kam-fs · H4C120161201fs · 2016-12-01 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Jag vill ställa min fråga till arbetsmarknadsminister . Arbetsförmedlingen är ju en väldigt dåligt fungerande myndighet. Vi har fått rapporter om att rinner ut i sanden när man gör mycket dåliga upphandlingar. Vi har fått rapporter om att arbetsförmedlare diskriminerar utrikes födda. har vi fått rapporter om att lönestöd används för att snedvrida konkurrens, och Arbetsförmedlingen gör ingenting åt detta. Så min fråga till är egentligen ganska enkel och rak: Vad tänker arbetsmarknadsministern göra för att koppla greppet om denna myndighet? Det är en riktig problembeskrivning som gör. Vi tog över en myndighet med mycket stora problem, nästan i kris. Utvecklingen vänds nu inom Arbetsförmedlingen. Det är en stor myndighet, men vi har till exempel via Statskontoret fått besked om att den är på rätt väg. När det gäller att använda lönestöd på rätt sätt har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att de enda lönestöd som inte kräver kollektivavtalsenliga villkor i fortsättningen kommer att göra det; det gäller nystartsjobben. När det gäller de mycket upprörande uppgifterna om att arbetsförmedlare har agerat diskriminerande hänför de sig företrädesvis till tiden , då var ansvarig för myndigheten. Detta är dock frågor som jag tar på mycket stort allvar, och jag har försäkrat mig om att Arbetsförmedlingens generaldirektör också prioriterar dem. Tack, ministern, för svaret! Det är uppenbart en rätt så nöjd arbetsmarknadsminister vi hör här i rummet. Det är väldigt mycket som inte fungerar. Jag vet att ministrar ofta vill tala om alliansåren. Låt mig vara tydlig med att vi tillsatte en mycket stor utredning för att reformera Arbetsförmedlingen. Den valde ministern att kasta i papperskorgen det första hon gjorde när hon tillträdde. Denna myndighet kräver nu styrning; den kan inte ges fria tyglar. Detta måste fungera. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är problematiskt att skriva sitt inlägg innan man har hört svaret. Jag tycker att jag var ganska tydlig med att tala om hur allvarligt jag ser på de stora problem som Arbetsförmedlingen har. Men det sker faktiskt en förändring, och Statskontorets granskning visar att myndigheten är på rätt väg. Tvivelsutan behövs dock en stor reformering av Arbetsförmedlingen. Vi måste fokusera mer på att jobba mot arbetsgivarnas behov, jobba mer med utbildning och jobba mer flexibelt. Mer detaljreglering är dock inte vad myndigheten behöver. Min fråga går till it-minister . Att ha tillgång till snabbt bredband framstår som en självklarhet i storstaden, men för landsbygder ser det annorlunda ut. I budgetförhandlingarna med regeringen fick igenom till bredbandsutbyggnad på landsbygden. nåddes vi av nyheten att regeringen hittat ytterligare . Detta är väldigt positivt - en bredbandsmiljard till landsbygder. är målet för bredbandsutbyggnaden av befolkningen . Det fungerar väl, och målsättningen ser ut att nås. Trots fel och brister är ett land där utbyggnaden går snabbt. Men för de sista av befolkningen finns det ingen politisk målsättning om tillgång till bredband. Därför har föreslagit ett mål på bredband, det vill säga till hela befolkningen, . Detta har också en enig landsbygdskommitté instämt i. Varför har it-ministern inte gjort något för att sätta upp ett nytt bredbandsmål på av befolkningen ? Tack för frågan! Jag tycker att det mål vi har , att av befolkningen ska ha till 2020, är för svagt. Jag avser att lägga fram en ny bredbandsstrategi, där vi kraftigt höjer ambitionerna. Jag tror att det är helt nödvändigt. I en situation där digitaliseringen transformerar samhället i den omfattning som sker måste hela landet vara med i förändringen så att alla, även de som bor på landsbygden eller i glesbygden, har möjlighet att delta i det nya samhälle som håller på att skapas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det tycker jag låter bra! Det jag tycker brister är att det tar