· H3C120160121fs · 2016-01-21 14:01:10 — Jag vill ställa min fråga till arbetsmarknadsministern. Vi har stora integrationsutmaningar i . är inte ens hälften av alla nyanlända i arbete. när ytterligare 240 000 asylsökande har sökt sig till krävs det stora politiska reformer för att fler ska komma i jobb snabbare. Särskilt krävs jobb där man inte behöver ha så hög utbildning. Denna utmaning verkar statsministern inte alls se. Han har sagt att det inte är något stort bekymmer. Det är såklart problematiskt, för just här behöver politiken fokusera. Min fråga till arbetsmarknadsministern är om det är regeringens bedömning att det inte saknas jobb, och särskilt att det inte saknas jobb som faktiskt kräver lägre utbildning. Det är riktigt som säger, nämligen att det är uppenbart att den politik som har gällt inte kan fortsätta. Därför krävs en ny politik så att människor kommer i arbete mycket snabbare än som har varit fallet . Då krävs en politik som möter människor med olika förutsättningar och olika behov. Det är självklart så att vi behöver fler jobb i . Glädjande nog har vi just nu en mycket stark jobbtillväxt. De senaste siffrorna från visar på 85 000 nya jobb , säsongsrensat, och utvecklingen ser ut att fortsätta. De nyanlända som kommer till har väldigt olika förutsättningar. En del har förutsättningar att gå in i ett yrke som de kan eller har en hög utbildning med sig. Då är det viktigt att man möter det, och det gör vi i form av snabbspår. Andra kanske inte har någon utbildning alls och har kanske aldrig yrkesarbetat. Då är vägen in på svensk arbetsmarknad särskilt svår, och då är det självklart att vi också måste diskutera enkla jobb. Då är det uppenbart så att regeringen inte har en samlad syn på om det behövs jobb även för dem som har en lägre utbildning. Mitt enkla svar och råd till den här regeringen är: Se att det inte går att utbilda bort all arbetslöshet! Det krävs reformer för fler enkla jobb. Med en splittrad regering är det väl - för den vänligt sinnade - tydligt att en orsak till att det inte finns förslag för de enkla jobben helt enkelt är att ni inte är ense. När hade ansvar för arbetsmarknadsfrågorna fick alla nyanlända en etableringslots. Den politiken får väl beskrivas som en ganska begränsad framgång - det var av dem som deltog i etableringsuppdraget som fick tillgång till utbildning utöver svenska. Självklart behöver vi satsa väsentligt mycket mer på utbildning och mer individuellt anpassade insatser än vad som gällde under den gamla regeringen. Landsbygdsminister delar säkert den oro och frustration många av oss här i kammaren och runt om i landet känner kring årets vargjakt. Jag ser med oro på att denna kammare inte har förmågan att fatta beslut om en långsiktig och hållbar rovdjursförvaltning som gör att människor kan bo och verka på landsbygden. Landsbygdsbefolkningen och glesbygdsbefolkningen behöver känna ett stort förtroende för landsbygdsministers förslag, som jag hoppas kommer. Det behövs för att få fram en acceptans. Jag känner att regeringen har en tydlig och sammanhållen politisk ambition kring rovdjurspolitiken, men för mig som är helt ny i är det ganska uppenbart att det i vargfrågan finns en åsiktsskillnad mellan miljöminister och landsbygdsminister . Kan det vara så att landsbygdsministern har fått vika sig för och offra landsbygdsbefolkningen i denna kohandel? Min fråga är: När kommer de skarpa förslag som möjliggör en vargjakt och kanske kan återskapa förtroendet för politiken hos landsbygdens människor? Den jaktförordning som råder har skapat förvirring inom vargjakten. Det finns en stor oro, och förordningen fungerar inte. Vi ska komma ihåg att den regering som satte förordningen på plats var alliansregeringen. Den här regeringen är helt och hållet överens om att vi måste skapa ordning och reda i detta. Vi måste ha en förordning som följer rättspraxis, och vi måste grunda hur många vargar vi kan skjuta på vetenskaplig rådgivning och analys. är det att skapa ordning och