kam-ar · H4C120161220ar · 2016-12-20 13:00:00 — Där står det bland annat något om försvarsutgifter. Jag har några frågor till statsministern. Det står att vi ska utveckla nödvändig kapacitet för ett åtagande om det gemensamma försvars- och säkerhetspolitiska arbetet. Mina frågor är: Vilket inspel gjorde statsministern från sida? Vad anser statsministern är rätt åtgärd och rätt nivå för svensk del? Och vad anser statsministern att ska bidra med i den europeiska försvarsfonden? Vad gäller säkerhet är det bra att vi nu successivt utvecklar samarbetet mot terrorism. Det måste vi hålla i. Därför var säkerhetskapitlet - om jag får säga så - under mötet väldigt viktigt när det gäller både den interna säkerheten och säkerhet mot de externa hoten. Detta arbete kommer att fortsätta att utvecklas. När det gäller försvarsutgifter har vi länge varit överens om att vi vill ha ett ökat samarbete på området men utgående från den nationella beslutskompetensen. Det är vi som avgör vilka försvarsutgifter vi ska ha. Vi har ställt rapid reaction force till förfogande. Dess värre har detta inte använts en enda gång . Min ingång har varit att så länge inte ens detta används är det ingen idé att fortsätta att flytta fram positioner och tänka på nya stora projekt. Låt oss åtminstone komma igång med det som faktiskt ska fungera till att börja med! Det råder ingen tvekan om att vi har all anledning att fundera på hur vi utvecklar samarbetet. har valt som princip att förutom att vi ökar vår egen militära kapacitet vill vi utveckla samarbetet med ett antal olika aktörer. EU är en sådan. Avsikten med fonden är bland annat att utveckla research och development, men det handlar också om kapacitetshöjande. Man får se från stund till stund vad som behöver göras, vad kan bidra med och vad skulle behöva. Vi ska komma ihåg att vi har möjlighet att dra stor nytta av ett sådant här samarbete. Man får återkomma till det, men det är ett nationellt beslut som får avgöra vad det är vi ska bidra med. Jag hoppas att vi på olika sätt kan bidra till industriutveckling och vara med i ett antal utvecklingsprojekt som vi kommer att ha nytta av. Tack, statsministern, för det svaret! Det är bra att statsministern ser att det finns ett behov. var det lite otydligt när det gäller hur mycket och vad har för ambitioner på området. Jag vet inte om statsministern hinner ge något ytterligare svar som är lite mer förtydligande. Och på vilket sätt kommer att vara involverad i framtagandet av resurser på det europeiska försvarssamarbetet och gemensamma säkerhetsarbetet? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag har en annan fråga. Flera här har tagit upp viktiga frågor om och så vidare, och jag tänker inte upprepa dem. Däremot tänkte jag fråga om och den bilaga som finns om associeringsavtalet mellan och inklusive inrättandet av frihandelsområdet. Det är lite oklart för mig vad som egentligen är syftet. Hur kommer vi att återkomma till frågan om och EU? Vad gäller bidrag får det återigen avgöras i ett resonemang om vad det är som behövs. Då får vi se vad ska bidra med. Det är inte någon som sitter och bestämmer vad ska bidra med, utan då kommer processen tillbaka och vi får själva avgöra vad det är som vi kan tänka oss att ställa upp med, så som det har gjorts tidigare när vi har ställt upp med resurser till rapid reaction force. Frågan om togs upp för att klargöra att efter folkomröstning, som slutade på ett negativt sätt, gäller det att komma vidare i processen. Därför har det både i slutsatserna och i själva beslutet slagits fast att man kan ta ratificeringen vidare med dessa klargöranden. Det gäller exempelvis att detta inte per automatik innebär att blir ett kandidatland. Det handlar också om att man har hanterat viseringsprocessen på ett sådant sätt att vi menar att bör blir viseringsfritt. Det är lätt att instämma i statsministerns sorg och vrede över det som har hänt i , i och i . Det har varit ett riktigt dåligt