över att bereda förslag. Jag tycker att it-ministern tillsammans med landsbygdsministern måste snabba på, skärpa sig och lägga fram förslag, när det finns en enighet i om att vi behöver ett nytt it-mål. Då är det att man snabbar på. Vi behöver en bra planeringshorisont, så att alla parter kan se framför sig hur utbyggnaden ska se ut . Det är inte förslag vi bereder; vi bereder en ny bredbandsstrategi för hela . I den ingår högre ambitioner, och det gäller hela . Där ingår naturligtvis landsbygden och glesbygden som en väldigt viktig del för framtiden. Jag hoppas att vi ska kunna presentera strategin , men det beror på vad som händer . Vi är dock väldigt nära att vara färdiga med en ny bredbandsstrategi. har varit inrikesminister , och under den tiden har motionerat om att skärpa straffen för vapenbrott så att exempelvis den som blir gripen med vapen på allmän plats inte ska släppas fri , i väntan på fällande dom. Vi har även föreslagit andra åtgärder för att komma åt illegala vapen och skärpa konsekvenserna i det sammanhanget. Våra motioner på området har röstats ned av regeringspartierna men även av allianspartierna, som menat att dagens lagstiftning på området är tillräcklig. Det är min uppfattning att det ute i landet endast är de kriminella som håller med regeringen om att våra lagar har fungerat bra som de är. I söndagens Agenda lovade dock Ygeman att ny lagstiftning ska komma på plats, och min fråga är: Kan inrikesministern här i kammaren bekräfta att regeringen avser att genomföra något av de förslag till skärpt lagstiftning för vapenbrott som efterfrågat ? Jag har inte detaljkännedom om förslag, men jag vet att riksdag fördubblade straffen för vapenbrott och grovt vapenbrott, på förslag av den moderatledda regeringen. Jag vet att den här regeringen, så sent som vid dagens regeringssammanträde, beslutade att fördubbla straffen för olaglig hantering av handgranater och explosivvaror. Jag vet också att målet med dessa lagstiftningsskärpningar naturligtvis är att ingen som blir gripen för dessa brott ska släppas ut på gatan. Om någon, trots de krav som finns för häktning, skulle släppas ut på gatan går vår strategi ut på att få till stånd snabbare lagföring och jourdomstolar. Såvitt jag har förstått finns det också ett brett stöd för en sådan ordning här i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi får hoppas att regeringen inte nöjer sig med att göra ingenting eller att göra för lite, om ni lyckas göra någonting alls. Varningslamporna har som sagt blinkat sedan dag ett under inrikesministern ansvar, och har halva mandatperioden gått. Skottlossningar och mord har avlöst varandra. Polisen har efterfrågat strängare åtgärder. har lagt förslag på bordet, men ingenting har hänt. Jag ser fram emot lite handling på området så att politiken börjar matcha verkligheten. Som mycket väl vet har regeringen lagt fram 72 propositioner från till sedan jag blev inrikesminister. har ställt sig bakom alla dessa propositioner, bland annat ett tjugotal förslag för att skärpa arbetet mot organiserad brottslighet. Jag ser fram emot att lägga fram ytterligare sådana förslag och hoppas att de kommer att få ett lika brett stöd i riksdag. Jag har en fråga till statsrådet . När IMF lämnade sin rapport om pekade man på viktiga steg som regeringen har tagit för att stärka den finansiella stabiliteten. Det handlar om ett finansiellt stabilitetsråd, ökade resurser till och nya regelverk. lyfter IMF fram hushållens skuldsättning som bekymmersam. I , som kom , pekar man på samma risker som IMF pekar på i sin rapport om . Det handlar, enligt , om tydliga utmaningar kopplade till bostadsmarknaden och hushållens skuldsättning. Med anledning av det vill jag fråga statsrådet hur han ser på hushållens skuldsättning, och om regeringen är beredd är beredd att vidta ytterligare åtgärder om så skulle vara nödvändigt. Det är en mycket viktig fråga som lyfter fram. Självklart är det avgörande för ekonomiska utveckling att vi kan förhindra framtida finansiella