reda kring vargjakten i . Det är dags att den oreda Alliansen ställde till tar slut. Jag förstår att det har varit komplikationer med den tidigare jaktförordningen. Jag menar att vi nu måste se framåt och hitta lösningar. Min fråga var: När kommer lösningarna? Om landsbygdsministern är osäker på om han får stöd från tror jag att han kan hitta ett annat brett stöd här i , inklusive från mig, bara de skarpa lösningarna kommer. Vi är helt ense i regeringen om att vi ska skapa en ny förordning som följer rättspraxis och även är relevant gentemot . Det arbetet pågår nu mycket intensivt, och vi kommer att förändra förordningen . Det handlar också om att titta på att ta besluten , så att det finns möjlighet att ha en rättsprocess som möjliggör jakt. Vi ska även titta på var det ska hanteras. Min fråga är till försvarsministern. Anser försvarsministern att antalet krigsförband vi nu har är tillräckligt? Bakgrunden är att det i det kommittédirektiv som har lämnats står att man ska föreslå hur en utökad personalvolym i krigsorganisationer kan uppnås om ett sådant behov skulle uppkomma med hänsyn till försvarsberedskap. Jag tycker att vi har passerat det för länge sedan. tycker jag att vi har för många hövdingar och för lite indianer, om uttrycket tillåts, i organisationen. Jag vill gärna ha ett svar som kanske är lite fylligare än bara "ja" eller "nej". Jag tackar för frågan. Försvarsinriktningsbeslutet innebär att vi utökar organisationen. Vi kommer att utöka med ca 300 soldater på i förhållande till situationen . Det är en investering som omfattar en rätt ansenlig mängd pengar. Utbyggnadsarbetet påbörjas nu och kommer att pågå , och det innebär att personalvolymen när det gäller soldater kommer att öka. Vi skapar nya enheter i Försvarsmakten. Det skulle kunna innebära att försvarsministern också är positiv till ett värnpliktssystem i någon form. Är det korrekt uppfattat? Det som sker på sker inom ramen för nuvarande personalförsörjningssystem. När det gäller den utredning hänvisade till i sitt första inlägg vill vi ha det belyst hur ett framtida system kan öppna upp för en ökad personalvolym och nya förband. Vi vill alltså ha en utredning som även belyser det perspektivet, och det är det direktiv som gäller. Sedan får vi väl avvakta utredningens resultat och framtida positioner. Min fråga går till landsbygdsminister . Regeringen har tagit till en mängd åtgärder för att förbättra konkurrenskraften för den svenska livsmedelsproduktionen. Det handlar bland annat om sänkta dieselskatter, direktstöd till mjölkproducenter och höjt Norrlandsstöd, och snart presenteras också en långsiktig livsmedelsstrategi för . Tyvärr har vi haft problem med de sena utbetalningarna av EU-stöden för . Bakgrunden är att hade svårt att få det svenska landsbygdsprogrammet, som den förra regeringen skickade in, godkänt av EU. Kommissionen hade en mängd synpunkter som den socialdemokratiskt ledda regeringen fick hantera. Detta ledde till merarbete och förseningar av utbetalningarna av stöden . har 7 av 9 miljarder kunnat betalas ut. Min fråga är hur den nuvarande regeringen säkerställer att detta inte händer igen när stöden ska betalas ut. Det är alldeles riktigt att det vi övertog var en mycket slarvigt inlämnad ansökan till landsbygdsprogrammet av den förra regeringen. Det var 330 utestående frågor som vi löste ut, och det jobbades oerhört intensivt av såväl departement som jordbruksverk. Vi fick det på plats och godkänt . Men det är ett helt nytt system, vilket innebär att man måste ha helt nya it-system. Vi har jobbat oerhört intensivt med det här. Av 9 miljarder är 7 miljarder utbetalt . Det är de stora pengarna som återstår. Det är kompensationsstödet på 1,2 miljarder. av det betalas ut , och en mindre del, ungefär 200 miljoner, betalas ut . Ja, vi har redan nu börjat jobba med nästa program, CAP 21. Man kan inte vänta, som man gjorde, med det här programmet. Man måste förbereda sig så att det inte ställer till med de problem som hela