kam-fs · H3C120160519fs · 2016-05-19 14:00:00 — kommer den nya filmpolitiken äntligen att få genomslag, och den kommer i sig att skapa bättre förutsättningar. Jag vill nu ha fokus på den reform vi gör, men jag följer självklart utvecklingen av filmens förutsättningar för att senare kanske återkomma med ännu fler förslag. Min fråga går till finansminister . har väl ingen kunnat undgå att höra alltmer högljudda röster presentera olika förslag för att skapa fler låglönejobb för framför allt nyanlända och ungdomar för att de snabbare ska komma i arbete. Att det tar att komma i arbete för bland andra de nyanlända är självfallet ett stort problem. Jag skulle vilja fråga finansministern så här: På vilket sätt tror finansministern att en större låglönesektor skulle gynna svensk ekonomi, konkurrenskraft och fortsatt tillväxt i ett internationellt perspektiv? Är det verkligen fler låglönejobb som är den kloka vägen för att en avancerad ekonomi som den svenska ska lyckas i den globala konkurrensen? Framför allt är det viktigt att den framtida politiken bygger på det som har varit framgångsrikt i den svenska modellen, nämligen fria och starka parter på arbetsmarknaden. Det är på arbetsmarknaden löner ska sättas, inte här i riksdag. Här går en viktig skiljelinje i svensk politik. Flera av de borgerliga partierna vill att det är i kammare lönerna ska sättas. Och det är inte vilka löner som helst man ska sätta - man ska sätta låga löner. Jag är bekymrad över utvecklingen inom den borgerliga politiken där man vill sänka lönerna och höja hyrorna. Det blir inte lätt för våra ungdomar att ta sig ut i vuxenlivet med den politiken. Självklart ska det vara billigt att anställa personer som står långt från arbetsmarknaden. Det är dock mycket bättre och effektivare att lägga stöd på de individer som har svårt att ta sig in än att vidta mer generella åtgärder som riskerar att drabba stora delar av löntagarkollektivet. Jag tackar finansministern för svaret. Det är glädjande att regeringen gör en radikalt annorlunda analys och en förmodligen också mycket mer lyckosam analys för svensk ekonomis framtid och tillväxtförutsättningar. Jag vill be finansministern att utveckla lite varför en framväxande låglönesektor i inte är en framgångsväg enligt regeringen. Det som brukar vara bra på att konkurrera med globalt är kunskap och kompetens. Vi vill ligga högt upp i värdekedjan och på så sätt också kunna ha ett högt välstånd. Därför är det viktigt att vi satsar på utbildning, forskning och innovation så att vi kan vara starka där. är det viktigt att människor som har svårt att komma in på arbetsmarknaden får göra det. Det ska vi se till genom att ha tydliga stöd till de individer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden, till exempel om man inte har bott så länge i . Min fråga går till utrikesminister . har det läckts delar av en underrättelserapport beställd av Europeiska kommissionen. Rapporten slår fast att visumfriheten för innebär ett ökat terrorhot mot . Enligt rapporten förbereder sig terrororganisationer och internationella brottssyndikat genom att på olika sätt komma över turkiska pass. Avtalet med kommer att göra det mycket enkelt för turkiska IS-krigare som rest till att ta sig in i EU. Terrorister från andra länder kan köpa turkiska id-handlingar och därefter flyga direkt till vilket EUland som helst och i värsta fall begå terrordåd. En tidigare chef för den brittiska militära underrättelsetjänsten har jämfört visumfriheten med att hälla bensin på öppen eld. uppvisar dessutom allvarliga brister i respekten för demokrati och mänskliga rättigheter. Varför stöder ni ett avtal som innebär så stora risker och där det mest troliga är att kommer att missköta sin del av avtalet och sedan kräva ännu mer av EU? Viseringsfriheten är en viktig del av den migrationsöverenskommelse som finns mellan och . Det är dessutom en del av landets EU-närmande. Viseringsfrihet får man om man uppfyller ett antal kriterier, och de är likadana för alla länder. Det är