kam-fs · H4C120161020fs · 2016-10-20 14:00:00 — Ett exempel i just nu är en stor expansion för Preem där de planerar att anställa många människor. Då behövs det en större arbetsmarknadsregion. infrastrukturministern från lyckades få med två vad man kallade för omöjliga broprojekt i den nationella åtgärdsplanen genom att tillämpa ett kreativt tankesätt och avgiftsfinansiering. Min fråga till statsrådet är därför: Kan vi förvänta oss att detta broprojekt kommer med i den nationella åtgärdsplanen? Tack för frågan, ! Regeringen lade för ungefär sedan fram en infrastrukturproposition till med inriktning och ramar för nästkommande planperiod. Det är en väsentligt höjd ambitionsnivå jämfört med gällande plan. Det ger naturligtvis ökade förutsättningar för både alldeles nödvändigt underhåll på framför allt järnvägen och möjligheten till nya investeringar som vi också behöver i transportinfrastruktursystemet. Vilka enskilda objekt som kommer att prioriteras i den nationella planen kommer däremot regeringen att återkomma med 2018 efter att har gjort sedvanlig åtgärdsplanering där man väger olika samhällsnyttor mot varandra. Det är en oerhört viktig process som inte bör föregripas. Som ministern mycket väl är medveten om handlar projektet i inte om ytterligare pengar eller nya medel. Det handlar om att få använda de medel som används för drift och underhåll av färjorna och kunna skjuta över dem till att finansiera ett broprojekt. I har vi ett regelverk som säger att man endast får använda driftsmedel medan man till exempel i vårt grannland har den dubbla tiden. Det är klart att det möjliggör helt nya projekt. Min följdfråga är: Är regeringen beredd att ändra i regleringsbrevet till i den här frågan? Det är inte någonting som vi har tagit ställning till i det här skedet. Det är fortfarande så att de investeringar som ska göras måste vägas samhällsekonomiskt mot varandra. Även om det handlar om driftsmedel som i så fall skulle föras över till en investering är det inte riktigt samma typ av budgetteknik. Det går inte att hantera den frågan riktigt så enkelt. De investeringar vi gör ska vara väl avvägda ur skattebetalarnas synpunkt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har en fråga till statsrådet . Socialtjänstlagen ska utgöra en tydlig ramlag. Det har genomförts ett drygt sjuttiotal omfattande förändringar av lagen . Det har medfört att lagen har blivit mer svåröverskådlig och därtill detaljstyrande. Utöver det har det tillkommit ca 180 föreskrifter och genomförandeplaner staplade på varandra. Detta skapar otydlighet och osäkerhet vid tillämpningen av lagen. Min fråga är: Kommer ministern att verka för en total översyn av socialtjänstlagen? Tack för frågan! Mitt svar är ja. Det vill jag absolut göra av de skäl som du nämner här. Det är viktigt att ha en modern socialtjänstlag som tjänar medborgarna i utsatta lägen och gör det på ett så effektivt sätt som möjligt. Därför kommer jag att återkomma med utredningsdirektiv. Det var ett positivt svar av . Jag har inte hört det innan. Man har diskuterat detta och uttalat sig i någon tidning och sagt att diskussion fortfarande pågår. Det är positivt att man börjar titta på detta så fort som möjligt. Osäkerheten ställer till väldigt mycket för socialsekreterarna och även för klienterna. Jag ser positivt på det. Det tar därför att det är en omfattande lagstiftning. Men det är viktigt att göra det för att den ska fungera så bra som möjligt. Jag har en fråga till statsrådet . har haft problem med sina pendeltåg. En av orsakerna är trängsel, en annan är en längre tids bristande underhåll. I regionen är behoven av en fungerande arbetspendling stora och växande inte minst på grund av befolkningsökningen. Detta är dessutom inte bara ett Stockholmsproblem. har konstaterat stora pendlingsströmmar från både län och . Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet: I vilken mån kommer infrastrukturpropositionen att bidra till att lösa problemen i ? Tack, , för frågan! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Järnvägsunderhållet är en av de mest prioriterade frågor som vi arbetar med av väldigt uppenbara skäl. Vi har redan nu tillfört 1,34 miljarder till järnvägsunderhållet. En stor andel av de pengarna används i storstadsområden eftersom det är där som de verkliga flaskhalsarna och de stora problemen till stor del finns. Med den infrastrukturproposition som regeringen nu har lagt fram till kommer underhållsmedlen att öka jämfört med gällande ram. Det innebär ett väsentligt tillskott, och en betydande andel av det kommer med stor sannolikhet att landa i storstadsområdena och . Jag har inga följdfrågor. Jag är nöjd och glad över det kloka svaret och hoppas på att pendeltågen kommer att gå bättre. Först vill jag göra ett litet klargörande. När lagen om gränskontroller infördes var det endast som stöttade regeringens förslag. hade å sin sida tuffare förslag än regeringen. På den andra sidan fanns det partier som ville ha mildare förslag eller inga gränskontroller alls. Bland de partier som ville ha mildare lagstöd för gränskontroller fanns bland annat , som föreslog att skulle öppna sina gränser igen . Detta går att läsa i reservation 5 i betänkande 2015/16:JuU24. Nuläget i vår omvärld och i ser inte ut att ge några garantier för att en öppna-era-hjärtan-och-öppna-gränser-politik inte skulle upprepa det kaos som inträffade . Kommer regeringen att fortsätta med våra inre gränskontroller, ? Om inte vill att vi ska det, kommer regeringen då att vika sig för EU och öppna våra gränser med risk för fortsatt massinvandring? Den har under gårdagen skrivit under det brev som gick till kommissionen där vi begärde en möjlighet att kunna förlänga de gränskontroller som är i funktion. Vi återkommer till frågan om hur vi sedan ska göra med den eventuella möjlighet som då uppkommer. Det är ett par saker som vi måste titta på. Det ena är situationen i och hur många oregistrerade asylsökande som är kvar där. Det andra är situationen i . Vi vet att gränskontrollerna och id-kontrollerna har lett till en del problem i . Den beredningen och den analysen fortsätter. Jag kan försäkra och också alla andra om att vi från vår sida tänker se till att vi tar ansvar för alla de 163 000 som kom . För att vi ska kunna göra det kan vi inte igen hamna i ett läge där det skulle komma 8 000-10 000 . Det går inte. Då måste vi ha de nivåer vi kan klara av också fortsättningsvis. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund När det gäller gränskontroller ska regeringen veta att det finns ett stöd från i samtliga steg som leder mot en mer reglerad inriktning. Jag hoppas att regeringen inte bara gör vad den upplever är nödvändigt utan gör vad som krävs för att trygga den allmänna ordningen och den inre säkerheten i vårt land, och det även om det skulle innebära att vi gör oss till ovänner med exempelvis . Det är väldigt mycket som skiljer regeringen och åt. En sak är hela ingången i frågan. Vi vill från vår sida ta ett så stort ansvar som vi kan för den globala flyktingkrisen. har aldrig velat göra det. Ni har aldrig velat ta emot några invandrare, och dem som finns i sprider ni ofta både fördomar och felaktiga uppfattningar om. Ni ägnar er åt en propaganda som jag tycker djupt illa om. Vi tar ansvar för och för att klara detta. Jag har en fråga till statsrådet . Den har lite av samma tema som fråga tidigare. I kunde vi läsa om en händelse där en polisman i utanför övermannades av ett ungdomsgäng som hade låst fast polismannens armar och kastat glödande cigarettfimpar mot honom. Polisen medger att polismannen mycket väl skulle kunna ha utsatts för grövre våld eller till och med ha kunnat bli berövad sitt tjänstevapen under incidenten. Ändå väljer polisen att inte upprätta någon anmälan eftersom man anser att straffvärdet på det misstänkta brottet förgripelse mot tjänsteman är för lågt. Detta är dessvärre en alltför vanlig bild av situationen för så kallad blåljuspersonal i våra förorter. Vi har sett hur brandkår och ambulanspersonal trakasseras. verkar polisen gå samma öde till mötes. Vi kristdemokrater har krävt att lagstiftningen på detta område skärps och att straffvärdet för brott mot blåljuspersonal höjs. Vad tänker regeringen göra för att freda blåljuspersonalen och se till att även mindre allvarliga brott följs upp och lagförs? Jag svarar på frågan eftersom just det straffrättsliga skyddet för blåljuspersonal är lagstiftning som jag ansvarar för. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag kan glädja med att vi just nu håller på att processa fram ett utredningsdirektiv för att se över det straffrättsliga skyddet för blåljuspersonal. Det finns kanske även ytterligare några personalkategorier som kan komma i fråga. Det kan handla om dem som arbetar i och ytterligare typer av personal. Vi är inte riktigt färdiga , men vi är på god väg med ett sådant utredningsdirektiv. En sådan översyn kommer alltså i närtid. Det var ett glädjande besked. Vi ser fram mot förslaget när det väl läggs på bord. Tyvärr är inte detta en unik händelse. Detta följer ett mönster där polisen blir allt mindre benägen att beivra brott av ringa art. I medierna har det rapporterats om så kallade vardagsbrott som rutinmässigt läggs ned. Polisens tider för att handlägga även grövre brott blir allt längre. vet vi genom forskning att nästan all grov brottslighet har föregåtts av småbrott. Om vi inte beivrar de små brotten kommer det helt enkelt fler grova brottslingar med tiden, och fler brottsoffer. Vad tänker regeringen göra för att vi ska få nolltolerans mot brott mot blåljuspersonal och att varje brott, litet som stort, beivras på det sätt som vi har bestämt här i riksdag? I samband med de uppmärksammade bilbränderna presenterade jag och inrikesministern en rad åtgärder för att komma till rätta med detta. En översyn av den nämnda lagstiftningen var en del av det, men vi tänker också gå fram med förslag när det gäller nya påföljder för unga. Jag tror även att vi behöver bättre brottsförebyggande arbete i många av de områden som vi talar om, och vi kommer med en ny handlingsplan för hela detta förebyggande arbete . Jag ställer min fråga till statsrådet . Den handlar om de småskaliga vattenkraftverken. Många av dem hotas nu av nedläggning på grund av både dyra och krångliga tillståndsprövningar. har gjort ett tillkännagivande om att vi ska underlätta tillståndsprövningarna. I energiöverenskommelsen står klart och tydligt att vi ska förenkla dem. Ordagrant står det: "Reglerna för omprövning av vattenverksamhet som vattenkraftverk och dammar bör förenklas så långt det är möjligt." Många av de småskaliga vattenkraftverken hotas . En del av dem är över . Det är olika verksamheter - kvarnar, elverk och annat - som hotas av nedläggning på grund av detta. Min fråga till statsrådet är: Tänker statsrådet se över detta, och när kommer de nya tillståndsprövningarna att verkligen komma till stånd? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är precis som säger: Detta är en del av den energiuppgörelse som regeringen har träffat med tre av partier, däribland . Grunden för hela problematiken är en kammarrättsdom , som dessutom följdes av att den förra, borgerliga, regeringen gav i uppdrag till att följa upp den. Det visade sig att många av de mindre vattenkraftverken saknade moderna tillstånd. Detta har naturligtvis ställt till det, och det har blivit betungande i relation till den el som kraftverken producerar. Det var därför vi hade detta uppe i energiförhandlingarna, och det är också därför vi har kommit överens om att försöka hitta ett regelverk som innebär att man förenklar det hela men klarar av de moderna miljökrav som vi måste möta. Regeringen kommer med stöd av energiuppgörelsen att presentera ett förslag där vi så långt som det är möjligt försöker underlätta som vi ställer moderna miljökrav. Anledningen är helt enkelt att både och energiöverenskommelsen har sett att detta inte fungerar. Därför vill man få till