jordbruksnäringen fick på grund av detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Utbetalningarna av stöden skedde mitt i en kris för de svenska mjölkbönderna. Jag undrar om det är något som tagit särskild hänsyn till vid denna utbetalning. Det ställer givetvis till med likviditetsproblem när man inte får ut stöden i den omfattning som man normalt får. Det var en exceptionell situation på grund av det strul som jag redovisade i mitt förra inlägg. Det får inte ske igen. förbereder man sig för att göra rekordtidiga utbetalningar för att på det sättet också kunna kompensera den tidigare förseningen. Vi räknar med stora utbetalningar . Statens utbetalningar av ersättningarna till lantbrukarna , som har berörts här, är som sagt kraftigt försenade. Det är särskilt olyckligt med tanke på den svåra situation som många av lantbrukarna i befinner sig i, särskilt mjölkbönderna. verkar regeringen ganska upptagen av att hitta skäl och orsaker till att förseningarna har uppkommit. Men för dem som är berörda och som drabbats av detta, nämligen lantbrukarna, spelar det faktiskt inte särskilt stor roll. Det problem som uppstår är att många nu drabbas av likviditetskris och att många tvingas lösa det med lån, det vill säga att det skapas olägenheter och kostnader för dem som är berörda. Därför vill jag fråga landsbygdsminister om regeringen avser - och i så fall på vilket sätt - att kompensera lantbrukarna för de olägenheter och kostnader som uppstått till följd av de försenade utbetalningarna från staten. Utbetalningarna, som hanterar, följer , så det är inget brott mot det. Att kompensera kan man göra på många olika sätt. Bland annat kommer man, som jag sa i förra inlägget, att betala ut stöd rekordtidigt så att man stärker likviditeten. Jag vet att det finns ett stort problem inom svenskt lantbruk. Vi har gjort flera satsningar. Vi har satsat på dieselskattereduktionen, som alliansregeringen sänkte från per liter till . Den har vi ökat till . Det innebär 300 miljoner till lantbruk och skogsbruk, hela 900 miljoner. Vi finansierade också det nationella kuvertet från EU nationella medel. 152 miljoner betalades ut i två omgångar till det svenska lantbruket. Det är massor av insatser som vi har gjort akut. Tack, landsbygdsministern, för svaret! Det låter bra att man är på väg att hitta en ny form att arbeta med det här , då detta ska betalas ut snabbare. I anslutning till det vill jag fråga landsbygdsministern om han är beredd att garantera att betalningarna inte försenas, utan att de snarare betalas ut . Sedan kvarstår dock frågan på vilket sätt regeringen avser att kompensera bönderna för de förseningar som har uppstått . Det är inte ovanligt att så här sker när man byter programperiod. Så skedde också vid förra programperiodsbytet, då det blev väldiga komplikationer med it-systemet. Jag vet och förstår att jordbrukarna lider av likviditetsbrist när det blir förseningar. Vi kompenserar dem, och lovar att man ska göra rekordtidiga utbetalningar av stöd. Jag utgår också från att generaldirektören har gett ett klart och tydligt besked till lantbrukarna. Jag har en fråga till arbetsmarknadsministern om hur det går med den så kallade fas 3, alltså de som står längst ifrån arbetsmarknaden och finns i sysselsättningsfasen. När jag möter sociala företagare säger de att de fortfarande inte riktigt vet vad som ska hända med deras verksamhet och inte heller med de människor som befinner sig i den här åtgärden. Regeringen har bestämt sig för att lägga ned fas 3 och ersätta den med extratjänster i välfärdssektorn. Det fanns mycket problem. Men var nöjda med insatsen, och fick jobb i någon form. Och de som befinner sig i fas 3 är ungefär 30 000 personer. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Vad händer , och vilken information går ut till de sociala företagen och till de personer som finns i fas 3? fråga rymmer två aspekter. Den ena gäller de sociala företagen. Det är min uppfattning att de arbetsintegrerade sociala företagen har en mycket viktig roll att spela inom arbetsmarknadspolitiken och bör kunna få en utökad roll, och det är en fråga som regeringen arbetar med. Den andra gäller de individer som har blivit placerade i återvändsgränden fas 3. Regeringen och Arbetsförmedlingen arbetar nu mycket intensivt med att se till att människor kan få andra vägar som kan leda till ett riktigt arbete. Det är oerhört många personer som befinner sig i fas 3, och det är många personer som har varit arbetslösa mycket . sjunker, glädjande nog, långtidsarbetslösheten efter många års stillastående. Regeringen har infört möjligheten till studier för alla dem som befinner sig i fas 3, och vi arbetar med att få kommuner, landsting och statliga myndigheter att inrätta extratjänster. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tycker inte riktigt att jag fick svar på vilken information som ges till de här personerna, om de vet vad det är som väntar dem. I ett pm som läckte ut från Arbetsförmedlingen skriver man att det finns många som står långt från arbetsmarknaden och som varken kommer att vara aktuella för extratjänster i välfärden eller kommer att kunna tillgodogöra sig utbildning. Frågan är: Vad gör statsrådet för att de här personerna ska få hjälp? Det var ändå som fick jobb i den andra åtgärden. Det förvånar mig att tycker att fas 3 har varit så välfungerande. Jag tror att hon är ganska ensam om det. Men jag ska ta seriöst på frågan. Utbildning kommer naturligtvis att passa väldigt många. Det är oerhört ovanligt att människor inte skulle ha möjlighet att tillgodogöra sig utbildning. Jag har faktiskt aldrig träffat någon person som inte skulle ha möjlighet att tillgodogöra sig utbildning. Det är sant att alla inte kommer att klara att ta ett jobb, även om det är subventionerat. Då behöver vi insatser som arbetsträning. Min fråga går till biståndsminister . De nya globala målen för hållbar utveckling har instiftats, och har varit väldigt aktivt i dessa frågor. Vad kommer att prioritera i arbetet med de nya globala målen för hållbar utveckling? Jag känner väl till att biståndsministern har nämnt särskilt mål 14 och 16. Kan biståndsministern möjligen utveckla vilken roll kan spela i att uppnå dessa mål? Jag tackar för frågan. I dessa mörka tider är det glädjande att FN:s alla medlemsstater har lyckats enas om Agenda 2030, den riktning mot en hållbarare värld som vi så väl behöver. Vi behöver ju gifta ihop miljömässig, social och ekonomisk hållbarhet på riktigt i en gemensam agenda. har prioriterat bland annat jämställdhet, anständigt arbete, hållbara hav och fredliga samhällen. Vi kommer att ta ett initiativ tillsammans med små östater för att hjälpa världen att samla sig kring mål 14. Det finns nämligen inget centrum inom FN-systemet för alla de frågor som ligger under mål 14. Vi kommer också att jobba med demokrati, ansvarsutkrävande, rättsstatens principer och alla de svåra frågor som ryms inom mål 16. Det gör jag bland annat inom ramen för statsbyggande och fredsbyggande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Under mål 16 ryms rättsstat och institutionsbyggande. En viktig del, som jag vet att regeringen har tagit rejäl höjd för, är kvinnors deltagande. Hur tänker jobba aktivt för att kvinnor ska bli mer delaktiga, speciellt vad gäller mål 16? Mål 16 handlar om frihet från våld och fredliga samhällen. Det är förutsättningar för att vi ska kunna lyckas med att se till att människor har rätt till utbildning, mat och alla andra mål. Kvinnors deltagande är en nyckelfråga. satsar på att göra kvinnor centrala i fredsförhandlingar genom särskilda initiativ för att få kvinnliga medlare och fredsförhandlare. Vi tar också upp kvinnors roll i alla sammanhang. Jag ställer min fråga till landsbygdsminister . Det gäller de försenade EU-ersättningarna. Svenska bönder verkar på en gemensam europeisk marknad men med nationella produktionsvillkor, oavsett om det rör sig om skatter, klimat eller EU-ersättningar. Svenskt jordbruk har inte