi. För att omställningen ska kunna genomföras så att exporten av hållbara produkter växer, kan staten initialt behöva ta en del av kostnaderna eller bidra med ekonomiska stimulanser och forskning för att gynna omställningen. För många privata aktörer är investeringar i miljö- och energiteknik alltför kapitalkrävande och riskabelt. Därtill är det privata riskkapitalet inriktat på snabb avkastning, vilket ofta inte är möjligt inom miljötekniken där tidshorisonten är lång. har också det privata riskkapitalet flytt miljötekniksektorn i . Det finns således behov av marknadskompletterande finansiering från staten i detta segment. Subventionering av miljöskadlig verksamhet måste upphöra eller i speciella fall fasas ut. Det gäller exempelvis skattebefrielse eller nedsättning av koldioxidskatten och andra skatter för bl.a. torv och gruvindustri. Näringar som är viktiga för att säkra en levande landsbygd och nationell och ekologiskt hållbar produktion ska kompenseras för de kostnader detta medför genom att i första hand ges stöd till omställning till förnybar energi. saknar en tydlig nationell strategi för att göra basindustrin klimatneutral. Det räcker inte att enbart minska utsläppen från basindustrin. Det övergripande och långsiktiga målet måste vara att skapa en klimatneutral industri för att undvika att temperaturhöjningarna skenar. vill öka ambitionen vad gäller målet om nollutsläpp av fossila växthusgaser i och att det ska vara uppnått till . Då krävs betydligt större resurser till bl.a. forskning och demonstrationsanläggningar. Regeringen bör därför återkomma med en nationell strategi för en klimatneutral basindustri till 2040 där industrins ansvar synliggörs. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. För ett dynamiskt näringsliv är en väl fungerande kapitalförsörjning av avgörande betydelse. I finns det såväl privata som offentliga aktörer inom kapitalförsörjningen. Generellt sett råder det ingen brist på utvecklingskapital, utan det som framför allt saknas är mer av samordning och renodling av de statliga myndigheternas och bolagens verksamheter. finns en rad olika statliga aktörer på området, med överlappande mandat, vilket försvårar för företagen att veta vem de ska vända sig till. och regeringen har därför kommit överens om inrättandet av ett nationellt utvecklingsbolag, , som ska bedriva finansieringsverksamhet med inriktning mot innovativa företag med hög tillväxtpotential genom marknadskompletterande indirekta investeringar. På landsbygden kan kapitalförsörjningen vara problematisk, inte minst för många mindre företag. Där fyller de lokala sparbankerna en viktig funktion. Deras förankring i lokalsamhället innebär att de har goda kunskaper om det samhälle, de företag och de människor som finns och verkar där. Vi vill stärka de lokala sparbankernas möjligheter att konkurrera med storbankerna och bidra till utvecklingen av det lokala näringslivet. Därför behövs lag- och regeländringar och även stöd till uppstart av nya sparbanker. Därutöver behöver sparbankerna ges bättre möjligheter att stärka sin kapitalbas. 9 Ett nordiskt perspektiv Industrin i de olika nordiska länderna har många likheter men likaså en del olikheter. Ett ökat samarbete kan gynna hela den nordiska marknaden såväl som . Vi är positiva till en ökad nordisk samverkan där man tittar på synergieffekter och hur man kan dra nytta av specialisering mellan de nordiska länderna. och är två av viktigaste handelspartners vad gäller export och import av varor. handlar t.ex. mer med än med de s.k. BRIC-länderna tillsammans.