kam-fs · H3C120160526fs · 2016-05-26 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Närings- och innovationsminister (S) Barn-, äldre- och jämställdhetsminister (S) Minister för högre utbildning och forskning (S) Finansmarknads- och konsumentminister (MP) Närings- och innovationsminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Jag vill ställa en fråga till näringsminister . Sjukskrivningarna ökar igen, och regeringen föreslår att arbetsgivarna ska medfinansiera sina medarbetares sjukfrånvaro ytterligare. Förslaget går ut på att en arbetsgivare ska betala av sjukpenningen för medarbetare som har varit sjukskrivna längre än . Regeringens förslag har fått hård kritik, både från SKL och från . Det är framför allt inom den offentliga sektorn som sjukskrivningarna ökar. Där är sjukskrivningstalen högre än i den privata sektorn. Risken är stor att nyanställningarna kommer att minska och att det kommer att försvåra situationen för den redan utsatta personen. Det gäller särskilt dem med lång sjukdomshistoria eller någon form av funktionsnedsättning. Anser näringsministern att regeringens medfinansieringsförslag kommer att påverka företagens benägenhet att anställa på ett negativt sätt? Tack för frågan, ! I har vi en lång tradition av överenskommelser mellan fack och arbetsgivare, vilket har gett mycket goda resultat. En del i frågan om att minska antalet sjukskrivningar och jobba mer förebyggande är att det på svensk arbetsmarknad kommer till fler avtal där man tar tag i de frågorna. