· H3C120160114fs · 2016-01-14 14:01:31 — har det kommit besked om att i princip all svensk kärnkraft kan komma att stängas ned inom loppet av . Det senaste beskedet kom i . En sådan avveckling borde inte ligga i någons intresse med de negativa effekter det skulle få på det svenska elsystemet och ytterst för jobb och företagsamhet. Vi ser en kall dag som denna hur viktig kärnkraften är. ska det bli hemma i och 20 minus i andra delar av landet. Nivån på elpriset kan varken jag eller regeringen påverka. Däremot kan regeringen lägga fram ett skarpt förslag om att sänka eller ta bort kärnkraftsskatten på samma sätt som man kraftigt höjde den under föregående år, vilket skulle kunna ge ett andrum och bidra till att trygga elförsörjningen i . Därför vill jag, herr talman, fråga energiministern: Vad är Socialdemokraternas och uppfattning? Vad vill regeringen? Vill man behålla, sänka eller ta bort kärnkraftsskatten? Tack, , för en viktig fråga! Jag tror att vi alla är överens om hur viktigt det är att vi har en stabil energi- och elförsörjning till konkurrenskraftiga priser. Vi har ett system som i mångt och mycket fungerar väldigt väl. Vi har dock under sett att detta kan komma att förändras och det ganska snabbt. Det var mot den bakgrunden som regeringen tillsatte en föregående år, där alla åtta riksdagspartier sitter, så att vi kan få fram långsiktiga förutsättningar för energisektorn. I arbete har de här uppgifterna framkommit redan tidigare. framförde detta på ett seminarium som anordnade. När vi lade fram en arbetsplan som vi antog gemensamt i hela togs därför naturligtvis i beaktande att vi kan diskutera och hitta lösningar tillsammans så att vi alltid kan säkra el till konkurrenskraftiga priser till svensk industri och svenska hushåll. Jag noterar att det inte var något svar på den fråga jag ställde. Det är kalla dagar som kärnkraften är viktig. Jag kan konstatera att mitt eget parti har kommit med konkreta förslag när det gäller kärnkraftsskatten såväl som andra energipolitiska frågor. Låt vara att vi har en kommission - och den är viktig - men ett problem för är att han och regeringen inte har presenterat en enda konkret lösning på energipolitiken inom ramen för kommissionen. Därför återkommer jag till min fråga: Vad är regeringens uppfattning? Ska kärnkraftsskatten behållas, sänkas eller avvecklas? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är ju så att vi är precis i ingången av de förhandlingar som vi har förberett oss för under hela det föregående året. Det är en ganska komplicerad situation, men jag tror att den effektskatt som vi nu pratar om - som både den moderatledda regeringen och den nuvarande regeringen har höjt - är av den arten att den självklart måste ingå i diskussionerna. Det är dock inte den enda utmaningen som finns i energisektorn, och jag ser fram emot att vi både diskuterar effektskatten och gemensamt hittar lösningar som passar energisektorn men också övriga delar så att vi kan skapa långsiktiga förutsättningar för energisektorn och industrin. I sådana här frågestunder kan det bli lite tårta på tårta. Jag vill också ställa frågor kring just effektskatten på kärnkraft. Jag vill börja med att konstatera att vi faktiskt har skördat frukterna av tidigare generationers mycket kloka investeringar i såväl vattenkraft som kärnkraft. Detta har gjort till en stark industrination, eftersom vi har kunnat ha internationellt sett väldigt konkurrenskraftiga priser och leveranssäker elkraft. har den här kloka politiken tyvärr bytts ut mot vad jag tycker är en ideologisk lekstuga, där man lämnar över politiken till politiska aktivister snarare än till tekniskt kompetent personal. Min frågeställning är egentligen exakt densamma som inte fick något svar i den förra frågan: Vad avser regeringen att göra med effektskatten, eftersom vi närmar oss en position där det börjar bli riktigt akut? Detta är som sagt en viktig fråga, och min ingång i de samtal som vi nu ska inleda i är att vi alltid ska säkra el till