år. Egentligen skulle jag vilja använda ett kraftuttryck, men då kommer jag att bli tillsagd av talmannen. Jag säger därför i stället att det har varit ett mycket dåligt år. Vi hoppas att kommer att bli bättre. Dessa händelser visar att det behövs samarbete. Handlingarna är fega, men för att komma åt detta behövs mer samarbete och inte mindre. Där har EU en viktig roll att spela. Jag tänker på terrorbekämpning, gränsöverskridande brottslighet och inre och yttre gräns - självklart med beaktande av den nationella kompetensen. Det är viktigt att framhålla det, och det gjorde också statsministern. Många har självfallet varit inne på frågan om eftersom det som pågår där är förfärligt. Jag måste säga att förutom de fyra punkter som man var enig om är det otroligt framgångsrikt att ett enigt EU säger att de som är skyldiga till detta också ska ställas till svars. Det är ett viktigt budskap från Europeiska unionen. kan man känna att vi tar myrsteg framåt när det gäller migration i det som vi redan har beslutat om. För mig och för socialdemokratin är det, som statsministern har sagt, viktigt att alla är med och delar på ansvaret, precis som alla kommuner borde göra det. säger statsministern helt plötsligt också att det är ett datum satt. Det var lite otippat att plötsligt kom fram med ett datum när detta ska vara genomfört. Skulle statsministern vilja utveckla detta? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag delar helt uppfattningen vad gäller terror och så vidare och behovet av samarbete. Detta utvecklas , och det kommer att behövas mer. Dessa krafter ska aldrig någonsin få vinna. Vi vill som sagt ta vidare frågan om och se till att de skyldiga ställs till svars. Vad gäller migrationen och datumsättning har vi diskuterat detta . Även på det här mötet fanns det såklart de som kan tänka sig att diskutera det här till, och till, och till. På det sättet kan man hålla på . Men det är inte okej för mig. Då kommer vi ingen vart. Därför ville vi att det åtminstone skulle sättas en tydlig målsättning. Det borde ha varit klart . Det är inte klart . Därför lades förslaget fram om att det nog bör bli klart under kommande ordförandeskap, alltså det maltesiska ordförandeskapet. Det löper ut vid halvåret - därav detta. Vi måste alltså höja ambitionerna. Det är uttryckt på ett sådant sätt, med en sådan målsättning, för att vi inte ska hamna i en diskussion som aldrig tar slut. Då uppnår vi ingenting. Jag vill tacka statsministern för svaret. Migration är verkligen den stora, utmanande frågan framöver. Det är som sagt inte lätt att få Europeiska unionen att gå från ord till handling. Därför måste man säga att det var framgångsrikt kämpat, om jag förstår det rätt, av och att få fram ett datum. Jag förstår att arbetet inte kommer att vara slut i och med det. Men det är trots allt positivt att den målsättningen har satts. Om vi inte löser det här kommer Europeiska unionen nämligen att tappa oerhört - med tanke på den bristande humanitet man visar mot övriga världen. Det som nu för fram är ett av de starka argument som vi har använt : "Om vi inte klarar av det här, i diskussionen i , kommer EU att försvagas rejält." Det är väl detta hot som flera också ser. Det är en framgång att vi fick till den tydliga målsättningen. Det sätter press på alla. har alla faktiskt förbundit sig att stå upp för de här slutsatserna. Det innebär också att även de som inte är särskilt förtjusta i tanken får bidra, eftersom det är vårt gemensamma åtagande. Men det är en målsättning att vi ska nå dit. Tack för att jag får ordet! Tack, statsministern, för redogörelsen från toppmötet! Jag vill inte minst tacka dig för orden om deltagande efter de vidriga terrordåd som vi har sett. Ett av de oroliga hörnen i är , vilket vi talade om innan statsministern reste till toppmötet. Då talade vi om var gränsen går för när EU kan eller inte kan ha det mycket vänliga förhållandet till den turkiska regimen, med i spetsen. Om jag minns rätt talade statsministern också om att det finns en gräns för när man till exempel inte kan medlemsförhandla som tidigare med . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Bara sedan den diskussionen har läget i förvärrats ytterligare. Ännu fler oppositionspolitiker har gripits, av en enda anledning: att de har kritiserat politiken i landet och till exempel pratat för kurdernas rättigheter. Vi har också sett något ganska exempellöst. Man har med lynchmobbar stormat partiet HDP:s partilokaler. Man har bränt ned dem. Man har misshandlat folk. Man har stulit partimaterial från dem. I en polisstat som kan sådant inte ske utan regeringens goda minne. Det kan bara ske om regeringen tillåter att man angriper ett politiskt parti på det sättet. Anser statsministern att gränsen har nåtts , att det är dags att vara lite tydligare mot ? Ska det också få effekter för möjligheten att fortsätta medlemskapsförhandlingarna? Jag menar inte att de bör avbrytas helt men att de bör frysas tills man har en demokratisk utveckling i . Om gränsen inte gick här, var går den då? Det är klart - jag har bekräftat det - att brotten mot yttrandefrihet, fängslandet eller avskedandet av så många människor är en utveckling i helt fel riktning. Det är ingen tvekan om det. Därom är jag och överens. Den ena frågan är hur det man gör påverkar flyktingarna som finns i . Och den andra frågan är hur man påverkar utvecklingen i som land, beroende på vad man gör. Jag är av den bestämda uppfattningen att vi inte skulle göra flyktingarna i någon större tjänst om vi skulle avbryta samarbetet. Stödet som EU ger är till för dem. Det är deras skydd, deras mat och deras tak över huvudet. Det är jobb. Det är utbildning. Det är det vi ger det till. Det är viktigt att hålla i det. Det är många människor som är under svåra umbäranden. Det är dem vi stöder. Vad gäller utvecklingen i pågår förhandlingarna utifrån de kapitel som öppnas vid de tillfällen som vi är överens om att öppna sådana kapitel. Därför går det inte att sätta någon exakt gräns, att gränsen kommer att vara nådd om något särskilt händer. Men en vattendelare är naturligtvis dödsstraffet. Det har vi sagt tidigare. Skulle dödsstraff införas i är vi i en ny situation. Det är inte förenligt med . Då har vi alltså en annan situation. Det är ett exempel. Jag och statsministern har olika åsikter om flyktingavtalet. Det har vi diskuterat tidigare. Jag tror att det mest har skapats för att flyktingar inte ska kunna ta sig till och inte av hänsyn till flyktingarna. Det menar jag är innebörden av avtalet. Min följdfråga gäller dock en annan del av toppmötet, de kommande förhandlingarna med . Jag tror att det är olyckligt om man överlämnar till en reaktionär Toryregering och att diskutera villkoren för det brittiska utträdet. Det kommer inte att bli ett bra politiskt innehåll. Det är i grunden en mycket politisk fråga. Jag skulle önska att den var mer offensiv när det gäller att formulera alternativ. Lika mycket som det handlar om britternas förhållande till EU handlar det om vårt förhållande till britterna. Det är oerhört viktigt att vi kan handla, resa och studera som . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Vore det positivt om gick med i Efta? Då finns det en institutionell ram att stå på. och är med i Efta. Det vore väl ganska naturligt. Det kan man ha en åsikt om. När det gäller flyktingavtalet delar jag inte uppfattningen att det ska ses bara på det sättet. När människor flyr vill man inte per automatik fly så långt det någonsin går. De som jag träffade i Zaatari i sa: Vi vill tillbaka så snabbt det över huvud taget är möjligt. Jag köper alltså inte resonemanget att avtalet bara är till för att förhindra människor att komma till . Det är till för att människor ska få det någorlunda drägligt i en väldigt svår situation. När det gäller det brittiska utträdet måste de avgöra det själva. Man kan stå och drömma om en massa saker. Men hur britterna vill se på