kam-fs · H3C120160609fs · 2016-06-09 14:00:00 — Det är förskräckligt att används som ett skräckexempel i norska debatten av den norska högern, av den danska högern och av den brittiska högern. Vi ska ha ordning och reda i svensk skola. Det går att förena med valfrihet och mångfald, och det måste gå att förena med valfrihet och mångfald. Min fråga går till utrikesminister . Jag lyfter upp frågan om regeringens årliga rapporter om mänskliga rättigheter i specifika länder. har alltid publicerat årliga rapporter om mänskliga rättigheter i enskilda länder. Det har inte kommit någon rapport från den nuvarande socialdemokratiska rödgröna regeringen . Varför inte det? När kan det komma nya rapporter? Jag ställer frågan därför att det i tider när mänskliga rättigheter ifrågasätts på allt fler håll är viktigt att står upp för dessa. Det är också så att när regeringen inte publicerar rapporter blir liksom intresseorganisationer hänvisade till andra källor. Så kan det inte vara. Det är viktigt att presenterar dokument. Det är helt riktigt. Vi har därför lagt om hela politiken och vårt sätt att hantera frågan om mänskliga rättigheter. Vi har tillsatt en ambassadör för mänskliga rättigheter. Vi gör en skrivelse som kommer till . Där anvisar vi precis hur vi ska ta oss an det. Vi tänker göra rapporter som inte bara är för en region i taget, något som gjorde dem gamla snabbt. Vi ska göra det för alla regioner runt om i världen, och vi ska göra det så att vi täcker både demokrati och mänskliga rättigheter och rättssamhället. Därför måste vi inrikta hela departementet på detta jobb, och det gör vi just . Vi kommer med skrivelsen till , och vi kommer sedan att påbörja arbetet med rapporter. Vi lägger om arbetet och gör det vidare, bredare och djupare. Vi visar på alla sätt att det är en av våra hörnpelare i utrikespolitiken. Så långt låter allting väl. Men om nu frågan verkligen är en hörnpelare för regeringen, varför har vi inte fått information om hur utvecklingen ska se ut? Varför har det inte presenterats en enda rapport? Det är inte rimligt att det när mänskliga rättigheter verkligen dallrar världen över inte kommer några dokument från . Det är nu som de svenska värderingarna behövs. De har behövts och halva 2014. Det är detta jag efterlyser. När händer det något? Ända sedan vi tillträdde har vi berättat att vi kommer att lägga om arbetet med MR-frågorna. Så sent som i går var jag här i och deltog i en debatt om just detta. Jag har svarat på interpellationer och frågor, och vi har sagt det i regeringsdeklarationen och utrikesdeklarationen. Jag vet inte hur jag ska behöva säga det. Vi har inte resurser att driva flera olika processer parallellt och . Vi lägger om arbetet. Ni får en skrivelse som redovisar det här. Vi jobbar på för fullt med att rapportera om situationen för mänskliga rättigheter runt om i världen. Också min fråga är riktad till utrikesministern. har vi återigen nåtts av fruktansvärda bilder och nyheter om massdöd på . Över 10 000 människor på flykt från krig, elände och armod har drunknat i vatten , och bara är det över 3 000. Situationen är uppenbarligen helt ohållbar. självt kan förstås inte lösa flyktingkrisen, och den är heller inte bara ett europeiskt bekymmer utan ett globalt ansvar. Därför är det glädjande att meddelade att statsminister och blir medarrangör till det flyktingtoppmöte om globalt ansvar för flyktingar som ska hållas i . har inbjudits som medarrangör tillsammans med ett gäng andra länder. Jag undrar vad kan tänkas bidra med för perspektiv. Det är förstås hedrande att vi har bjudits in. Det beror på att inget enskilt OECD-land någonsin i historien har tagit emot så många flyktingar som har gjort per capita. Det innebär ett jättestort ansvar och framför allt att vi ska visa att vi klarar av det. Det är inte utan hårt arbete och stora utmaningar, men vi kommer att göra det. Flyktingtoppmötet syftar till att man ska kunna öka den internationella responsen på den stora globala flyktingkrisen