kriser. Därför har regeringen varit mycket aktiv och tagit initiativ på detta område. senast handlade det om amorteringskravet som fattade beslut om och som , enligt , redan har gett en dämpande effekt på bostadsprisutvecklingen och på hushållens skuldsättning. Detta är glädjande. Självklart kommer vi fortsatt att följa utvecklingen. Vi har också tagit initiativ till breda samtal i riksdag och fått en stor samsyn om att nu ska få ett brett mandat för sitt arbete att minska de risker som finns förknippade med hushållens skuldsättning. Det är en lagstiftning som vi nu håller på att genomföra. Jag är glad över att det har funnits en stor samsyn och en möjlighet till stor enighet i politiken. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har egentligen ingen följdfråga utan är ganska nöjd med det svar som statsrådet har lämnat. Jag noterar att det är viktigt att man trycker på samsynen, och då inte bara över de politiska blockgränserna. Det är också viktigt att det finns en bra diskussion mellan regeringen och finansutskott, så att man följer denna utveckling noga. Jag instämmer i att det är viktigt med en bred samsyn och en kontinuitet över mandatperioder när det gäller dessa frågor. Ser man tillbaka har det vidtagits många åtgärder, exempelvis ökade kapitaltäckningskrav för svenska banker, bolånegolv och amorteringskrav. Detta är en process som vi vill fortsätta med och i dialog med riksdag. Jag har en fråga till statsrådet om vad som händer med fas 3. Vi har talat om det tidigare, men jag återkommer till det. Den rödgröna regeringen sa att man ska arbeta för att avskaffa sysselsättningsfasen som Alliansen införde och ersätta den med traineejobb och extratjänster inom välfärdssektorn. Men det har inte blivit så många sådana jobb. Arbetsförmedlingen hade en prognos om att 28 000 skulle vara kvar i sysselsättningsfasen , men det är bara 14 000. Vi förstår att regeringen nu gör en snabbavveckling. går dessa människor i stället hemma i passivitet. De får inga aktiviteter. De kallas för internplaceringar, alltså att de sitter hemma och väntar. Arbetsförmedlingen prioriterar inte denna grupp. Det är personer som är långtidsarbetslösa och som inte får stöd och hjälp. Min fråga till statsrådet är: Var det så här ni tänkte er att stödja långtidsarbetslösa - att de ska sitta hemma i passivitet och isolering? Självklart är ingen hjälpt av att sitta hemma. Det är en aktiv arbetsmarknadspolitik som behövs. Regeringen har, jämfört med den tidigare regeringen, gjort en förändring. Fas 3 infördes därför att de som placerades där inte längre skulle ha tillgång till aktiva åtgärder från Arbetsförmedlingen utan bara få en sysselsättning. Jag anser att det är en återvändsgränd. Vi får aldrig ge upp hoppet om en enda människa som kan komma tillbaka till arbete. Därför har denna regering ändrat regelverket, så att de personer som tidigare befann sig i fas 3 nu har tillgång till Arbetsförmedlingens hela arsenal av insatser. Vi har också gjort riktade insatser, speciellt för de personer som behöver stora utbildningssatsningar. De får möjlighet att studera med bibehållen ersättning. Vi gör också ett stort arbete när det gäller att få fram andra insatser, till exempel extratjänster, som växer fram i ganska bra takt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tror säkert att vill göra någonting för de långtidsarbetslösa. Men det som vi ser i verkligheten - jag har exempelvis ringt runt till de sociala företag som har hjälpt dessa människor att komma in i aktivitet och gemenskap - är att dessa människor sitter hemma ensamma i isolering och i passivitet. Blåeld, som ni känner till, har fått ett avtal med Arbetsförmedlingen som gäller 80 platser. De har fått en anvisning. Människor sitter hemma och kallas för internplacerade. Är det verkligen på detta sätt som ministern tänker sig framtiden för dessa personer? Jag vet att har ett stort, ärligt och gott engagemang när det gäller arbetsintegrerande sociala företag, vilket jag har stor