· H3C120160225fs · 2016-02-25 14:01:13 — Min fråga går till arbetsmarknadsministern. Ministern sa i Agenda : Ett system där politiker lagstiftar om löner kommer att leda rakt åt pipsvängen. Det är en farlig väg att gå. Men som arbetsmarknadsministern säger detta går regeringen fram med ett förslag om minimilöner som krav vid offentlig upphandling. Det är i allra högsta grad ett sätt att lagstifta om löner. Inte nog med det, man vill även lagstiftningsvägen reglera ett antal villkor som normalt brukar överlämnas till arbetsmarknadens parter. Då vill jag naturligtvis fråga arbetsmarknadsministern följande: Varför hävdar regeringen att lagstiftning om löner är farligt som man går fram med just ett sådant förslag? Jag tackar för att jag får en möjlighet att klargöra för hur det fungerar. Det är arbetsmarknadens parter som förhandlar och kommer överens om lönerna. Just nu ska 500 nya avtal slutas, och det är en ganska nervös stämning bland arbetsmarknadens parter av detta skäl. Regeringen beslutar inte och lagstiftar inte om löner. Däremot ställer regeringen i förordningar och via lagstiftning upp regler för vad som ska gälla på arbetsmarknaden. De kan till exempel ställa krav på att kollektivavtal ska finnas och att kollektivavtal ska följas. I kollektivavtalen finns minimilöner reglerade. Nivån på dem förhandlas varje gång avtalen ska förhandlas om. Regler för om det ska ställas krav på kollektivavtal är självklart någonting som riksdag och regering bör besluta om, men innehållet i dem är det upp till parterna att besluta om. Jag tackar ministern för svaret. Nej, det som ministern säger om att man kan ställa krav på kollektivavtal stämmer inte. Det strider mot . Man kan ställa krav enligt kollektivavtal, och då vill regeringen ställa krav på lön. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Då undrar jag vad som är skillnaden. Regeringen säger en sak - vi vill inte lagstifta om löner - men gör en annan sak. Anser regeringen att den svenska modellen ska gälla eller inte? På samma sätt som den gamla regeringen under sina ställde krav för arbetsmarknadspolitiska lönestöd - att man skulle följa kollektivavtalsenliga villkor för att komma i fråga för lönestöd - kan krav ställas på att man ska följa kollektivavtalsenliga villkor för att komma i fråga vid offentliga upphandlingar. Det har ingenting med lagstiftning om lönernas nivå att göra. Min fråga går till statsrådet . Som vi alla vet har det kommit rekordmånga invandrare till vårt land , vilket innebär minst sagt stora utmaningar för vårt land. En av dessa utmaningar är att få alla dessa människor i jobb. Regeringens svar har oftast varit snabbspår. Men går det verkligen att förena snabbspårsutbildningar, till exempel inom sjukvården, med kvalitet och patientsäkerhet? Då tänker jag främst på språkkunskaperna. Jag har arbetat inom sjukvården med både sjuksköterskor och läkare. En del av dem har fått sin utbildning utanför EU. Jag konstaterar att jag delar professor erfarenheter om att det inte går att forcera språkinlärning. Min fråga till statsrådet är: Kan man ha snabbspår för personal inom vården och behålla patientsäkerheten? Svaret på frågan är ja. Många yrken inom vården är legitimerade yrken. Det betyder att man för att få arbete inom yrket måste uppnå den kompetens och de språkkunskaper som det ställs krav på för att man ska få ut legitimationen. Hur fort det går att uppnå den kompetens som det ställs krav på kan naturligtvis variera beroende på individens förkunskaper och förmåga att snabbt lära sig det nya. Det som man kan ställa upp med från samhällets sida är att säkerställa att det inte ska dra ut i onödan på grund av onödiga väntetider i processen. Sedan är det alltid, som i alla lärandeprocesser, upp till individen att själv anstränga sig för att tillägna sig denna kunskap så att man klara de högt ställda kraven - jag tycker att de ska vara högt ställda - på kompetens och språkkunskaper för att få tillåtelse att arbeta i sjukvården och få sin legitimation. Jag