genom att man delar på ansvaret globalt på ett helt annat sätt än . Man vill ha en humanitär finansiering som är utökad , en fördubbling av antalet vidarebosättningsplatser och andra legala vägar, och en förbättrat integration av flyktingar. Det är huvudsyftet och målen för toppmötet. Det fokuserar på att man ska göra väldigt konkreta utfästelser och åtaganden. Det ska vi gärna bidra med. Tack för svaret. Det är sannerligen så att flyktingkrisen inte är över. Även om det kommer färre asylsökande till och gräns är frågan ändå brännande akut. Jag skulle vilja passa på att fråga statsrådet vad kan göra för att minska risken med den rutt som går över - nu när det är stängt över - och som skördar så många dödsoffer och som är mycket farligare än den turkiska rutten och vad vi gör för att sätta press på andra länder att se till att människor inte dör på det sätt som de gör . Framför allt verkar vi via EU. Vi verkar på flera spår för att få en politisk lösning i , som är ett land med stor politisk oreda. Det gäller dessutom att stoppa smugglingsnätverken men också att se till att fler EU-länder är med och delar på ansvaret. Det är det allra viktigaste vi kan göra just . Vi måste se till att vi räddar människor och att vi använder Frontex och andra insatser på ett sätt som hjälper civila oskyldiga människor på väg i båtar över . Min fråga går till statsrådet . Jag är en gammal lärare, så jag ska inte grotta ned för djupt i detaljfrågorna eftersom jag vet att det kanske inte är Per specialområde. Jag ska tala om proposition 184 som handlar om att nyanlända får gå före i kön till friskolorna. Man kan på flera ställen i propositionen klart och tydligt läsa: Förslaget syftar till att skapa förutsättningar för ett bättre utnyttjande av skolväsendets samlade resurser. Jag känner att det kanske är en liten lögn som har lyckats smyga sig in. Elever som knuffas ur kön kommer att kosta lika mycket oavsett vilken skola de går på. Skulle det nu vara så att det inte finns någon kö till friskolorna går de nyanlända före. Jag skulle vilja veta hur man tänker kring ett bättre utnyttjande av skolväsendets samlade resurser. Tack, , för en angelägen fråga. Vi har fått väldigt många människor till vårt land som flytt från krig och förföljelse och som vi har ett ansvar att ge en trygghet i vårt land men också ge bästa möjliga start när de kommer hit. Det gäller inte minst barnen, som i slutänden är en ganska stor resurs för . Ger vi de barn som kommer hit en god skolgång och en bra utbildning är de också en stor resurs för vårt land. Där tror vi att det är viktigt att alla skolor kan göra sin insats. Vi vet att många kommunala skolor har gjort ett fantastiskt, heroiskt arbete med att etablera platser. Men vi tror också friskolorna kan vara en del i det. Många friskolor vill också göra mer, men har lagstiftningen varit ett hinder mot det. Vi tror heller inte att det är en sluten krets och att det bara finns ett visst antal platser. Kommer det fler elever kan man expandera i sin verksamhet, och det kan man göra även i friskolorna. Med det nya regelverket på plats kommer man att kunna ge plats till asylsökande och människor som kommer nya till vårt land som man kan erbjuda plats även till dem som stått i kö . Det är ambitionen. Ja, Per , statsråd! I den här frågan kanske vi inte tycker riktigt samma sak, men det beror på sakkunskapen som jag har utifrån verkligheten. Men vidare till nästa fråga. Jag trodde aldrig att jag skulle stå och beskylla regeringen för att driva en elitpolitik, men jag måste ifrågasätta hur man har tänkt här. Det är nämligen så att om man har anlänt till ska de här reglerna gälla. Detta gäller även för återvändande svenska diplomaters barn. Det betyder alltså att diplomatbarn som har vistats utomlands och kommer tillbaka till kan välja fritt vilken friskola de vill kliva in i. Hur tänker man här? Jag tycker att det är viktigt att vi så långt det är möjligt försöker ha en likabehandlingsprincip i svensk lagstiftning