respekt för. Det är min uppfattning att Arbetsförmedlingen måste göra mer när det gäller att samarbeta med arbetsintegrerande sociala företag. Det är en mycket viktig aktör, som inte utnyttjas till fullo med tanke på den kapacitet och den potential som denna sektor har, inte minst när det gäller att hjälpa långtidsarbetslösa tillbaka till arbete. Jag riktar min fråga till inrikesminister . Det stora antalet dödsskjutningar har tagit stora resurser i anspråk för polisen. I tar det numera från att en polisanmälan görs till dess att åklagaren kan fatta beslut om målet. Det är uppenbart att det saknas ett stort antal utredare i . och polischeferna verkar ha tappat kontrollen. Om detta kaotiska och oacceptabla tillstånd vittnar även chefsåklagaren i i en intervju i . Därför vill jag ställa följande fråga till : Kommer regeringen att säkerställa att polisen i får de resurser och de utredare som krävs för att det inte ska ta att utreda brott av denna karaktär? Ja, det är en orimlig tid, vilket ger uttryck för. Man kan jämföra med motsvarande utredningstider i och i som ligger väsentligt lägre. Det ankommer på polisledningen i regionen att kraftfullt minska dessa tider. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Man har sökt och fått förstärkning från andra polisregioner, och regeringen har skjutit till till polisen för att det ska kunna anställas fler poliser och fler civila utredare. har över 600 civilanställda utredare kunnat anställas, vilket ska kunna lätta trycket väsentligt både i Region och i andra polisregioner. Det skjuts till pengar , men det är nu som vi har den stora puckeln med utredningar som tar tid. Flertalet poliser och, inte minst, alla invånare i och , väntar på resultat. Regeringen har under ungefär sagt att man ska följa denna fråga. Inrikesministern har sagt att utredningsresultatet ska vända före nyår - det är om . Kommer inrikesministern att hålla sitt ord och vidta kraftfulla åtgärder om vi inte ser förbättrade resultat till nyår? Ja, självklart kommer jag att göra det. Det är inte en acceptabel utredningstid som ger uttryck för. Det måste bli en förbättring, och utredningstiderna måste minska. Vi ser nu i ett antal län att utredningstiderna har minskat, men inte i . Då måste det vidtas åtgärder från polisen där. är i snitt skillnaden i inkomst under ett arbetsliv mellan kvinnor och män i . Enligt statistik från 2015 minskar dessutom lönegapet mellan kvinnor och män mycket långsamt i jämfört med både jämförbara länder och andra länder som vi normalt inte brukar jämföra oss med i fråga om jämställdhetsstatistiken. I minskar det , i med . Mer behöver uppenbarligen göras för att uppnå jämställda löner. Därför vill jag fråga ansvarig minister för arbetsmarknad i världens första feministiska regering: Vad gör för att se till att vi får jämställda löner för kvinnor och män? Detta är en extremt viktig fråga, och det är ett mycket upprörande faktum att kvinnor tjänar så otroligt mycket mindre pengar än män över en livscykel. Det är en väldigt prioriterad fråga för regeringen. Lönebildningen är inte regeringens fråga, men det finns många saker som påverkar lönerna och som regeringen kan påverka. En sådan sak är diskriminering på arbetsmarknaden. Därför har regeringen lagt fram förslag om årliga lönekartläggningar och krav på alla arbetsgivare om aktiva insatser mot diskriminering. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Kvinnor är överrepresenterade när det gäller otrygga visstidsanställningar. Därför har regeringen lagt fram förslag - och har beslutat - om ny lagstiftning där man kan förhindra stapling av visstidsanställningar. De övergår i stället till fast tjänst. Hur länge man är på jobbet spelar stor roll. Därför har regeringen lagt fram förslag om ett jämnare föräldraansvar när det gäller ett avskaffat vårdnadsbidrag och ytterligare en kvoterad månad i föräldraförsäkringen. Regeringen är också beredd att vidta ytterligare åtgärder. Jag välkomnar den aktiva politik regeringen för på många