tackar statsrådet för svaret. Svaret gör mig inte riktigt så lugn som jag hoppades att det skulle göra. Man ska komma ihåg att det för läkare och sjuksköterskor inte bara handlar om att skriva journaler på korrekt svenska. Det handlar om så mycket mer. De ska till exempel kunna läsa av vad patienten ger uttryck för när det gäller smärta, oro och bekymmer. Man brukar säga att läkarens främsta diagnosredskap är samtalet med patienten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Regeringen har inte föreslagit några sänkningar av språkkraven för att man ska kunna arbeta i sjukvården och har inte heller några som helst planer på att göra det. Vi har haft en situation med långa väntetider innan människor får göra olika prov för att först ska bedöma de betyg som de har skickat in. Tyvärr har det varit mycket passivitet som har varit skadligt. har vi tillsammans med parterna kommit fram till att det ska gå snabbare att validera och att man som man arbetar med att uppnå kunskaperna också ska kunna praktisera. Jag vänder mig till kultur- och demokratiminister med min fråga. Vi är stolta över hur bra barn har det i , och självklart ska vi vara det. Mycket är bra, men många barn diskrimineras fortfarande i . Ofta handlar det om barn som är i särskilt utsatta situationer, barn med funktionsnedsättningar, barn i ekonomiskt utsatta familjer, asylsökande barn och barn placerade i samhällets vård. För att kunna påverka sin situation och vara delaktig är det viktigt att man har tillgång till information, inte minst gällande vilka rättigheter man har. När man frågar barn i årskurs 8 om de känner till sina rättigheter svarar en av fem att de har hört talas om , och visste vad som står i den. Jag skulle vilja fråga hur demokratiministern ser på detta och om det pågår något arbete för att öka barns kunskaper om sina rättigheter. Jag tackar för den mycket viktiga frågan. Detta är någonting som jag arbetar med just , nämligen hur vi ska stärka våra barns och ungas kunskaper om sina rättigheter och skyldigheter i det demokratiska samhället. En viktig del är det demokratiska samtalet. har fått ett uppdrag som handlar om media- och informationskunnighet. Många av våra unga spenderar alltmer tid på nätet och i olika sociala forum. Inte minst där är det viktigt att det finns kunskaper. Vi behöver också utveckla materialen och underlagen till våra lärare. Därför har jag också initierat och haft möten tillsammans med och för att identifiera vad som saknas både i lärarutbildningen och i de material som lärarna har för att kunna utgöra en arena där barn får lära sig detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar så mycket för svaret. Det låter verkligen jättebra. Jag måste ändå fråga varför man valde att avslå Liberalernas partimotion om att barn just ska ha tillgång till målgruppsanpassad och tillgänglig information om sina rättigheter. Vi hade bland annat med att det ska finnas på nätet, i idrottslokaler och i skolor. Det handlar nämligen inte bara om att veta vad man har för rättigheter och skyldigheter utan också om att veta hur man använder dem. Jag tror att det är viktigt att se över vad som faktiskt redan görs och vad som är på gång. Jag ser fram emot att ha fortsatta diskussioner om hur vi stärker detta område, för det är vi i stort behov av. Jag ser alltså fram emot fortsatta samtal om detta. Min fråga går till försvarsminister . I debatten kring det värdlandsstödsavtal, , som bereds av regeringen cirkulerar det en del uppseendeväckande påståenden och uppgifter. Exempelvis sägs att vi med detta avtal skulle öppna för lagring av kärnvapen, för Natobaser och för att utländska soldater ska ges straffimmunitet. Att vi diskuterar och debatterar våra försvarspolitiska samarbeten i allmänhet och samarbetet med Nato i synnerhet är ju alldeles naturligt, men det är viktigt att debatten vilar på en stabil, faktamässig grund. Min fråga till försvarsministern är därför om det finns något i värdlandsstödsavtalet som tvingar att göra avkall på