konkurrenskraftiga priser till såväl hushållen som industrin. När det gäller det energisystem som vi har , där vattenkraften och kärnkraften står för lejonparten av elanvändningen men där vindkraften ökar ganska kraftigt, är det bara att konstatera att vi redan har fått besked om nedläggning av fyra reaktorer. De återstående sex reaktorerna är viktiga i systemet, och jag ser dem som en brygga in i ett förnybart system . När vi nu går in i diskussionerna är det för min del väldigt viktigt att vi kan komma överens över blockgränsen, för jag tror att långsiktiga förutsättningar är väldigt viktiga. Då kommer naturligtvis också diskussioner om skatter och styrmedel att ingå. Konstigt vore det väl annars, eftersom de är en viktig del av energisektorn. Tack för svaret, energiministern! Jag blev faktiskt lite positivt överraskad när jag läste nyheterna . Enligt min mening såg det ut som om regeringen började byta fot till en mer realistisk hållning i de här frågorna. Men blev svaret väldigt luddigt. ska man fortsätta diskutera i stället för att komma med någon som helst av konkreta besked om hur man tänker sig framtiden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag är djupt oroad över energisituationen framgent om man inte kan ge ens ett sådant enkelt besked. försöker oppositionspartierna ta billiga poäng, men faktum är att situationen i energisektorn är väldigt komplicerad. Den kompliceras av att vi har en kraftig nedgång i energipriser över hela världen, inte bara i . Det är klart att det pressar energisektorn; det måste vi ta i beaktande. Därför är det väldigt bra att vi har en på plats och att vi kan komma överens över blockgränsen och ge energisektorn långsiktiga förutsättningar. Skatterna kommer att ingå, men det är inte den enda fråga som behöver lösas för att vi ska kunna säkra el till våra bostäder och industrier. Jag vill ställa min fråga till inrikesminister . har det rapporterats en hel del obehagliga vittnesmål från olika delar av och övriga världen. , och har stått i centrum för diskussionen som handlar om sexuella ofredanden och övergrepp som har ägt rum. Jag tror att vi kan vara alldeles överens i den här salen om att den kroppsliga integriteten är okränkbar och att vi alla bör kämpa för att bevara den. Det är också uppenbart, och det tror jag att de flesta av oss kan vara överens om, att det här emellanåt även används i syfte att sprida en främlingsfientlig agenda. Det har rapporterats att polisen underlåtit att kommunicera och kanske till och med ingripa utifrån politiska hänsyn. Då vill jag veta hur regeringen avser att säkerställa att polisen konsekvensneutralt och professionellt gör sitt jobb och lämnar de politiska diskussionerna till oss. Först och främst vill jag instämma i allt det säger när det gäller vikten av kroppslig integritet, att förövare hamnar bakom lås och bom och att avslöja den typen av händelser. Polisen ska i sin informationsspridning naturligtvis inte ta hänsyn till något parti eller någon politisk uppgift. Det är en i offentlig förvaltning. har rikspolischefen föranstaltat att han ska göra en noggrann utredning av vad som har skett. Det gäller att gå till botten med dessa frågor och se om några fel faktiskt har begåtts. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag välkomnar utredningen, och när den läggs fram får vi se vilka slutsatser vi kan dra av den. Tack för svaret, inrikesministern! Det här är inte den enda oroande signal vi får från polisorganisationen. Vi har hört att brott inte utreds trots att det verkar finnas fullgod bevisning. Vi har hört om rom- och kvinnoregister. Vi har hört att villkoren är mycket ansträngda för de polismän och -kvinnor som jobbar i organisationen. Finns det ett strukturproblem som måste adresseras? Svaret på den frågan måste ändå bli nej. Det har aldrig satsats större ekonomiska resurser på polisen än . Det har aldrig funnits fler polisanställda än . Det har inte funnits fler poliser än det finns . Däremot är det sant att polisen genomför en stor