råd att missgynnas i detta i förhållande till sina konkurrentländer. Då är det speciellt jobbigt när miljöersättningar och liknande EU-ersättningar inte utbetalas . Utgångspunkten måste ju vara att förenkla bondens vardag och förstärka lönsamheten och konkurrenskraften inom de gröna näringarna. Statsrådet har tidigare nämnt att det ska göras rekordtidiga utbetalningar . Kan statsrådet precisera hur han tänker kring det? Sedan vi gick med i EU 1995 har vi en gemensam jordbrukspolitik, så samma politik gäller för alla EU:s 28 länder. Förseningarna som tar upp finns i alla länder, och många länder har betydligt större förseningar än . Det man måste göra är att börja jobba med det nya programmet. Man måste göra sin hemläxa. Därför har vi redan nu startat jobbet med CAP 21 som ska gälla . Så gjorde inte alliansregeringen. Man startade sent och lämnade in en slarvig ansökan, vilket gjorde att det blev stora fördröjningar innan vi fick det svenska systemet på plats. Detta gjorde att jordbrukarna drabbades av sena utbetalningar. Vad gäller utbetalningarna kan jag inte i detalj säga vilka som kommer först. Jag tackar landsbygdsministern för svaret. Jag kan förstå att det inte går att precisera , men det är intressant att ambitionen finns. Låt mig konstatera att detta är en riktig jäkla soppa, och det är inte en kocks fel, utan det är snarare flera kockar som inte har gjort sitt jobb fullt ut. För att kunna bygga en stabil och växande grön näring behövs stabila regler, långsiktigt goda ekonomiska villkor och politiker som tar ansvar. Är landsbygdsministern beredd att ta detta ansvar? Regeringen tar ett stort ansvar för de gröna näringarna, särskilt för jordbruket. Vi har satt in många aktiviteter och ekonomiska stöd för att stötta jordbruket i rådande situation. Det gäller inte minst mjölknäringen där vi ger 900 miljoner till en dieselskattereduktion och extra likviditetsstöd till jordbruket. Vi har även höjt Norrlandsstödet till maxbelopp. Regeringen är beredd att ta ett långsiktigt ansvar och startar därför redan nu jobbet inför CAP 21. Jag har en fråga till arbetsmarknadsminister . Det är en allmänpolitisk fråga, och den handlar om bostadsmarknaden. Behovet av bostäder är stort. har kommit fram till att det behövs 700 000 bostäder till 2023. För att vi ska kunna nå detta mål och lösa dagens besvärliga situation behövs det inte bara byggande. Det behövs också en förenklad regelprocess, och det arbetet påbörjade Alliansen. Många uppfattar att denna process nu har avstannat, vilket givetvis inte är bra. Det behövs bostäder. Det är inte kapital, tid i bostadskö eller kontakter som ska avgöra om en person får en bostad. Är regeringen beredd att fortsätta det arbete med att förenkla byggprocessen som vi inledde så att det snabbare blir fler bostäder? Bostadsbristen är en av våra allra största utmaningar. Den förhindrar tillväxt av nya jobb i delar av landet eftersom människor inte kan flytta till de lediga jobben. Vi har stora utmaningar med många ungdomar som vill flytta hemifrån och nyanlända till som behöver bostad. har vi en bostadsskuld. under den gamla regeringen hade vi ett mycket lågt bostadsbyggande, och behöver vi bygga i kapp. Utmaningarna är stora. I arbetet med dem behöver vi självklart titta på många olika sätt att stimulera byggandet. Regelförenklingar är definitivt en sådan. Regeringen har bjudit in de andra partierna för att föra gemensamma diskussioner om hur vi kan lägga gammalt groll åt sidan för att systematiskt och gemensamt titta på vilka insatser som behövs och är bra för så att alla ska kunna få tag i en bra bostad som man har råd med. Jag lyfte upp frågan just för att den är så viktig. Det handlar inte om bara storstadsregionerna utan om hela . Vad kommer det att vidtas för åtgärder för att minska plantiden? kan det från ritning till färdig bostad. Bostadsföretagen måste våga börja bygga, och det nu! Bostadsministern arbetar med att titta på regelförenklingar, för det är en viktig del. Det kommer