vårt nationella självbestämmande. Jag tackar för frågan. Det är viktiga saker att diskutera i dessa dager. med Nato bygger på att det inte kommer in ett enda stridsfordon eller en enda soldatstövel, livrem eller uniformspersedel på svenskt territorium utan inbjudan från en svensk regering. Det är det grundläggande - ingenting sker utan en inbjudan. Suveräniteten är intakt. Den militära alliansfriheten är intakt. berör heller inte kärnvapen; det handlar inte om det. Men det är också viktigt att tala om att den svenska linjen är att det inte ska finnas kärnvapen på svenskt territorium. Vi kommer inte att öppna för det i någon mening. Natobaser kommer inte att upprättas om det inte är så att det är en övning man är inbjuden till, vilket sker . Avtalet bidrar till en administrativ förenkling i sammanhanget. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har en kort följdfråga. Kan avtalet i någon del tolkas som att vi nu blir en del av Natos försvarsdoktrin? Vi omfattas inte av Natos självförsvarsförpliktelser enligt Natostadgans § 5. Det finns inget sådant samband. Man kan inte vara 25 procents eller 50 procents medlem av Nato, utan antingen är man medlem av Nato eller också är man inte medlem av Nato. Vi är inte medlemmar, men däremot är vi en del av partnerskapet. Det är 25 länder som har den här typen av värdlandsavtal, däribland . Vår process är samordnad med den finska processen. Jag vill ställa en fråga till arbetsmarknadsministern. är en mycket duktig ögonläkare. Han har flytt från krigets och befinner sig nu i . Där har han fått uppehållstillstånd, och som process maler för att han ska sin svenska legitimation har han fått ett vikariat som undersköterska. Enligt hans chef är han extremt duktig som undersköterska. När hans vikariat nu skulle förlängas - det är anställningsstopp i - gick in och sa att detta inte accepteras från sida eftersom han inte har kompetens att arbeta som undersköterska. Min fråga till arbetsmarknadsministern är om hon delar bedömningen att en ögonläkare från , vars chef säger att han är extremt kompetent, saknar kompetens att arbeta som undersköterska. Vad tycker arbetsmarknadsministern om att ett fackförbund agerar på det här viset? Vi hade en fråga om snabbspår här tidigare. Min syn är att jag tycker att det är bra att man jobbar som undersköterska i väntan på att få sin legitimation så att man kan arbeta i sitt rätta yrke. Jag utgår ifrån att både individen och arbetsgivaren inget hellre vill än att processen för att bli legitimerad och kunna jobba i sitt rätta yrke ska gå så fort som möjligt. Arbetsmarknadsministerns svar gläder mig, för det öppnar en möjlighet för de legitimerade sjuksköterskor och läkare vi har i landet att i avvaktan på legitimation från hitta andra jobb inom sjukvården. Jag hoppas också att arbetsmarknadsministern kommer att se till att partivänner och framför allt företrädare för , inte minst i och på , får klart för sig att detta är ett direkt kontraproduktivt agerande i ett läge där vi har en oerhört stor utmaning vad gäller integration. Jag tycker att gör en onödigt stor fråga av detta. Personen är ju anställd som undersköterska. Arbetsgivaren har gjort sitt val. Jag tycker att det är riktigt, och jag förutsätter att arbetsgivaren kommer att se till att han kan gå vidare från undersköterskejobbet till sitt riktiga yrke som läkare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har en fråga till försvarsminister . Det är allmänt bekant att vi har kommit in i en ny säkerhetssituation när det gäller vår försvarsförmåga, och en helt ny hotbild har växt fram - inte minst efter annekteringen av och krisen i . Det gör att värdet av ett effektivt och bra försvar blir allt viktigare, särskilt eftersom vi fortfarande inte ingår i försvarsalliansen . Jag blir verkligen bekymrad när jag tar del av rapporter som visar problem med rekryteringen av nya soldater här i . Ett kanske ännu större problem är att en alltför stor andel slutar , ibland i utbildningens slutfas. Min fråga