områden för att komma åt problemen med ojämställdhet. I den skrivelse där regeringens nya jämställdhetspolitik presenterades aviserades också en handlingsplan för jämställda löner. Vilka ytterligare åtgärder avser regeringen att presentera i handlingsplanen, och hur snabbt kan vi hoppas på att den finns på plats? Det är självklart så att innehållet i handlingsplanen kommer när handlingsplanen är klar, men låt mig ändå peka på några områden. Det handlar till exempel om att kvinnor är sjuka mer än män, det vill säga är mindre på jobbet, vilket påverkar löneutvecklingen. Jag menar att det finns mer att göra när det gäller att få ett mer jämställt uttag och en mer jämställd fördelning av ansvaret för familj och barn. Det finns också mer att göra när det gäller det faktum att kvinnor i stor utsträckning jobbar i offentlig sektor. Min kollega jobbar hårt med att få dessa yrken uppvärderade - låt proffsen vara proffs - så att man kan få utvecklas i sitt yrke. Liberalerna har en fråga till statsrådet . kom det ytterligare en mätning, av förtroendet för svensk polis - som tyvärr faller. Det är väldigt bekymmersamt. Polisen är en av de mest grundläggande och viktigaste myndigheterna i vår demokrati. Det är inte heller bara förtroendet för polisen som faller; sedan inrikesministern tillträdde har vi fått färre poliser. Vi har fått färre poliser i yttre tjänst, och polisen har kommit allt längre ifrån medborgarna. Utifrån dessa uppgifter och indikationer vill jag fråga regeringen och inrikesministern vilka slutsatser statsrådet drar av att förtroendet fortsätter att falla för både polisen och rikspolischefen. Svensk polis har befunnit och befinner sig i en ansträngd situation. På initiativ av regering gjordes den största omorganisationen någonsin, vilket alla partier i riksdag ställde sig bakom. Vi har ett förhöjt terrorhot, det största asylmottagandet sedan och den första gränskontrollen . Mot bakgrund av dessa samlade ansträngningar är det inte konstigt med de skriverier som har varit och att förtroendet har sjunkit något. Men jag noterar att förtroendet för polisen är högt och att det är betydligt högre än för många andra myndigheter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är uppenbart att inrikesministern och regeringen saknar krisinsikt när det gäller svensk polis. Vi har fått färre poliser sedan regeringen tillträdde. Det är färre poliser nära medborgarna. Även om dagens mätning är en av flera mätningar visar den att det bara är som hyser förtroende för rikspolischefen. Jag beklagar att regeringen är passiv i den här frågan. Tror Ygeman fortfarande att rikspolischefen ska vända utvecklingen på ? Det är kanske läge att påminna om att vi har fler polisanställda i än någonsin och att vi lägger mer pengar på polisen än vad någon regering där Liberalerna, tidigare , har varit medlem någonsin har gjort. Det är naturligtvis min förhoppning att detta ska leda till en bättre resultatutveckling. Krisen på den svenska bostadsmarknaden griper omkring sig och spiller över på i stort sett alla övriga samhällsområden. Den drabbar alla övriga delar av , och framför allt drabbar den fler människor som bor i . Därför är det ganska anmärkningsvärt, herr talman, att trots den värsta krisen på den svenska bostadsmarknaden är det ingen regering som har levererat så få förslag för att göra det lättare att bygga bostäder i som den nuvarande. Min enkla fråga till bostadsminister är: Varför levererar man inte fler förslag för att kunna öka bostadsbyggandet i ? Man hade kunnat få igenom vilken förenkling som helst i , , om bara viljan och förmågan hade funnits. Varför levererar man inte, och varför sviker man de kommuner som har enorma utmaningar just vad gäller bostadsfrågan? Jag tackar för frågan. Det kan vara lämpligt att berätta för dem som inte verkar känna till det att vi nu producerar fler bostäder än vad vi har gjort - sedan miljonprogrammets dagar. När jag tillträdde för var det många som sa att vi inte kan producera mer än 40 000 