och svenska regler. Vi vet ju att det finns en stor utmaning . Det har kommit väldigt många människor till vårt land. Man kan alltid lyfta fram särfall som sticker ut, men den stora utmaningen vi står inför är ju att ge goda möjligheter till alla de barn som har kommit hit och behöver ha en god skolgång. Det är framför allt asylsökande där familjen har tvingats fly från krig och förtryck. Jag ser inget problem med om det skulle vara några barn från andra familjer som följer med. Min fråga är till statsrådet . har en feministisk regering som vill främja jämställdhet på alla områden. Inom energibranschen finns det en hel del kvar att jobba med när det gäller jämställdhet mellan män och kvinnor. till jämställdheten i energibolagens styrelser var det 2015 av energibolagen som nådde kvinnor i styrelsen. Om man tittar på ansökningar och beviljade forskningsanslag ser man att män får mellan av kakan medan kvinnorna får resterande del. Man ser också att kvinnor och män jobbar i olika delar av branschen. Dessutom skiljer sig inställningen till olika energislag mellan kvinnor och män i . Kvinnor är till exempel betydligt mer positiva än män till vind- och solkraft. Min fråga är hur regeringen arbetar för att främja jämställdheten mellan kvinnor och män just i energibranschen. Tack, , för en angelägen fråga! Det här är i grunden inte bara en rättvisefråga utan också en strategisk fråga för energisektorn. Regeringen har valt att lyfta fram den här frågan i dialog med branschen men också genom att anordna hearingar och seminarier där vi, vilket är glädjande, har haft en stark medverkan från branschen och energibolagen. Grunden är naturligtvis att vi tror att det är bättre att ha en mer jämställd sammansättning, inte minst i energisektorn - av flera skäl. Vi vet att företag som är mer jämställda också är mer vinstgivande. Vi vet att det blir en bättre energibransch. när vi är i ett läge där arbetslösheten i sjunker väldigt snabbt tror jag att det också handlar om att kunna rekrytera de bästa, och i det perspektivet blir jämställdheten en kompetens- och strategifråga för energibranschen. Jag hoppas kunna fortsätta driva de här frågorna tillsammans med energibranschen. Jag väljer att följa upp det jag var inne på - att man i SOM-undersökningarna kan se att inställningen hos kvinnor och män när det gäller olika energislag skiljer sig åt. Män är generellt mer positiva till kärnkraft medan kvinnor är mer positiva till vind- och solkraft. Tror statsrådet att energidebatten skulle se annorlunda ut om vi hade större jämställdhet på det här området? Det är förstås svårt att spekulera i. Men vi vet ju att energibranschen genomgår en ganska stor strukturell förändring, inte bara i utan över hela världen, och jag tror att möjligheterna att hantera strukturella förändringar blir bättre om man har mer blandade grupper när det gäller såväl jämställdhet som mångfald. Det är mot den bakgrunden som regeringen har valt att lyfta fram den här diskussionen. Jag är glad att det finns ett engagemang i energisektorn. Man ser den här bristen och är beredd att åtgärda den. Min frågeställning är riktad till utrikesminister . Jag vill börja med att instämma i det sa och berömma utrikesministern för hennes fördömande av det terrordåd som i går ägde rum i . Men följdfrågan på det måste rimligen vara när regeringen tänker agera med kraft mot den palestinska myndigheten. Det vi nu ser spelas upp i är ju bara ett utflöde av det som den palestinska myndigheten ger uttryck för. Man urskuldar det som sker. Man döper grundskolor efter självmordsbombare. Man visar tv-program riktade till barn där man uppmuntrar våldsanvändning. När är regeringen beredd att på allvar markera mot den palestinska myndigheten genom att se över den 1 ½ miljard i bistånd som den villkorslöst ger till den palestinska myndigheten? Om jag förstått saken rätt har Hamas tagit på sig dådet i , och Hamas är en terrorlistad organisation som vi inte har några kontakter med över huvud