i den processen vi är just . Det är tydliga kriterier och tydliga värderingar. Det är viktigare än någonsin när vi nu ser den oroande utvecklingen vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter och konflikten i sydöst i . Vi vidhåller att måste uppfylla kriterierna. Det är det sätt vi har att kontrollera denna process och en vägkarta för att man över huvud taget ska kunna bevilja viseringsfrihet. Jag tror inte att utrikesministern förstår allvaret i detta. De kriterier som EU sätter upp för gör inget som helst för att förhindra risken för att personer som har varit IS-krigare i kan komma till och begå terrordåd. De kriterier som berör terrorism och de krav man ställer på handlar om att liberalisera terrorlagstiftningen så att inte ska missbruka den för att frihetsberöva journalister och regimkritiker. De gör absolut inget åt problemet. Det är självklart att vi måste samarbeta för att bekämpa terrorismen. Vår plan och vår strategi för att bekämpa terrorismen är vad EU gör och vad hela världssamfundet gör för att bekämpa terrorismen. Vi måste kunna ha flera tankar och handlingar på gång och verka på flera parallella spår. Att bekämpa terrorismen är en gemensam utmaning för oss. Det gäller både och länderna i . Min fråga går till demokratiminister . Det är en av de kommuner som den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism har pekat ut som pilotkommun. Fokus har med all rätt varit på våldsbejakande extremism och radikalisering men också på vitmaktmiljö. I i finns stora utmaningar och bekymmer med vit makt och politiskt våldsbejakande vitmaktmiljö. Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att komma åt detta problem? Det får ju inte komma i skymundan av det andra arbetet mot radikalisering. Tack, , för ditt engagemang i de här frågorna och för att du ställde frågan. avslutas uppdraget som den nationella samordnarens kommitté har bedrivit . Regeringen arbetar just nu med hur vi ska ta detta vidare. Precis som säger är det de tre identifierade våldsbejakande extremistiska rörelserna som ligger i fokus för arbetet i . De är mot de tre grupperna vi fortsätter att utveckla arbetet. är en av de kommuner som ingår i ett pilotprojekt med fem andra kommuner där vi förstärker arbetet, utvecklar modeller och sprider det vidare över . Det är centralt att vi fortsätter att ha fokus på alla tre grupperna, den vänsterextremistiska, jihadismen och högerextremismen. Vi vet att de föder och göder varandra. Det är ett arbete och ett angreppssätt som inspirerar inte bara stora delar av utan också . Tack för svaret, statsrådet. När jag är ute och besöker kommunerna är de mer konkreta när det gäller arbetet mot våldsbejakande extremism och islamistisk radikalisering. Det är mycket enklare att närma sig föreningar, föräldrar och så vidare jämfört med vitmaktmiljön. Jag vill ändå veta vilken strategi regeringen har för att komma åt också den frågan, som är ett stort problem. Det andra är: När kommer regeringen att besluta om ny nationell samordnare? När avgick sa statsrådet: skadar arbetet mot extremism. När det gäller utseendet av den nya nationella samordnaren kommer jag med stor glädje att återkomma . När det gäller fokus på vitmaktrörelsen, det vill säga den högerextrema extremismen, är det ett av den nationella samordnarens uppdrag och fokus. Vi fortsätter att utveckla arbetet mot alla tre. Även om det är jihadismen, den våldsbejakande islamismen, som har tagit mycket av fokus pågår det ett arbete mot vänsterextremismen och högerextremismen. Jag avser att ställa en fråga till statsrådet . Den svenska skolan har fantastiska möjligheter. Jag vill verkligen säga det. Runt om i landet är det många elever som trivs och presterar väldigt väl, och det är lärare som med stolthet talar om sitt yrke. Jag kommer precis från Lärarnas Riksförbunds kongressinvigning. Det var inget undantag att man ändå är väldigt stolt över det yrke man har. Jag vill ta upp det faktum att efter lovade att en kommission skulle analysera de fallande