sitt förhållande till EU är inte vårt beslut. Det är det de håller på och diskuterar. Det vi diskuterade var att man ska få till en transparent och öppen process och att vi vill ta det här vidare på ett pragmatiskt sätt, för att vi ska sluta med ett bra förhållande - mellan och men också mellan och . Det är alltså inte min sak att avgöra vad de vill ha. Jag vill tacka statsministern för återrapporten från toppmötet. Jag instämmer helt och fullt i statsministerns deltagande i de sorgebesked om våldshandlingarna och brotten mot vår demokrati som har skett i . När situationen i kablades ut genom mediebilderna var det många här i som följde den oerhört svåra och tunga situationen för dem som befinner sig där. Det var viktigt att stats- och regeringscheferna lade mycket tid på att diskutera konflikten , vilket statsministern rapporterar om, och att man fick rapporter direkt därifrån. Man agerade också genom att ställa tydliga krav på fred, på ökade resurser för humanitärt stöd och på att man ska kunna komma till en situation där det går att finna en process framåt, det vill säga en situation där det går att bygga någonting annat än krig i den regionen. Jag vill fråga statsministern hur och vilka möjligheter han ser för EU att utveckla de förmågor som han talade om när det gäller konfliktförebyggande och situationen i här och . Kan EU bli ännu bättre på att samordna de stödinsatser, stora humanitära insatser, som måste göras löpande nu och antagligen framöver? Kan EU bli en ännu bättre spelare när det gäller att få flera aktörer att samarbeta och för att öka effektiviteten i det stöd som alla människor nu behöver ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Det är viktigt att det vi gör nu understöder FN och FN-arbetet. Det ska vara basen för det vi gör. Så har det också varit . Som jag sa är EU inte någon ny aktör på området. EU var nog bland de första aktörerna, om inte den första aktören. Det ska vi fortsätta vara. Det är klart att det alltid går att effektivisera och komplettera varandra på ett bättre sätt. Jag har inget konkret förslag på exakt vad som behöver göras, men man ska se över att det stöd och den hjälp vi ger ska vara så effektiva som möjligt så att stödet och hjälpen når så många som möjligt så snabbt som möjligt. Det får man arbeta med . Ett EU-gemensamt arbete är ett sätt. I stället för att en mängd länder gör sitt har vi ett gemensamt arbete. Det är ett sätt. Vad som än kan göras för att göra arbetet bättre och effektivare är naturligtvis bra. Tack för svaret! Att EU är en enande aktör i sådana här stora arbeten är naturligtvis oerhört viktigt. Jag kommer över till en annan fråga som berördes på toppmötet. EU:s gemensamma hållning är naturligtvis viktig. EU:s stats- och regeringschefer lyckades klara ut förhållandet till och associeringsavtalet. Jag skulle vilja ge beröm för att man på toppmötet kom vidare i den frågan. Självklart har goda och starka relationer med , men det som verkligen kan hjälpa situationen framåt är att EU fortsätter att vara den hjälpande vän till som så gärna vill att man ska vara. Man måste vara tydlig med att associeringsavtalet kan gå framåt. Jag har en liknande fråga som den ställde men inte med den inriktningen om brexitförhandlingarna. Det är också viktigt att EU inte spelar med en mängd olika röster utan är enat om brexit. Låt mig ta upp brexit först. Vi är i EU eniga om att nu vara en röst. Det är därför kommissionen ska sköta förhandlingarna. ska naturligtvis sätta förutsättningarna, ramen och inriktningen för förhandlingarna. Sedan ska allmänna rådet ta arbetet vidare, dra upp principerna och förbereda förhandlingarna, men kommissionen ska sköta själva förhandlingarna - så att det blir en röst. Detta är nog komplicerat. Det kommer att vara en enormt komplicerad förhandling. Det är faktiskt svårt att förstå. Sedan var det frågan om . Det är bra att vi kommer vidare. Det är inte den perfekta situationen, men utifrån folkomröstningen