taget. Vi tar avstånd från alla terrorhandlingar av det här slaget, allt våld och allt som uppmuntrar till våldsdåd. Det är inte vägen framåt. Vi tror på en tvåstatslösning. Det var också ett av skälen till att vi erkände . Vi uppmuntrar båda parter att återgå till fredsförhandlingar. Det tror vi är vägen framåt när det gäller situationen i . I övrigt måste vi fortsätta att mycket starkt ta avstånd från terroristdåd. Det är som sagt mycket bra att utrikesministern har fördömt detta enskilda agerande. Men faktum kvarstår: Den palestinska myndigheten bär ett ansvar för att ha uppmuntrat de terrordåd som har skett . När är beredd att fundera över det bistånd som ger till en ledare som är odemokratiskt vald och som har suttit utomrättsligt längre än ? Återigen: Det är Hamas som har tagit på sig det här dådet. Den palestinska myndigheten har ingenting med det att göra. Vårt bistånd och vår hjälp till den palestinska myndigheten - det är en mycket viktig dialog vi för - går via Pegasus, som är ett EU-system. Det är också så medlen utbetalas. Resten är en politisk dialog med och den palestinska myndigheten om behovet av att reformera och fortsätta arbetet så att vi förhoppningsvis kan komma till en tvåstatslösning. Min fråga är riktad till statsrådet . omfattas även den ambulerande torg- och marknadshandeln av kassaregisterlagen, som kräver att köpet registreras på plats i fungerande kassaregister samt att kunden kan erbjudas kvitto. Problemet är att dessa två krav slår mot verksamheten i till exempel Karl-Tövåsens levande fäbod & gårdsmejeri i , som inte har vare sig el eller internettäckning, och mot den ambulerande torg- och marknadshandeln eftersom det inte finns några enkla portabla IP44-klassade kassaregister för utomhusbruk att tillgå. Min fråga är vad regeringen tänker vidta för åtgärder så att inte verksamheten på fäbodvallen i ska tvingas stänga och så att inte knallar ska behöva böta var gång de ertappas med att deras kassaregister för inomhusbruk slutar fungera i kyla eller fuktig väderlek. Tack, , för en viktig fråga! Det är viktigt att komma ihåg historiken bakom reformen av kassaregister. Vi har ju haft en del problem med att skattebetalningen från vissa branscher ibland har varit bristande och att man har haft dålig kontroll på vilka som har arbetat. Det har medfört risker att vi både får en svart eller grå zon i ekonomin och svårigheter när det gäller arbetsmiljöarbete och liknande. Jag skulle vilja säga att den här regleringen har haft stor och positiv effekt. Det kan självklart vara så att den kan medföra konsekvenser för vissa delar av marknaden, vilket inte är huvudsyftet. Men här hoppas jag att man med nya tekniker kan hitta lösningar. Jag har själv besökt fintechbolag, bolag inom finansiell teknologi, som utvecklar lösningar. Man kan till exempel använda en mobiltelefon för att göra enkla kortbetalningar eller helt enkelt för att föra över pengar. Jag vet att det finns områden där det är svårt att få täckning. Där kan det vara svårt, men jag hoppas att tekniska lösningar kommer även där. Den här frågan har hamnat i en moment 22-situation, där kassaregisterlagen och elsäkerhetslagstiftningen står i konflikt med varandra. Kontant betalning dominerar marknadsförsäljningen till . Så mycket bedöms det vara. Även om statsrådet pekar på tekniska möjligheter här vill jag säga att är ganska mycket. Min fråga är då: Kommer regeringen att ta initiativ till att utvärdera och se över hur det fungerar med dessa speciella villkor? Vi är ett land som ganska snabbt rör sig mot digitala lösningar på många olika områden. Tydligast kanske man ser det när det gäller betalningsväsendet, där vi har kommit längst i hela världen med att gå över till digitala lösningar. Andelen kontanter minskar snabbt i vårt land. Det medför omställningsproblem i vissa fall. Vi för självklart en dialog med våra myndigheter om alla delar av marknaden och hur vi kan underlätta för dem att sköta sin verksamhet. Det kommer vi att göra även