kunskapsresultaten. lämnades under ledning ett delbetänkande över till bland annat statsrådet. Det väcker förstås många frågor. Det handlar om ansvarsförhållandet, resursfördelningen och läraryrkets attraktivitet. Man kan tala hur länge som helst om det. Eftersom jag bara har en minut på mig får jag avsluta med att fråga hur statsrådet bedömer möjligheten att få en bred uppslutning, vilket är helt nödvändigt, men också hur regeringen avser att gå vidare med de förslag och frågor som så här långt har kommit fram. Tack, , för en väldigt viktig fråga. En av de saker som tar upp är vikten av en nationell samling för den svenska skolan. Man menar på att i de länder som har lyckats vända kunskapsresultaten till det bättre har de samverkat över de partigränser som finns, över blockgränser och tillsammans med parterna. Alla har dragit åt samma håll för att skapa en mer jämlik utbildning. Jag tror att behöver mer av den ingrediensen för att vi ska kunna få till fler lärare och en mer likvärdig utbildning i den svenska skolan. Vi kommer att försöka föra samtal med oppositionspartierna i för att gå vidare bland annat med de förslag som kommer med. tog statsrådet själv upp ordet likvärdighet, vilket gläder mig mycket. Det är en av de viktigaste utmaningarna för den svenska skolan. menade att ojämlikheten ökar och likvärdigheten minskar. Också framhåller behovet av att verkligen åstadkomma en aktiv politik för att minska segregationen och den ojämlikhet som råder i det svenska skolsystemet. Skulle statsrådet på den korta stund som finns kunna utveckla hur hon ser på likvärdigheten i den svenska skolan? Regeringen vill bygga en jämlik utbildning som håller världsklass. Vi kommer inte att nå jämlikhet eller världsklass om vi kvar den olikvärdighet som finns i den svenska skolan. Vi måste satsa på bred front. Skolorna med de tuffaste förutsättningarna måste få mer resurser. Vi måste ha fler lärare i skolan som får tid att fokusera på undervisningen och eleverna. Så ska det vara över hela landet. Alla skolor ska vara bra skolor. Det är en enormt viktig devis för regeringen. Jag har en fråga till finansministern. Regeringen får kritik på många punkter i Finanspolitiska rådets senaste rapport, bland annat för att man bortser från beteendeförändringar. Att höjda skatter påverkar beteenden är själva anledningen till införande av exempelvis miljöskatter eller skatt på alkohol. Rimligtvis borde man vara realistisk i sin budget och använda försiktighetsprincipen. Alltså: Inga glädjekalkyler när det pekar åt ett positivt håll. Om negativa effekter är att vänta tar man med dem i beräkningen. Nuvarande regering räknar med högre skatteintäkter när man höjer skatter på arbete, utan hänsyn tagen till att drivkrafter då skapas för människor att arbeta mindre. Vad värre är: Man spenderar glatt dessa hypotetiska pengar. Jag undrar hur finansministern ställer sig till den kritiken. Efter den krasch vi hade för statsfinanserna gjorde man om beräkningskonventionerna på . Innan räknade man nämligen med dynamiska effekter av skatteförändringar. Resultatet blev att den dåvarande borgerliga regeringen räknade med fantastiska dynamiska effekter av sina skattesänkningar. Man trodde att människor skulle arbeta så mycket mer att det skulle ge en massa nya skatteintäkter. Resultatet blev en katastrof som sedan krävde en budgetsanering. Efter det har vi strikta ramar för beräkningskonventionerna. Det är precis de som vi följer. När man däremot beräknar de långsiktiga effekterna för offentliga finanser tar man hänsyn till beteendeeffekter. När det gäller de offentliga finansernas långsiktighet behöver inte känna någon oro. Socialdemokraterna tog på sig skulden för att 90-talskrisen uppstod. Man stramade inte åt ekonomin när det var nödvändigt. Det ledde bland annat till överhettning, kostnadskris och en kraftigt övervärderad krona. Jag har en fråga till finansministern. Genom att systematiskt underskatta framtida kostnader, överskatta intäkter samt genomföra reformer som