i är det bra att vi går vidare. Det finns en del förtydliganden om vad detta innebär och inte innebär, men det råder inget tvivel om att EU är en vän till och vill väl. Samarbetet kommer att fortsätta. trycker EU på att exempelvis avskaffa korruptionen. Jag vill också instämma i fördömandena av de förfärliga våldsdåd vi har sett och visa mitt deltagande i sorgen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte upptog en hel del av rådsmötets tid. Det är positivt att skrivningarna i slutsatserna blev mer utförliga än vad de var inför rådsmötet. roll i kriget pekas ut tydligare. Det är också positivt att rådet kunde enas om de fyra punkterna, som naturligtvis är avgörande. Det står också i slutsatserna att den höga representanten ska fortsätta sina direkta kontakter med berörda parter och att EU överväger alla alternativ som står till buds. Frågan ställdes alldeles till statsministern, men jag ställer ändå mina frågor: Ser statsministern några ytterligare alternativ för EU att agera på något sätt för att påverka situationen i i en positiv riktning? Finns det andra sätt att sätta ytterligare press på så att det blir kännbara ekonomiska och politiska konsekvenser? Jag vill också berömma statsministern för att statsministern tog upp frågan och försökte få den prövad för att komma vidare när det gäller att inrätta någon typ av sanktioner så att de blir både politiskt och ekonomiskt kännbara för . Just i fråga om sanktioner mot ryska medborgare - ska vi säga, så att vi är noggranna - är det , och möjligtvis något ytterligare land. Dessvärre finns inte mer. Men det var viktigt att ha kvar skrivningen och uttömma alla möjligheter. Då får man fundera över vilka sanktioner det skulle vara fråga om. Det är för att ha kvar frågorna på dagordningen och markera. Det finns inga andra konkreta förslag just . Frågan om sanktioner mot ryska medborgare har prövats vid två möten, och sedan får man gå vidare. På så sätt markerar EU att man inte låter frågan vara utan den måste hanteras vidare. Precis som det står i slutsatserna är det otvivelaktigt så att det är den syriska regimen som är huvudansvarig. Det är fullständigt obegripligt att ett lands ledare kan utsätta sitt land för detta. Landet ligger i spillror. Den mannen är nöjd med vad som hände och ser glad ut. Det som händer nu i är fullständigt obegripligt. Även och agerande är en följd av detta som vi absolut inte vill se. Hur kan vi agera? Precis som sa är det viktigt att den höga representanten redan nu är i kontakt med alla bilateralt. Det gäller alla som kan göra någonting. Det gäller i första hand och , men det gäller också , och andra spelare, för att med EU:s gemensamma röst trycka på för att kriget ska få ett slut. är det fråga om det humanitära, här och , och att undvika framtida liknande scener där människor slaktas, sjukhus bombas och barn mördas. Det måste få ett stopp. De påtryckningar vi gör är att - det är viktigt att än en gång säga detta - ge stöd för FN:s arbete. Det som ytterst kan göra något är en FN-resolution, det vill säga att få ett enat säkerhetsråd. En fråga som är smärtsamt kopplad till det senaste dygnets våldshändelser är ju den fråga som rådet också behandlade om inre säkerhet och yttre säkerhet. I slutsatserna står det att den gemensamma överenskommelsen om att bekämpa terrorism, som naturligtvis är oerhört angelägen, ska följas av "ett snabbt antagande av förslagen om skjutvapen respektive bekämpning av penningtvätt". STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Vad innebär detta, och är detta kopplat till vapendirektivet som har varit under stor diskussion och debatt i inför rådsmöten? Sa statsministern något under den punkten, och vad kan vi förvänta oss i frågan? Det finns en hänvisning: "The political agreement between the co-legislators on the Counter-Terrorism Directive is an important step and should be followed by swift adoption of the proposals on firearms." Där har vi vår egen