i det här fallet. Min fråga går till utrikesminister . Vi får alltjämt rapporter om att Daish begår grova och systematiska brott mot de mänskliga rättigheterna i och . Brotten är riktade inte minst mot de etniska kristna minoriteterna - assyrier/syrianer och kaldéer - och yazidier. I står de flesta svenska riksdagspartier bakom att kalla Daishs övergrepp i och för ett folkmord. Det finns även andra parlament i som har kallat detta för folkmord. Mot denna bakgrund vill jag därför fråga statsrådet : Vad gör regeringen när det gäller de kristnas situation i och , och hänger kraften i regeringens agerande ihop med hur man betecknar de brott som begås? Det är ett mycket allvarligt läge som vi just nu ser i . Asadregimen lever inte upp till åtagandena i säkerhetsrådets resolutioner om vapenstillestånd, om humanitärt tillträde till belägrade områden och om att upphöra med våldet mot civila, till exempel. Det är förfärliga scener som vi ser utspela sig. hoppas väl Syriensändebudet att kunna återuppta fredssamtalen, men det verkar inte lovande just . Oavsett vad vi kallar det som pågår måste vi agera. Vi i det internationella samfundet måste göra allt vad vi kan. Det finns ingen hierarki mellan de olika begrepp som vi använder för att benämna det som just nu sker. Vi har alltid en skyldighet att först och främst se till att hjälpa de nödställda och att försöka lösa detta politiskt, för det är den enda långsiktiga lösningen. Tack, utrikesministern, för svaret! Inte minst de kristna - assyrier/syrianer och kaldéer - och yazidier drabbas extra eftersom de inte är muslimer. De har också annan etnisk bakgrund. Att kalla det för folkmord skulle pressa omvärlden ytterligare att agera. I och säger man nu: Betala, konvertera till islam eller dö! Andra parlament och har sagt att det är ett folkmord. Det vore ett bättre och starkare agerande att även här i kalla det för ett folkmord. Jag har den största förståelse för dessa krav. Detta är en väldigt viktig debatt som vi har haft vid upprepade tillfällen också här i . Så sent som diskuterade vi användningen av begreppet. Politiker och regeringar tvekar ofta att använda det därför att det är en juridisk term. Det är viktigt att får hantera den här typen av frågor. Men oavsett vad man kallar det eller vem som ska ta ansvar för den juridiska processen har vi en skyldighet att agera för att skydda alla civila. Det är det viktigaste just nu i och . Min fråga riktar sig till statsrådet . Som civilminister har statsrådet ansvar för e-förvaltningen i landet. Då är inte minst digitaliseringen av hela den offentliga sektorn ett viktigt arbete. Det finns bra saker med digitaliseringen, till exempel att pappershanteringen för medborgare och myndigheter kan minska. Det har miljövinster. Men bygger det på att det ska finnas utbyggt bredband i landet, så det finns många frågor här. Jag vill börja med att helt enkelt fråga: Vad ser statsrådet för möjligheter och eventuella svårigheter i arbetet med digitaliseringen av den offentliga förvaltningen? Tack, , för en mycket viktig fråga! Jag ser fantastiska möjligheter med digitaliseringen av offentlig sektor. har riktigt goda förutsättningar. Utmaningen är att vi har en decentraliserad välfärdsmodell och förvaltningsmodell, vilket innebär att en stor del av verksamheterna sköts av kommunerna, och så har vi statliga myndigheter som är fristående. Ska det bli en digitalisering av den offentliga sektorn krävs det styrning från regeringens sida. Vi har satt igång detta arbete. kommer det att intensifieras. Vi har en väldigt konstruktiv dialog med kommuner och landsting. Det finns en plan för digitalisering av den statliga sektorn. Jag är övertygad om att vi kommer att ta viktiga steg som underlättar myndighetskontakter för företag och medborgare och också effektiviserar den offentliga sektorn. Vi lägger ned tiotals miljarder på it i den offentliga sektorn. Samordnar vi detta kommer vi också att kunna spara på kostnaderna. Då frigör vi resurser till