försämrar för jobben, är inte nuvarande regering på väg åt samma håll? Regeringen har inga överskattade effekter på offentliga finanser av skatteförändringarna. Däremot vill jag varna för en öppning för att vi återigen ska börja räkna och redovisa de dynamiska effekterna av skatteförändringar. Vi vet vad det har lett oss till tidigare. Det ledde oss till stora underskott och enormt höga räntor på vår statsskuld. Det ledde till en situation där vi var tvungna att genomföra en budgetsanering. Dit ska vi aldrig tillbaka igen. Det står regeringen för. Min fråga går till utrikesministern. Enligt Human Rights Watchs rapport har Daish avrättat minst 49 personer i Sète och tiotals i Misrata i . Dessa personer dödades genom skjutningar eller halshuggningar. De var anklagade för spioneri eller för att tillhöra oppositionen. Hur ställer ni er till Human Rights Watchs rapport om avrättningar som Daish sysslar med i och som omvärlden missar på grund av fokus på och ? Vi har förstås tagit del av rapporten från Human Rights Watch. Vi delar deras bild av de enorma umbäranden som civilbefolkningen har påtvingats av Daish i Sète. Den är en hemsk bild som målas upp. Det är utbrett våld, isolering, brist på mat och medicin. Det arbete som Human Rights Watch gör för att dokumentera de omfattande brott mot mänskliga rättigheter som begås i är väldigt viktigt. Därför måste alla parter i konflikten i vidta åtgärder. Det gäller att se till att man skyddar civilbefolkningen och att det görs helt i enlighet med internationell rätt. Detta diskuteras också och finns överst på EU:s dagordning och kommer återkommande att vara där tills vi ser att situationen rätas upp. Tack för svaret! Det är viktigt att nämna hur människor lider i Daishkontrollerade områden. Förutom att trakassera på gatorna tar man ifrån befolkningen deras resurser och levebröd, bland annat pengar, mat och bränsle, för sina medlemmar. Jag vill avsluta med att säga att det är en katastrofsituation för människor som inte har möjlighet att fly, särskilt kvinnor och barn. Därför vädjar jag, från just den här platsen, till omvärlden att inte tappa fokus på dessa angrepp mot mänskligheten. Bara för att säga något om vad vi gör: bidrog med i bistånd till och i stöd för mänskliga rättigheter och demokrati. Vi har också gett mer än till humanitärt stöd, framför allt genom ICRC. Vi fortsätter att se till att vi kan arbeta politiskt för att få en lösning på konflikten och för att ändra på det lidande som civilbefolkningen utsätts för och genomgår. Vi kommer att fortsätta att göra allt vi kan för att se till att åtgärda detta. Min fråga är till . Med mig på läktaren här har jag , som är en flykting till från . Han tog kontakt med mig därför att han blev så enormt frustrerad över den passivitet som han i det svenska systemet tvingas in i. Ett exempel är att han har skaffat praktik på egen hand. Men han fick avsluta den efter ett kort tag, eftersom det inte fanns något godkännande, inte fanns rätt papper på plats. Han hade väntat på detta papper, och ingenting hände. Jag ber såklart inte att kommentera det specifika fallet. Men förslag från den här regeringen för att förenkla och göra det lättare, för att slippa slåss mot systemet när man kommer hit som flykting, lyser med sin frånvaro. Tänker ni göra något för att och andra ska slippa den passiviteten? Jag vill säga hej till . Välkommen till den svenska ! Det är väldigt roligt att ha dig här. Och så bra att har ordnat en praktikplats, men vad tråkigt att det inte har fungerat! Så är det naturligtvis. Det finns säkert fler fall i som liknar . Det finns också många människor som sitter på flyktingförläggningar och väntar på att kunna få aktiviteter, att få besked och att i väntan på besked ha möjlighet till någon form av aktivitet. Det är bara att säga: Mot bakgrund av att fler människor än någonsin sökte asyl i , 163 000, och att många människor sökte asyl även året innan har det blivit proppar i systemet, och allt fungerar inte på det sätt som man skulle