lagstiftning för att begränsa innehav av vapen. Det är vad som görs på EU-nivå och som ska implementeras så snabbt som möjligt på nationell nivå. Det är en uppföljning och för att se till att det faktiskt blir av. Tack, statsministern, för de inledande orden, som vi alla instämmer i, om det gemensamma ansvaret vi har i kampen mot terrorismen! I pågår en mycket livlig diskussion om hur de själva ska hantera sitt utträde ur unionen. Diskussionen har blivit så livlig att nu ställs grupper mot varandra, landsändar mot varandra, och delar av hotar med att hålla en egen folkomröstning för att se om det går att vara kvar i unionen. sa statsministern att det informella mötet var kort. Var det bara processfrågor som diskuterades eller diskuterades något innehåll i hur processen ska gå vidare? Hur ska den gå vidare? Drev statsministern någon speciell linje för del? Den diskussion som förs i är precis som Dag Klackenberg beskriver. Den är ett tecken på att det inte fanns någon plan B. De allra flesta som drev brexit trodde nog att det inte skulle bli något av med det. Men blir det så. Däri står man handfallen. Vad ska man nu göra? För oss på den andra sidan förhandlingsbordet måste en sådan diskussion bygga på vad det är för relation som vill ha med EU. Det finns en mängd varianter. Det blir lite svårt för oss andra att diskutera hur förhandlingen innehållsmässigt ska gå vidare när vi inte ens vet vilken relation vill ha. Det enda vi har hört är att det inte blir det, det eller det utan det blir lösning. Där famlar vi än så . Det är därför vi menar att det är viktigt att vi ställer upp och tänker att bortom den här förhandlingen vill vi ändå ha en bra relation med , både som land och i EU. Det tycker vi är viktigt, och det får vi hantera när man aktiverar den här artikeln, alltså utträdesparagrafen. Då är vi redo att förhandla, men först måste vi få besked om hur ser på förhållandet. Sedan får vi se hur det går att lösa. position har varit pragmatisk förhandling. Det går inte att dela på de fyra friheterna och plocka russinen ur kakan, utan de bygger på en helhet. Det är utifrån det vi tänker föra vår diskussion i den här förhandlingen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Tack, statsministern, för svaret! Det ligger naturligtvis i vårt intresse att vi har den absolut bästa förbindelsen med , som kanske är en av våra viktigaste partner i - inom eller utom EU. Statsministern använder ordet "famlar", att vi alla famlar i fråga om hur vi ska gå vidare. Men det kan ju hända att det rätta ordet i det sammanhanget inte är famlar. Det kan vara en klok taktik att inte nu bestämma sig för hur man ska förhandla framöver utan låta engelsmännen bestämma sig, precis som statsministern säger. Det finns ju britter som diskuterar i termer av att det kanske inte kommer att bli någon brexit eftersom processen kommer att bli så komplicerad för britterna själva. Då kan det vara dumt av unionen att ha ställt krav som kan riva upp sår framöver. Vad jag avsåg med "famlar" är att vi som sagt inte vet vad de vill. Då blir det svårt att gå in i en innehållslig diskussion om förhandlingen. Så här långt tror jag dock att man ska utgå från att det blir av. Vi måste agera som om det blir av även om vi också hör dem som menar att det blir så oerhört komplicerat att det inte är värt det. Det finns de som uttrycker det, men utgår från att det blir av och att man kommer att aktivera det om inte den juridiska processen i försenar det hela. Det är vad vi utgår ifrån. Jag vill fråga statsministern om eventuella diskussioner angående . Jag känner till att det har inletts en process inom EU där det förekommer kritik mot den antidemokratiska utvecklingen i och diskussioner om vad EU kan göra för att stödja en mer demokratisk utveckling. Med anledning av detta undrar jag om denna diskussion förekom vid toppmötet och, om den förekom, vilka ståndpunkter statsministern framförde. Nej, den frågan stod inte på dagordningen.