en enklare tillståndsprövning, och det är upp till regeringen att ta tag i frågan. Mina frågor är: När kommer detta? Kommer regeringen att ge nya regleringsbrev till om att det kommer att komma ett nytt direktiv i den här delen? Eller kommer man att vänta tills de småskaliga vattenkraftverken är helt nedlagda i ? Det gläder mig att engagerar sig. Men man kan ju undra vad du gjorde ni satt i regeringsställning, för detta är ingen ny utmaning. Det här har pågått , och vi har tagit tag i det. Jag tror inte att det är möjligt för mig som statsråd att gå in och kvälja dom, som det heter, det vill säga att lägga mig i en dom. Däremot har vi gjort tydligt i energiuppgörelsen att vi ämnar återkomma med ny lagstiftning som förhåller sig till såväl EU-rätt som moderna miljökrav och som gör det hela så lite betungande som möjligt administrativt och ekonomiskt. Det kommer vi att återkomma . Min fråga går till justitieminister . Den gäller straffrabatten för 18-21-åringar. läser vi om ungdomsgäng som begår grova brott. Senast blev en 85-årig man attackerad av tre unga män som slog ned honom och sparkade på honom. Detta är förfärligt. var vi på studiebesök i och talade med polisen där. De som bränner bilar och kastar stenar på poliser är oftast . Regeringen har aviserat att man ska skärpa straffen för attacker mot blåljuspersonal, som ministern sa här. ger man 50 procents rabatt till unga yrkeskriminella personer. Detta är dubbla signaler. Vi moderater vill ta bort straffrabatten. Vi tycker att detta är helt fel. Vi tycker att myndiga ska dömas som vuxna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Anser statsrådet att det är rimligt att en 18-årig myndig yrkeskriminell person ska få 50 procents rabatt när han gör sig skyldig till grova våldsbrott? Om nu tycker detta är det någonting som de har kommit på alldeles . Ni satt trots allt på och gjorde ingenting i frågan - inte ens det som vi gör . Vi går nämligen fram med nya påföljder för unga, som jag nämnde i mitt tidigare inlägg. Det gäller till exempel dem som inte kan dömas till ungdomstjänst men där inte heller böter skulle fungera. Vi säger att vi är beredda att gå fram med det man kallar för helgavskiljning, det vill säga att man får en övervakning och . Det är en mellanpåföljd som inte har funnits tidigare. Kontaktskyldighet gentemot en kontaktperson är en annan sådan påföljd som vi vidare planerar. Man ska hålla tungan rätt i mun när det gäller saker och ting. Jag tror att man måste se till att ju yngre en person är, desto mer kan man trappa upp påföljden om personen fortsätter att begå brott. Tack, ministern, för svaret! Alliansregeringen gjorde mycket under sina , men vi hann inte med allting. Tyvärr hann vi inte med detta. säger ofta att vi inte gjorde någonting. Men är det faktiskt som är justitieminister, och det har han varit . Min fråga är: Tycker att det är rimligt att en 18-årig yrkeskriminell ska få 50 procents rabatt på straff? Varje straffmätning, och ytterst är det ju domstolarna som gör dem, ska naturligtvis ta hänsyn till hur grovt brottet är. Sedan måste man också se vad som är mest lämpligt för den individ som det handlar om. För en del av de här individerna kan andra påföljder vara bäst. Det handlar till syvende och sist om att se till att de kommer ur brottsligheten och sin kriminella livsstil. Då tror jag att man behöver sociala insatser men ibland också frihetsberövande insatser. De förslag vi lägger fram handlar precis om det. Jag har en fråga till statsrådet . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Svensk äldreomsorg fungerar ofta mycket bra, och de flesta äldre är nöjda med de insatser de får. Det visar inte minst den brukarundersökning som kom från . finns det många delar som vi måste fortsätta att arbeta med om vår svenska modell ska fortsätta att utvecklas. har kommuner, inte minst min egen hemstad , utvecklat modeller för så kallad förenklad biståndsbedömning inom äldreomsorgen. Det har visat sig att det blir lättare att få hjälp, man får större inflytande och det frigör resurser för socialsekreterarna. Men har visat att modeller som finns runt om i landet är olagliga. Jag vet att statsrådet har jobbat mycket med det här och tycker att det är en viktig fråga i regeringen. Jag undrar hur arbetet med detta fortskrider och om regeringen planerar för några förändringar för att möjliggöra för kommunerna att ge så kallad förenklad biståndsbedömning. Tack för frågan, ! Det här är verkligen en prioriterad fråga för regeringen, och därför har vi avsatt mycket resurser till den här sektorn: 2 miljarder till bemanning i äldreomsorgen och 10 miljarder till kommunerna som naturligtvis kan använda medel även till äldreomsorgen inom ramen för detta. har vi också en satsning på kompetensutveckling på 200 miljoner till bland annat den här sektorn. Skälet till det är att man förstås ska ha äldres behov i centrum och kunna stödja äldre kvinnor och män där de befinner sig och i det de behöver. Jag håller med om att modellen med förenklade biståndsbedömningar är intressant. Det förefaller finnas mycket goda erfarenheter av den, men rättsläget är oklart. Därför har jag tagit initiativ till två olika spår, och vi kommer att få förslag om detta tidigt i vår. Det låter positivt. Förenklad biståndsbedömning ger människor möjlighet att få tillgång till stödinsatser utan biståndsbeslut och dessutom att själva få påverka de här besluten, vilket är A och O i utvecklingen av äldreomsorgen. Det är bra att utredningen ska titta på den här frågan. Jag uppfattar det som att statsrådet är angelägen om att kunna gå framåt i den här frågan . Vi är många i den här kammaren som tycker att frågan är angelägen, och vi prioriterar den. Jag håller med och återkommer med förslag på området. presenterade regeringen sin infrastrukturproposition där man säger att man vill bygga nya stambanor för höghastighetståg. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Projektet är mycket samhällsekonomiskt olönsamt, saknar större klimatnyttor och kostar . Det har fått att dra i bromsen och konstatera att det här inte är ett ansvarsfullt projekt. Men regeringen ska sätta spaden i backen kosta vad det kosta vill. Och höghastighetsbanor kostar. Det är ungefär dubbelt så dyrt som vanlig järnväg, vilket innebär att otaliga miljarder kronor kommer att behöva tas från andra projekt runt om i där det redan är trångt och slitet. Därför undrar jag: Vilka investeringar och vilket underhåll vill infrastrukturministern välja bort för att ha råd att satsa på höghastighetståg som är dubbelt så dyra? Tack, , för frågan! Så som det står i propositionen pekar regeringen ut en ambition att vi har för avsikt att bygga höghastighetsbanor i av det enkla skälet att vi tror att det är hög tid att vi tar steget in i framtidens transportinfrastruktur i det här landet. Korta restider skapar nya möjligheter till förstorade arbetsmarknadsregioner, och vi binder in orter som inte har tillgång till järnvägsnätet och gör järnvägen mer attraktiv som vi tillför ny och helt nödvändig kapacitet. I propositionen står det också mycket tydligt uttryckt att detta ska göras i den takt som ekonomin tillåter och på ett sätt så att man inte tränger ut andra angelägna objekt, det vill säga att prioriteringen av den här utbyggnaden ska ske inom samma ram för åtgärdsplanering som andra objekt. Med det är vi både framåtsyftande och ansvarstagande när det gäller de medel som vi har till vårt förfogande. Jag tycker att det är tråkigt att riksdag eller för den delen alla människor runt om i inte kan få ett seriöst förslag från regeringen om hur man vill finansiera en investering på 230 miljarder. Det krävs inte så väldigt mycket matematikkunskap för att inse att saker och ting måste gå ihop, det vill säga andra behov måste rimligen trängas undan om man bestämmer sig för att göra den här investeringen. Eller är infrastrukturministerns svar att det inte blir några nya höghastighetsbanor under den kommande planperioden? Jag