att behövas många olika insatser för att vi ska uppnå det höga bostadsbyggande som är absolut nödvändigt. Det vore välkommet om vi kan göra det i bred samverkan, och i ett sådant arbete måste alla partier vara beredda att ge och ta och lyssna på alla konstruktiva förslag. Det kommer regeringen att göra. Jag ställer min fråga till biståndsminister . Min fråga handlar, precis som tidigare fråga, om de nya hållbarhetsmål som antog . Jag är framför allt intresserad av hållbarhetsmål 14 om att bevara och nyttja haven och dessa resurser. Ministern var redan tidigare inne på att kommer att ta en ledande roll där tillsammans med önationer, bland annat , eftersom det inte finns något samlat centrum för dessa frågor. Det är ett viktigt arbete för , för enligt tidsplanen ska mycket av detta vara uppnått och när det gäller föroreningar i miljöer 2025. Hur tänker ministern att ska agera för att kunna göra detta kraftfullt och få till de strukturer som behövs för att gå vidare? Jag tackar för frågan. Utmaningarna för våra hav är fullständigt överväldigande. Vi vet att två av tre fiskebestånd är överfiskade eller fullt utnyttjade. Det finns en väldig brist på kunskap om haven, och vi ser havsförsurningen som hotar ekosystem och också försörjningsmöjligheterna för miljoner människor. Det som säger stämmer. Vi har en mängd överenskommelser och konventioner som länder och stater inte lever upp till. kan stödja genomförandet genom kapacitet, inleda forskningssamarbeten och stödja en mängd mekanismer för att de redan existerande överenskommelserna ska kunna uppfyllas. Jag tackar ministern för engagemanget i frågan. Jag vet att dessa frågor ligger henne varmt om hjärtat, precis som de gör för mig. Vi pratar ofta om hur det ser ut i världshaven, men vi har också stora problem på hemmaplan. Det gäller att se till att vattenmiljön blir bättre även i vårt eget närområde . Ingår det i arbetet och i så fall på vilket sätt? Haven är en sant gränsöverskridande fråga som tvingar oss att samarbeta över gränserna. Där är det viktigt att komma ihåg att plastskräp som släpps ut på den svenska förs med havsströmmarna och kan hamna i en fisk i . Det hotar inkomstmöjligheterna för fattiga människor. Det är klart att vi måste samarbeta kring de här frågorna. Vi måste utbyta kunskap och ta gemensamt ansvar. Jag har en fråga till statsrådet . Vi har diskuterat likviditetsproblem, utbetalningar och sådant, men min fråga gäller något annat, nämligen livsmedelsstrategin, som kan vara en del av den långsiktiga lösningen. Vi i Liberalerna har länge tyckt att det är en prioriterad och viktig fråga, och det finns även ett stort allmänintresse kring den, åtminstone hos dem som berörs. Min fråga är: Vad är den nu gällande tidsplanen? Det finns stora förväntningar på livsmedelsstrategin. Det handlar inte bara om politiska förväntningar utan främst om de som direkt kan beröras och även samhället i övrigt. Jag vet att också andra, såsom , är intresserade av vad som händer. Det handlar om jordbrukets konkurrenskraft, men även konsumentperspektivet är viktigt. Hur ser den gällande tidsplanen ut? Tidsplanen var initialt att vi skulle lämna en proposition till , men vi måste skjuta upp den. Vi räknar med att kunna lägga fram en proposition . Jo, för att vi har fått oerhört många inspel, inte minst under de dialogresor vi har gjort runt om i landet, till sex olika orter. Det har varit fulla hus med många inspel från branscher och intresseorganisationer, vilket har gjort att vi fått ett enormt stort material. Detta material måste sammanställas och hanteras på ett ansvarsfullt sätt, men också förankras hos de övriga partierna. Jag ser fram emot att vi för en gångs skull i ska kunna anta en nationell livsmedelsstrategi med ett gemensamt klubbslag. Det är oerhört viktigt att vi värnar svensk livsmedelproduktion i alla led och att vi själva tar fram fler livsmedel i . Jag kan hålla med statsrådet om att det är oerhört viktigt med en bred förankring för att få acceptans.