önska. Alldeles för många människor får vänta alltför . Regeringen har dock försökt vidta åtgärder för att underlätta, men alla problem är inte lösta. Jag tror att det gäller att fokusera på att de människor som kommer hit, och andra, inte kommer hit därför att de är passiva eller inte klarar av att ta hand om sig själva, för det är precis vad de klarar av. Jag har full respekt för att är överbelastat med arbete och att det tar tid. Men just därför är det så viktigt med regelförenklingar. Det kanske inte behöver skickas något papper. Man kanske kan göra det långt efteråt. Han kanske kan få jobba kvar på sin praktikplats medan pappersarbetet fixas, och om det är något problem ordnar man det i efterhand. Den typen av förslag efterlyser jag. Jag tar med mig det konkreta förslaget från . Självklart är det viktigt att man arbetar med olika typer av regelförenklingar och också hittar flexibla lösningar i en situation som är extrem. Jag tycker att har varit bra på att försöka hitta flexibla lösningar i ett läge när så många människor kom. För oss är det viktigt att se till att öka resurserna till för att snabba upp handläggningen. Vi har också ökat resurserna till civilsamhället för att bland annat ordna aktiviteter och flyktingguider och se till att vi har aktiviteter på asylboendena. Jag har en fråga som riktas till statsrådet . Skollagen är tydlig med att eleverna i gymnasiet har rätt till en viss garanterad undervisningstid. Men saknas helt uppföljning av om eleverna verkligen får den undervisningstid som de är garanterade enligt lag. I en rapport från finns motsägelsefull information om huruvida gymnasieelever verkligen får den garanterade undervisningstiden. Det finns exempelvis huvudmän och skolor som använder den garanterade undervisningstiden mer som ett riktmärke än en lagstadgad rätt för eleverna. Jag menar att undervisningstiden i såväl som gymnasieskolan behöver kvalitetssäkras. Vad vill statsrådet göra för att se till att den garanterade undervisningstiden på gymnasiet verkligen hålls? Regeringen tittar nu på frågan om undervisningstid, både om det behövs mer och hur kvaliteten kan bli bättre. Jag vill framför allt uppehålla mig vid det senare, hur kvaliteten i skolan kan bli bättre för att vi ska få en jämlik utbildning över hela landet. Då handlar det om att lärarna ska få rätt förutsättningar för att lära ut. De ska bli fler. Läraryrkets attraktivitet måste stärkas. Men för att vi ska få ordentlig undervisning och för att den ska bli riktigt bra måste vi också se till att alla skolor har bra förutsättningar för att lära ut, att de med de tuffaste förutsättningarna ska få än mer resurser, att vi sluter det gap som finns mellan kunskap och betyg, så att vi vet att eleverna lär sig på riktigt och inte enbart för en bokstav på ett papper. Alla de reformerna tillsammans kommer att garantera att skolan blir bättre än den har varit hitintills. Tack, statsrådet, för svaret! Jag ska försöka vara ännu mer konkret i min fråga. För att säkra elevers rätt till en viss undervisningstid föreslår vi kristdemokrater att Skolinspektionen ska få i uppdrag att granska hur skolhuvudmännen lever upp till kravet på garanterad undervisningstid. Hur ställer sig statsrådet till att utöka Skolinspektionens uppdrag, just för att säkerställa att alla gymnasieelever verkligen får den undervisningstid som de har rätt till? Den här regeringen försöker jobba med ett helhetsgrepp för skolan. Det är därför vi har en skolkommission som ska titta på de stora, strukturella förändringar som behöver komma till. Vi har en gymnasieutredning som ska ta ett helhetsgrepp på de stenar som man behöver vända på där. Frågan om undervisningstid hamnar i den utredningen. Den kommer med sitt slutbetänkande, så att vi verkligen kan se till att undervisningen i den svenska skolan håller världsklass. var jag och kollegan i och medverkade vid en demonstration med närmare 100 000 personer som demonstrerade mot den då sittande regeringen - pågående korruption, avlyssningsskandaler, jakt