tror att de flesta är överens om att det inte kommer att färdigställas några nya höghastighetsbanor under nästa planperiod. Inte ens de allra mest ambitiösa och optimistiska bedömarna tror det. Det vi står inför är att vi behöver ny kapacitet till järnvägen. Då kan vi välja att bygga den med ny, modern teknik med nya sträckningar, vilket tillför många nya nyttor, eller med gammal teknik i befintliga sträckor och betydligt färre nyttor. Vi föreslår det förra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har en fråga till barn, äldre- och jämställdhetsminister . kommer man att presentera den framtida jämställdhetspolitiken. Vad jag förstår kommer det att vara ett tydligt och ökat fokus på det förebyggande arbetet samt på mäns och pojkars ansvar och delaktighet. Hur tänker statsrådet säkerställa att detta verkligen sker? Historiskt har jämställdhetsarbetet i huvudsak drivits av enskilda kvinnor och kvinnoorganisationer och förbund. När det gäller området mäns våld mot kvinnor har vi i huvudsak på samhällets nivå ägnat oss åt att omhänderta konsekvenserna av mäns våld, vilket är självklart i den svenska modellen, och vi ger till exempel ökat stöd för kvinnojourerna. Men åter till min fråga. Vad är det som kommer att göra skillnad? Tack för frågan, ! Det här är jag väldigt angelägen om, det vill säga att ha ett ökat fokus på att förebygga våld mot kvinnor och att i största allmänhet i jämställdhetspolitiken fokusera på mäns och pojkars roll i jämställdhetsarbetet och också skapa ett samtal och en dialog där män och pojkar känner att de har en roll och känner sig inbjudna till det här samtalet. Det här är för övrigt en fråga som man pratar om i hela världen. Jag var i på ett där man diskuterade det här, framför allt män och omvårdnad och omsorg. I den skrivelse som jag kommer att presentera om tre kommer jag att ha som ambition att använda de goda kunskaper som vi redan har i när det gäller att jobba med män och pojkar och jämställdhetsarbete och att förebygga våld. Att binda ihop de här projekten till mer av ett nationellt program är helt nödvändigt för att ta nästa steg i jämställdhetspolitiken. Tack för svaret, statsrådet! Kan ge något exempel på åtgärder som man har för avsikt att vidta? Det finns redan i kunskap och organisationer som jobbar mycket med de här frågorna. Vi har också gett uppdrag till och , vi har en överenskommelse med Kommuner och Landsting och vi har ett paket som riktar sig till ensamkommande och nyanlända, framför allt pojkar och män, om kunskap, om jämställdhet och om delaktighet i jämställdhetsarbete och om hur man kan förebygga våld. De här uppdragen som vi lade ut redan när vi tillträdde ska tillsammans utgöra grund för ett nationellt program för att stärka det här arbetet. Hur det ska gå till ska vi konkretisera i skrivelsen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vill ställa min fråga till . ökade elpriset för och Ellevio som är två av de största aktörerna. Det ökade inte lika mycket för Eon, och för de övriga ökade det . görs för att se hur mycket priset ökar, och det gäller inte bara el utan också vatten, avfall och värme. Det har varit en ökning på bara . Mycket av den ökningen beror på elprisökningen, som har skett . ska ha kontroll över elprisstegringarna. Men tyvärr har inte detta fungerat - de ligger nu också i konflikt och har förlorat i rätten. Kan man tänka sig att reglera elpriset på något sätt, så att man på förhand, till exempel från , kan bestämma hur stor elprisökningen får vara? Bara för tydlighetens skull: Elpriserna har fallit . De har näst intill halverats eller till och med mer. Däremot har elnätspriserna, precis som säger, höjts. Grunden för det är en kammarrättsdom som gav dessa bolag, mot , rätten att höja priserna. När man har monopol, som dessa företag har, är det klart att det är ett särskilt ansvar. Vi hade en reglering 2011 som reglerade detta. Det var en förordning som i domstol visade sig inte hålla. Den regleringen har gjorts om.