kärnverksamheterna. Tack, statsrådet, för svaret! Det finns onekligen stora vinster men eventuellt också ett eller annat hinder. Jag funderar då på vilken insats som kan vara prioriterad att gå vidare med. Finns det något särskilt som är viktigt för att just intensifiera arbetet? Hur ska man gå vidare med frågan? Har statsrådet något som han kan dela med sig av? Jag kan ta några exempel. Vi kan samordna it-tjänsterna i staten. Just nu sköts de separat på myndigheterna. Det är verkligen slöseri med resurser. Vi kan intensifiera arbetet med att samordna e-arkiveringen av de dokument som ska arkiveras i staten. Då kan vi både effektivisera och digitalisera och också omlokalisera verksamheter från till andra delar av landet, vilket är en av de viktiga prioriteringarna för regeringens förvaltningspolitik. Det går alltså att förena digitalisering med omlokalisering av myndigheter. Min fråga går till fru minister . Al-Jazira rapporterade att minst 53 personer dödats i regimens flygbombningar i . rapporteras att rebellerna attackerat regimkontrollerade områden i med flera civila dödsoffer. Uppskattningsvis är ca 300 000 civila fast i rebellkontrollerade områden i . Det råder brist på mat och vatten, och man är under det ständiga hotet från flygbombningar och markattacker. Dessa människor sitter fast medan regeringen har ambitionen att ta över staden, och Daish vill införa ett kalifat. Vad anser utrikesministern att omvärlden kan göra för att hjälpa dessa människor? Vad finns det för verktyg för att nå en vapenvila, så att mat och förnödenheter kan nå ? Det är att fortsätta den diskussion som vi redan har påbörjat här. Det finns överst på vår dagordning, både för regeringen i sin utrikespolitik och i EU- och FN-sammanhang. Vi känner stor förtvivlan inför den situation som vi ser just , med förhandlingar som inte kommer någon vart och med en försämrad situation på marken. Parterna lever inte upp till sina åtaganden att tillåta humanitärt tillträde och att hjälpa människor med mat och förnödenheter. har bidragit med mer än i humanitärt bistånd till Syrienkrisen. Vi har en Syrienstrategi som är femårig och som vi menar hanterar många av dessa långsiktiga problem. Just nu gäller det att få alla inblandade parter att faktiskt bidra på ett konstruktivt sätt. Förhoppningsvis ska man kunna komma tillbaka till förhandlingsbordet, så att ska kunna fortsätta sitt arbete. Utsikterna är just nu ganska mörka, för att vara helt uppriktig. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack så mycket för svaret! Det internationella samfundet får inte blunda för de människor som lider eller har mist livet inom de krigshärjade områdena. Enligt har minst 83 civila dödats i attacker, bland dem 30 barn. Jag har en fundering. Jag vet inte hur det går i fredssamtalen - har utrikesministern någon information om hur det går i fredssamtalen i ? Tyvärr måste jag säga att det inte går bra. Just nu ligger de nere helt och hållet. är en optimist och hoppas att samtalen ska kunna återupptas enligt planerna. Men här handlar det framför allt om ett ansvar som måste tas inte minst av och . Asadregimen måste leva upp till åtagandena och se till att garantera humanitärt tillträde så att man kan hjälpa alla dessa människor som just nu är belägrade och saknar mat, mediciner och vatten. Även min fråga går till utrikesminister . Jag skulle vilja ta upp det östliga partnerskapet. Det är oerhört viktigt, och vi har från svensk sida haft en stark röst när det gäller det östliga partnerskapet. Det finns stora förväntningar på . är diskussionen högaktuell huruvida vi ska ge viseringsfrihet till länder som har uppnått de krav som vi har ställt. Ett av de länder som anser sig ha uppfyllt kraven är . Men de har placerats i samma grupp som och , och därmed känner de sig blockerade. Jag skulle vilja fråga utrikesministern vad hon är beredd att göra för att låsa upp detta och ge möjlighet både för EU att stå upp för sina löften och för att få sin viseringsfrihet.