bostäder . Prognosen just nu är 64 000 påbörjade och 67 000 påbörjade . Vi har en bredare bostadspolitik än har haft . efter att jag tillträdde tillsatte vi ett 22-punktsprogram som finansministern och jag presenterade och som innebär en lång rad förändringar och förenklingar. De skyndar på beslutsprocessen när det gäller bygglov och gör att det ska kunna gå att bygga mer. Vi har dessutom 6 miljarder i budget för att investera mer och satsa mer på svenskt byggande. Det är lite förvånande att inte alla har upptäckt det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är korrekt att det byggs väldigt mycket i , men det är också en effekt av den förenklingsresa Alliansen genomförde . Sedan är det naturligtvis inte nog, utan det måste bli oerhört mycket bättre. Men är det ett beklämmande faktum att regeringen levererar alltför få förslag. Ygeman kunde presentera 74 propositioner, och på bostadspolitikens område har vi fått nöja oss med mindre än en tiondel av det. Det är inte acceptabelt, herr talman, och särskilt inte i den situation befinner sig i just . Vi har som sagt en bredare och starkare bostadspolitik i än på många decennier. Dessutom är det så, vilket jag oroar mig mer över, att oppositionen - inte minst - lägger fram en politik som skulle ta bort en stor del av de insatser som görs, minska bostadsproduktionen i och öka bostadsbristen. Den skulle skapa ännu mer obalanser på bostadsmarknaden, höja priserna på bostadsrätter och villor samt skapa ännu mer risker i samhällsekonomin. Jag tycker att det är förvånande att ni vågar göra det, . Min fråga går till statsrådet . Vi är många små, och ibland ganska fattiga, kommuner som har tagit ett stort ansvar när historiskt många människor har sökt skydd i vårt land. Vi är oerhört stolta över det arbete som personalen, och även civilsamhället, har gjort. när även glesbygdskommuner har bostadsbrist kan flyktingar som har rotat sig i våra kommuner och fått uppehållstillstånd tyvärr inte bo kvar, för det finns helt enkelt inga lediga lägenheter. De hyrs nämligen av . Min första fråga till statsrådet är därför om regeringen kan tänka sig att ge i uppdrag att överlåta lägenheter åt kommuner så att de som har fått uppehållstillstånd kan bo kvar. Den andra frågan gäller de rika moderatstyrda kommuner som deklarerar att de inte tänker följa anvisningslagen. Tänker regeringen införa något slags sanktioner mot detta? Låt mig först rikta ett stort tack till de kommuner som här tar upp. Utan deras ovärderliga insatser hade vi inte klarat den stora ansträngning som utsattes för , då vi hade ett enormt stort flyktingmottagande. Ansträngningen är stor även fortsättningsvis. Jag vill tacka alla de kommuner som har ställt upp. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund lämnar nu många av sina tillfälliga boenden och kontaktar då kommunerna för att ta reda på om de är intresserade av att ta över kontraktet. Exakt vilka boenden som lämnar blir en sak för att självt ta ställning till, men det blir i alla fall färre tillfälliga boenden i regi. När det gäller anvisningslagen är ju ordningen sådan att regeringen lägger fram förslag, stiftar lagar och domstolar prövar. Det finns inte - som vissa kommuner tycks tro - någon instans som man kan vända sig till i hopp om att man ska slippa att följa lagen. Det är svårt med bostäder över hela , oavsett om man är en liten eller stor kommun och oavsett om det är rött eller blått styre. Där sitter vi alla, på något vis, i samma båt. Det som förvånar mig är att det nu finns kommuner som inte ens försöker. Har regeringen några idéer om vad man kan göra för att få alla kommuner att anstränga sig och försöka att följa anvisningslagen? Läget är ansträngt i alla landets kommuner. Nästan alla kommuner har bostadsbrist. Detta är en mycket stor utmaning, och regeringen gör omfattande insatser för att hjälpa kommunerna i fråga om bostadsbyggande, regelförenklingar och mycket annat. Jag vill också säga att det inte är något fritt valt arbete att följa lagar.