reform, en stor förändring, som alla partier i har varit överens om. Det är viktigt att reformen leder fram till fler poliser närmare medborgarna och att den går i takt med att det blir ordning och reda i Polissverige. En av regeringens ambitioner är att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. För att nå dit krävs att alla aktörer i samhället arbetar aktivt med att minska utsläppen. Ett viktigt steg för att nå dit är det nya klimatavtalet som världens länder har enats om. Beslutet kom efter svåra slutförhandlingar vid klimatmötet COP 21 i . Det innebär att världens länder har en gemensam plan för att minska klimatutsläppen. Eftersom energisektorn har ett särskilt ansvar för att bidra till minskade klimatutsläpp vill jag fråga statsrådet på vilket sätt och den svenska energisektorn kommer att påverkas av det nya klimatavtalet. Tack, , för en mycket bra fråga. Det här är det historiskt första helt globala avtalet på klimatområdet. Det är nödvändigt och kommer naturligtvis att påverka energisektorn mycket över hela världen. Två tredjedelar av klimatgaserna kommer från direkt och indirekt energianvändning. har varit ett föregångsland. är ett av de länder i världen som har lägst koldioxidintensitet i energiproduktionen. Det beror på det utvecklingsarbete som har pågått för att frigöra oss från kol, olja och gas. Det innebär att många av de erfarenheter, produkter och tjänster som har utvecklats i i den svenska energisektorn kan vara en stark fördel för oss inte minst när det gäller exportinkomster och nya jobb inom en grön sektor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag ser med spänning fram emot att tillsammans med den svenska energisektorn arbeta för detta. Jag tackar för svaret. För att nå minskade klimatutsläpp krävs det sannolikt att vi i blir duktiga på energieffektivisering. Det är en fråga som har legat högt på den politiska dagordningen , inte minst på statsrådets dagordning. Inom vilka sektorer bedömer statsrådet att politiken kan göra mer när det gäller till exempel energieffektivisering? har haft ett pågående arbete med energieffektivisering som har burit frukt på lokalplanet, regionalplanet och nationellt. Vi använder i , jämfört , trots tillväxt , ungefär mindre el fast vi producerar mer. Det går att göra mer inom alla sektorer. Regeringen har precis tagit initiativ till att inrätta ett forum för smarta nät. Det kan vara ett viktigt verktyg i såväl industrin som hushållssektorn. Jag har en fråga till inrikesminister . Polisen har diskuterats . Det har redan ställts en fråga . Det har varit frågor om eventuella systematiska fel, felinformation och undvikande information. Innan polisreformen skedde en tillsyn av de olika polismyndigheterna i landet. Det var , som själv inte var operativ, som stod för den tillsynen. sker ingen tillsyn. Under bred enighet har vi antagit reformen. I samma enighet beslutade att det ska finnas en oberoende tillsynsmyndighet. Utredningen är klar och är färdigremitterad. Det gäller för departementet att ta fram en proposition. Jag trodde efter dessa händelser att regeringen skulle prioritera frågan och tycka att den är viktig. Men när propositionsförteckningen kommer till oss kan vi konstatera att regeringen faktiskt inte har med den frågan. Varför prioriterar inte regeringen frågan? Om ministern svarar att regeringen visst gör det; hur då? Min ödmjukhet förbjuder mig att gå igenom tider från det att utredningar har skett till att propositioner har lagts fram under tidigare regeringar. Det finns ett betydande material att diskutera. Jag delar uppfattning att det ska finnas en fristående och oberoende tillsynsmyndighet för polisen. Precis som visade finns ett omfattande material och omfattande synpunkter från olika remissinstanser. När ärendet är färdigberett på kommer det, gissar jag, att leda till en proposition . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tyvärr måste jag konstatera att regeringen prioriterar en proposition om elektroniskt kungörande av före tillsynen av polisen. Det sker tillsyn av skolverksamheten men inte av dem som har det yttersta våldsmonopolet i . Jag beklagar detta, och jag tycker att arbetet skulle kunna gå fortare. Jag är medveten om att det finns en mängd synpunkter från olika myndigheter - det är inte ovanligt - men det är här politiken ska göra skillnad. Nej, , det som prioriteras är att kriminalisera terrorkrigsresor, som inte blev gjort , att stoppa missbruket av svenska pass, som inte blev gjort , trots att det fanns förslag och trots att behovet fanns. Vi ska också se till att få en oberoende tillsynsmyndighet för polisen. Det pågår en försäljning av ett anrikningsverk i den konkursade gruvan i . Om verket säljs till bortforsling innebär det att det har gjorts enorma investeringar i en dagbrottsgruva med alla tänkbara bieffekter men att miljön och lokalsamhället runt om samt den sameby som berörs har betalat ett högt pris för ett fiasko. kan man misstänka att nya ansökningar kommer att komma in för nya gruvprojekt där miljön, lokalsamhällen och andra berörda näringar alltid betalar ett högt pris. Finns det långsiktiga planer i form av till exempel en mineralstrategi så att inte misslyckade gruvprojekt blir vardagsnyheter? Min fråga är av allmänpolitisk karaktär och riktas till : Ser regeringen en framtid i svensk gruvindustri? Regeringen ser en viktig framtid för svensk gruvindustri. Ska vi bygga ut och bygga om vårt samhälle på det sätt som krävs behövs mineraler. Det kräver att mineraler plockas upp ur marken på ett hållbart sätt. För att det ska vara hållbart krävs ett regelverk och system som gör att den typen av händelser som redovisar inte upprepas. Där finns definitivt att lära av de misstag som har begåtts tidigare. Den översynen av regelverken finns i den partiöverenskommelse som ligger till grund för regeringens arbete och kommer att genomföras . Tack, statsrådet, för svaret! Det är ett bra svar. Då kommer givetvis en följdfråga. Varför är det okej från regeringens sida att subventionera städhjälp till välbärgade svenska hem för miljardbelopp men inte okej att för en i sammanhanget spottstyver säkra naturresurser för miljardvärden och hundratals arbetstillfällen i en mycket hård drabbad region? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund För den som ser på den ekonomiska politik som regeringen bedriver är det ganska uppenbart att de stora investeringar vi gör såväl på miljöområdet för en hållbar miljöpolitik och biologisk mångfald som på arbetsmarknadsområdet är mångfalt större än kostnaderna för RUT-avdraget. Det avdrag vi har på RUT-området finns där för att vi ska ha en bra förutsättning för nya jobb att skapas och för svarta jobb att bli vita. Även min fråga går till inrikesminister och handlar om de senaste dagarnas rapportering om ofredande vid ungdomsfestivalen i och 2015. Det är väl ingen politiker eller partiföreträdare som har lämnats oberörd av de uppgifter som har tillkommit. Polisen rapporterade också , herr talman, att 200 ungdomar - unga killar - fördes bort från festivalområdet på grund av att de hade tafsat på eller på andra sätt ofredat unga tjejer. gick regeringen och inrikesministern ut och sa: Vi ska gå till botten med det här. I går meddelade särskilda åklagarkammaren att man lägger ned förundersökningen mot , och polisen har påbörjat en intern utredning. Min fråga till regeringen är: Vilka beslut eller åtgärder har regeringen fattat eller vidtagit utifrån att man "ska gå till botten med det här"? Som framgår av den artikel som citerar ur välkomnar jag att rikspolischefen har föranstaltat att han ska gå till botten med den här frågan. Han ska lämna över frågan till internutredning för att kolla om något brott har begåtts. Det står nu klart att så inte är fallet. Sedan ska han utreda vad som faktiskt har hänt. Det förekommer ju en hel del uppgifter i medierna, och långt ifrån allt som har sagts i medierna har varit sant. Därför har jag välkomnat att rikspolischefen vill göra den här utredningen. När resultatet av den kommer får vi i de olika politiska partierna ta ställning till vilka åtgärder som det är rimligt att vidta. Tack, inrikesminister ! När inrikesministern presenterade den nya rikspolischefen sa att han ska se till att blir av med sina "organisatoriska bojor" . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag misstänker att det finns både organisatoriska och kulturella bojor som polisen har att ta sig an. Men med tanke på problematiken i att utreda sig själv vill jag höra om regeringen kommer att tillsätta någon extern utredning i närtid. Regeringen kommer inte att tillsätta någon utredning i närtid, utan jag har välkomnat det utredningsarbete som rikspolischefen i medierna har sagt ska komma till stånd. Jag tror att det är rimligt att polisen av just de skäl som tar upp - organisationskultur och sådant - gör en rejäl genomlysning av dels vad som har hänt, dels om någonting har gått fel och vad det i så fall är och ser till att komma till rätta med det. Det finns nog all anledning att ha en bred diskussion om poliskultur och öppenhet inom polisen. Under partiledardebatten i går kunde vi höra statsministerns inledning: Varje flickas kropp, varje kvinnas kropp, är hennes egen - utan rädsla för att bli utsatt för övergrepp. Han sa också att de som är skyldiga ska straffas. För att detta ska kunna ske måste man känna trygghet också när man ska anmäla, och anmälaren måste tas på allvar. Det är inte alltid detta sker. Det vet vi som är kvinnor. Många av oss har blivit utsatta för den här typen av övergrepp, allt från sexuella trakasserier till värre övergrepp. Jag har också jobbat med den här frågan. ställer jag frågan till inrikesministern: Hur ska ni jobba för att vidta åtgärder för att man ska känna sig trygg med hela rättskedjan? Polisen är ju det första steget. Tack för den frågan, ! Jag tror att vi måste föra en bred diskussion, för det är tyvärr inte så att sexuella trakasserier är någon ny företeelse. Vi måste föra en bred demokratisk diskussion där vi mycket tydligare slår fast att det här är oacceptabelt och sedan göra rätt insatser. Polisen har för låga uppklaringsprocent av sexuellt våld och våldtäkter. Där måste polisen bli mycket duktigare på att arbeta. Det har startats ett omfattande arbete inom polisen för att öka uppklaringsprocenten av de brotten. Det gör också att fler kan anmäla våldtäkter. Vi har sett att mörkertalet för våldtäktsanmälningar minskar, men det finns en betydande förbättringspotential kvar. Jag tror att vi också måste se på hur rättegångarna fungerar. har vi en situation där offren, de utsatta, alltför måste upprepa sin berättelse och där det som ska vara ett återupprättande för offret i stället blir till en prövning. Där finns det också en del att göra. Regeringen har också ökat anslagen till kvinnojourerna, vilket jag tror är välkommet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Lagstiftning och att lagstiftningen följs och tillämpas har ett syfte att vara attitydförändrande. Mycket av våldet, för att generalisera, är mäns våld mot kvinnor. Hur kan hela samhället delta mer i förebyggande arbete för att detta inte ska ske, och hur kan man förändra förväntningarna på män? Det här kan svara på bättre än jag eftersom han är just man och har ett ansvar för de här frågorna. Jag tror att vi har ägnat alldeles för lite tid åt att diskutera männens roll. Det är lätt att man koncentrerar sig på offren. Det finns mycket att göra. Låt mig ta ett exempel: näthat. Kvinnor på nätet utsätts för grova tillmälen gång på gång, alltför få saker anmäls till polisen och polisen har gjort alldeles för lite. Men också de företag som tillhandahåller nätplattformarna har gjort alldeles för lite. Vi måste göra mer för att stå upp för kvinnors rättigheter och se till att de män som förföljer och hatar kvinnor på nätet hamnar bakom lås och bom. Även jag vill rikta min fråga till . Förhöjt terrorhot, flyktingkris och extra gränskontroller är någonting som sätter särskild press på polisen. höjs allt