på dissidenter och olika former av ickedemokratiska gärningar och handlingar. Det val som kom till därefter handlade om att ett nyval skulle genomföras , alltså den här månaden, för att man skulle kunna skapa ett bättre demokratiskt fundament i och skapa bättre förutsättningar för människor att rösta på ett korrekt och vettigt sätt. har valet skjutits upp igen. Det pågår nya förhandlingar. EU är inblandat. Det är fortfarande oerhört mycket kvar att göra. Det dyker upp nya saker som den förra regeringen har skapat. Man vänder på nya stenar, och nya skandaler kommer fram. Vad anser regeringen att man bör göra mer för att sätta tryck från EU på den dåvarande makedoniska regeringen? Tack för frågan! Den är mycket aktuell. Den politiska situation som vi har just nu är djupt oroande. Även om huvudansvaret framför allt faller på regeringspartierna är det upp till samtliga politiska partier där att ta ansvar för den uppkomna situationen, för landets framtid och även för EU-närmandet. Det finns inga förutsättningar för att kunna hålla fria och rättvisa val . Därför är det bra att valet har skjutits upp på obestämd framtid. Vad man måste göra är att justera röstlängder, medielagar och annat. Jag tror att det viktigaste vi kan göra från EU:s sida är att hålla trycket uppe, se till att vi håller tummen i ögat på alla parter och alla partier och är mycket konkreta med vad vi kräver att de ska uträtta framöver. Presidenten har också benådat ett antal ministrar utifrån de forna skandalerna. Det har förekommit många diskussioner om varför presidenten genomför denna typ av benådningar. Det gör han förmodligen till stor del för att skydda den historia som har varit i . Det är ytterst allvarligt att man beter sig på det viset i en så känslig politisk situation. Vad anser regeringen om detta, och på vilket sätt kan vi påverka ännu mer för att få bort dessa benådningar? Det pågår just nu diskreta förhandlingar. Kommissionen spelar en roll, och har några ledamöter som är där. Jag tror att detta är rätt väg framåt och att det är på det sättet som man kan diskutera vad som måste göras framöver - se till att hela EU-processen och EU-närmandet utgör ramen för vad vi också anser att de måste göra när det gäller att få ett rättssystem som fungerar och se till att få bukt med korruption och allt det som är en mycket dålig politisk kultur. Det är det som vi ger stöd till just . Så bra att kulturministern förstod att hon skulle bli apostroferad. Jag ska följa upp den fråga som min kollega ställde men som hon inte fick svar på och som gäller produktionsincitament för filmproduktion. I den proposition som regeringen har lagt på bord, och som vi snart kommer att behandla i kammaren, borde det finnas förslag om produktionsincitament. På samma sätt som vi nu inför tonnageskatt för att ha kvar några svenskflaggade fartyg behöver produktionsincitament. Det är enbart och som inte har produktionsincitament för inhemsk filmproduktion. Varför vill regeringen inte utreda möjligheterna att införa produktionsincitament för svensk film? Svensk film behöver väldigt mycket bättre förutsättningar än vad svensk film har haft. Det finns nog knappast någon i den svenska filmbranschen - det är många olika aktörer - som inte kan bekräfta det. Det som svensk film behöver är framför allt bättre förutsättningar, och det ger regeringen nu svensk film. lägger vi fram förslag till en ny filmpolitik. Det är förslag på mängder med åtgärder som framför allt fokuserar på två stora saker. Vi ska säkra finansieringen, och vi delar makten - fler kommer att ha inflytande. Det kommer att ge en massa för produktionen också. Det kommer att stimulera svensk films förutsättningar. Detta betyder inte att vi för evig framtid inte är öppna för att diskutera andra sätt och förslag. Men har vi tagit ett stort grepp, och skapar vi bättre förutsättningar för svensk film. Låt det först falla ut. Låt oss se vad det faktiskt ger. Jag tror nämligen att det kommer att ge väldigt mycket för den svenska filmen.