blir därför: Vad gör regeringen för att möta detta problem? Jag tackar för frågan. När det gäller hotbildsfrågan är jag glad att har kommit att anpassa sig till realiteterna. Det var svårt för den förra regeringen att inse de förändringar som skedde i . När det gäller rekryteringen av soldater pekade ju vi redan när skulle ta beslut om det nya personalförsörjningssystemet på att den här typen av problem med avhopp förmodligen skulle uppstå, liksom svårigheter att få fullödiga och övade förband. Så är det . Därför har vi tillsatt en utredning under ledning av , som kommer att leverera ett utredningsresultat . Vi tittar på den norska och danska modellen där man kombinerar ett professionellt försvar med ett värnpliktsförsvar. Jag får tacka för svaret. Det är bra att man tittar på det här, för det är jätteviktigt att vi inte hamnar i en situation där vi inte kan få fram tillräckligt med soldater. När det gäller den historiska situationen med både det gamla värnpliktssystemet och vem som har gjort vad är vi i en helt ny situation. Det är därför vi har gjort en försvarsuppgörelse , och vi får förmodligen göra en ny i närtid om vi ska bli relevanta. När utredningen om en personalförsörjning byggd på professionalism och värnplikt kommer hoppas jag att tänker om och kan vara beredda att föra ett resonemang om att återinföra en del av försvaret som ett pliktsystem. Den inbjudan kan jag ge . Det var detta ni tog bort , men det krävs förmodligen en korrigering av personalförsörjningen för att den ska fungera fullödigt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vänder mig till biståndsministern. Jag har förmånen att vara representant för i Interparlamentariska unionen. Där träffar vi folk från hela världen. I det här fallet tänker jag på dem som lever och bor i önationerna i . Vi kommer att träffa dem igen . Jag vet att biståndsministern har varit i dessa trakter i världen. Därför skulle jag vilja fråga vad som framkom på mötena om hur konkret skulle kunna hjälpa dessa länder att stå bättre rustade för de utmaningar klimatförändringarna innebär. Tack, för frågan! besökte jag för att återgälda besök som bland andra och presidenter gjorde i för att samarbeta och hitta beröringspunkter att driva klimatfrågan framåt inför klimattoppmötet i . Mitt besök handlade om att följa upp det samarbetet och att själv se de enorma utmaningar som Stillahavsstaterna har med havsnivåhöjning och extrema väderförhållanden. Den cyklon som drabbade dagen efter att vi hade lämnat regionen visar på de enorma utmaningar som de här små, sköra och väldigt utsatta staterna har. Människorna där är helt beroende av havet och naturresurser för sin överlevnad. Tack för den delen av svaret! Vad anser då biståndsministern att man skulle kunna göra rent praktiskt från och inte minst hela världssamfundets sida för att förhoppningsvis få en bättre situation till stånd? är en stor givare till bland annat Gröna klimatfonden och Anpassningsfonden. Och vi har en regional strategi för där vi nu också inkluderar . Det handlar framför allt om att hjälpa dem att skydda sitt vatten, som hotas av saltvatteninträngning på grund av höjningen av havsnivån, och att stärka infrastruktur, som är oerhört utsatt för både stormar och havsnivåhöjning. Min fråga är till försvarsministern. Är det förvånande? Den första fråga som jag hade tänkt ställa, angående värdlandsavtalet, är redan ställd. Möjligtvis hade jag tänkt att jag skulle få något tidsperspektiv på när det kan tänkas komma till stånd. Men jag tar upp en annan fråga. har vi sett Alliansen med i spetsen totalt rasera det svenska försvaret, och i vissa stycken har uttryckt förakt för dem som är anställda inom försvaret. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund när det finns en majoritet för införande av värnplikten, utbildningsplatser och terräng kräver det att man ser över vad som ligger i avvecklingen av övningsområden och terräng för att möjliggöra detta. Min fråga till försvarsministern är om han har tänkt sig att stoppa de här avvecklingarna så att vi får möjlighet att tänka till om vi ska fortsätta med viss avveckling och stoppa annat. Tack för frågan! Det är mycket som man måste se över i den händelse att vi kommer i ett läge där vi ska återinföra värnplikten som en del av ett personalförsörjningssystem. Det handlar om hur vi ska sköta trupputbildningen med befälen. Det handlar om nya typer av arbetsuppgifter och de professionellt anställda soldaternas roll i det. Det handlar om materielfrågor, persedelfrågor och övningsfrågor. Det är en lång rad sådana frågor. Där ingår naturligtvis också övningsområden. Jag tror att man måste ta ett helhetsgrepp på allt det här. Det är för tidigt än att säga att vi ska göra exakt si eller så, utan vi får avvakta utredningen. När den har lagt sina papper på bordet får vi återkomma med en strategi för hur vi går vidare. I det nya utbildningssystemet, som har börjat nu och som jag tror ska sjösättas med reglementen och så vidare, finns det utpekade övningsplatser. Jag tror säkert att försvarsministern ser till att den som utreder det här kopplar ihop de här sakerna, så att de föreslagna utbildningsplatserna också får möjlighet till övning. Men det är väl inom ramen för det du sa. Tack för fortsatt diskussion om detta! Alla de här delarna måste fasas ihop till en fungerande helhet. Det gäller alla de delar som jag pekade på i mitt förra inlägg, och där ingår självklart också övningsplatser och terräng. Min fråga går till statsrådet . I går var det sverigefinnarnas dag. Alltsedan vi 2009 här i klubbade igenom minoritetspolitiken och minoritetsspråken omfattas finskan av dessa lagregler. beslutade vi om åtta kommuner som skulle fungera som förvaltningsområden, det vill säga ta på sig ett ansvar för att via lagen kunna bistå våra minoriteter så att de vid kontakter med myndigheter, äldreomsorg, förskola och liknande ska kunna använda sitt ursprungsspråk. är förvaltningsområdena 75, glädjande nog. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund gav regeringen i uppdrag att se över hur det fungerar. Rapporten kom , men tyvärr har regeringen fram till dess gjort halt i ansökningsprocessen när det gäller nya förvaltningsområden. Min fråga till statsrådet är: Varför? Tack, , för frågan! Ända sedan jag tillträdde som kultur- och demokratiminister och vid mitt första möte med de nationella minoriteterna har de samtliga uttryckt kritik mot hur vi lever upp till lagen om nationella minoriteter. Just därför har en rad översyner gjorts av hur statsbidraget till förvaltningskommunerna används. Dessa underlag har kommit in. Vi analyserar och bereder dem i . Men jag har också aviserat att vi kommer att utreda lagen om nationella minoriteter, därför att det är en lag som är viktig, och grundskyddet i den ska alla kommuner, oavsett om de är förvaltningskommuner eller inte, leva upp till. Därför har vi gjort en tydlig markering att så länge vi inte har förvaltningskommuner som behandlar människor lika kommer vi inte att utöka dem. Det tycker jag är lite synd. Jag har varit runt, precis som statsrådet, och kan bekräfta att det fungerar väldigt olika. Vissa sköter sig bra och andra sköter sig mindre bra. Men att göra halt för viljan att skapa nya förvaltningsområden är synd. Min gamla hemstad blir nu prisad för att vara bästa förvaltningskommun. Men i min valkrets bor det väldigt många som kanske skulle vilja ansluta sig till detta. Tack, , för den fortsatta frågan! Jag vet att det finns fler än riksdagsledamoten som tycker att det är olyckligt att vi gör halt. Jag tror därför att det är otroligt viktigt att jag och vi alla fortsätter diskussionen med de potentiella förvaltningskommunerna men också att vi håller det civila samhället, alltså alla nationella minoriteter och deras organisationer, varmt och visar på den goda viljan. Nästa steg vi tar kommer att bli ett bättre steg för de nationella minoriteterna och för oss alla. Jag har en fråga till arbetsmarknads- och integrationsansvariga ministern . För en lyckad integration i det svenska samhället menar vi kristdemokrater att det är viktigt att hålla fast vid arbetslinjen. Under Alliansen skapade vi en ny arbetsmarknad med enklare jobb inom RUT- och ROT-branscherna. står vi inför en enorm utmaning med det stora antalet asylsökande och nyanlända i som behöver jobb. Dessvärre saknas många enkla jobb, och ingångslönerna är höga. Arbetslösheten bland utrikes födda är redan nu , medan den är bland inrikes födda. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi kristdemokrater menar att det behövs radikala åtgärder nu för att skapa många enkla arbeten, eftersom av dem som kommer inte har en eftergymnasial utbildning och behöver få in en fot på arbetsmarknaden. Då undrar jag: Delar ministern problembilden att det är en stor utmaning nu och att det krävs åtgärder? Och hur tänker ministern skaffa fram jobb till alla som kommer till ? Ja, , vi står inför stora utmaningar. Det kommer många personer som har låg utbildning och kanske aldrig har yrkesarbetat. kommer det personer med hög kompetens. hade vi en fråga om en ögonläkare. Det gäller alltså att ha flera perspektiv , för alla perspektiv behövs för att vi ska klara utmaningarna. För personer som har låg eller ingen yrkesbakgrund eller utbildningsnivå kommer vi att behöva nya insatser. Det är en grupp som är ganska liten på svensk arbetsmarknad. Ett bra exempel på en sådan insats är det snabbspår som tillsammans med SKL och Vårdföretagarna har kommit överens om. Personer som har erfarenhet av att vårda en anhörig valideras i förhållande till de krav som ställs för att arbeta som vårdbiträde i äldreomsorgen. Det kopplas också på utbildningar så att de når upp till de krav som ställs för att jobba som vårdbiträde. Jag tackar ministern för svaret. Av dem som deltar i den så kallade etableringsreformen, med ett stort antal åtgärder från Arbetsförmedlingen, är det som får ett reguljärt arbete. Det är alldeles för lite. är av alla utlandsfödda fortfarande arbetslösa. Det krävs radikala åtgärder. Vi har föreslagit introduktionsanställningar, som är en helt ny anställningsform under kollektivavtalsenlig lön. Vad säger ministern om det? målar upp effekterna av den förda politiken ännu värre än vad jag skulle göra. Men jag delar uppfattningen att vi har mycket stora problem, och det är därför regeringen jobbar med stora förändringar av etableringsreformen. Vi har redan genomfört en del förändringar. Vi har bland annat tagit bort de dåligt fungerande lotsarna och infört annat, till exempel snabbspår. Vi jobbar också med större förändringar av etableringsreformen. Arbetsförmedlingen ska fortsätta att ha ett ansvar, men innehållet måste bli mycket mer effektivt. I detta anförande instämde (S). STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till . Vi har kunnat läsa att regeringen tänker ta initiativ till ett nytt nationellt program där insatser ska rikta sig till gruppen nyanlända och ensamkommande och handla brett om jämställdhet och kvinnors och mäns ställning och även omfatta frågor om att förebygga våld. De närmare detaljerna för detta initiativ är inte utformade , men det har beskrivits som att det handlar om utbildning och information. Finns det något mer att informera om gällande dessa insatser, till exempel om insatserna ska komma tidigt? Hur ser tidsplanen ut för när ett mer konkret förslag kan realiseras? I ett läge då många nya människor flyr till är det viktigt att vi gör insatser så att de värderingar som är basala och håller vårt land samman stärks. Våra värderingar om jämställdhet, människors lika värde och barns rättigheter är ju faktiskt ett av skälen till att många människor väljer att fly till just . Därför är det viktigt att vi upprätthåller och stärker de värderingar som är viktiga för att hålla samman . Ett sätt att göra det är att gå in med samhällsorienterande insatser . Vi har ju tyvärr ett läge med långa handläggningstider på grund av att många har sökt asyl . En annan del handlar om de ensamkommande tonåringarna.