fler röster för att vi bör aktivera den nedlagda polisreserven. Den fanns i och lades ned 2012. Den användes exempelvis vid stormen . har vi ett läge som är speciellt. Flera kommuner, bland annat kommun, har skrivit ett brev till inrikesministern och sagt: Vi har inte möjlighet att exempelvis bevaka våra flyktingboenden. Vi behöver beredskapspolisen. Det höjs röster för att vi behöver tusen nya poliser. Men de tusen poliserna kommer det ju att ta att utbilda. Det har framkommit att vi skulle kunna få fram tusen beredskapspoliser - ännu snabbare om vi använder dem som finns tillgängliga, som fanns förut. Frågan är: Vad tänker inrikesministern om detta? För ordningens skull vill jag säga att det var kommun som skrev ett brev. kommun är mig veterligt inte existerande. Jag vill ändå välkomna KD:s nya kretsloppstänkande. i majoritet - lägger ned myndigheter. Har påbörjat i opposition - vill starta samma myndigheter. i majoritet - lägger ned beredskapspolisen. i opposition - vill starta den igen. Det gör att man kan ha något slags evigt kretslopp av opposition och majoritet med samma parti. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tror att man måste tänka nyare än så. Det fanns ett skäl till att den borgerliga regeringen och lade ned beredskapspolisen. Huvudskälet var att den inte användes. Ska vi skapa en ny mellanform måste den utgå från polisens behov och kunna användas utifrån polisens prioriteringar. Jag är öppen för en diskussion om hur det skulle kunna se ut, vilka former det ska ha och vilka länder man ska titta på - exempelvis den volontärverksamhet man har i . kan stå kvar. Det stämmer - heter det. Men det heter också, tycker jag, att man måste kunna ompröva och se att vi lever i en annan tid än det var 2012. När man ser ett behov bör man som ansvarsfull politiker ta till sig av den erfarenhet som finns. När vi ser att det tar upp till att utbilda 1 000 poliser, varför då inte se till den reserv som kan nyttjas? Det är viktigt för framtiden att samutnyttja de resurser som finns. Titta därför en gång till på detta, inrikesministern! Jag välkomnar omtänkandet från . Jag skulle möjligtvis kunna komma med några små tips på andra saker där det kunde tänkas om. Det kan behövas en mellanform. Jag tar gärna initiativ till en diskussion med och om vilka behov polismakten anser behöver fyllas på för att klara den utmaningen. Jag tror inte att man ska utgå enbart från resurserna utan faktiskt också från behoven. Så sent som påpekade energipolitiska talesperson att krav är att kärnkraftsindustrin ska betala mer av det som anser är kärnkraftens kostnader. tar upp att detta fastslås i regeringsöverenskommelsen. har å andra sidan både statsrådet och statsminister öppnat för att sänka skatten på kärnkraft, den så kallade effektskatten, för att rädda de kvarvarande reaktorerna. Då dyker en fråga upp, nämligen om det förslaget är förankrat hos samarbetsregeringens samarbetspartner . Om så är fallet, hur trovärdig är regeringsöverenskommelsen? Vi har inte någon annan princip än den som den förra regeringen hade, att kärnkraften ska betala för det som den orsakar i form av avfall och - förbjude - eventuella haverier. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det har , också under den borgerliga regeringen, pågått ett arbete gällande försäkringspremierna. Det håller på att ratificeras i , och vi har naturligtvis diskuterat det i regeringen. När ratificeringen väl är klar får vi ta ställning till det. Jag förutsätter att det sker enligt exakt samma princip som den borgerliga regeringen hade när den regerade. Frågan till statsrådet handlade om sänkningen av effektskatten på kärnkraft och det förslag som både Baylan och statsminister gått ut med så sent som i , där de säger att de kan tänka sig att sänka effektskatten. Är det förslaget förankrat hos det andra regeringspartiet, nämligen ? Baylan har sagt att effektskatten inte påverkar den framtida kärnkraftsproduktionen. Stämmer inte det längre? Det är två frågor att besvara .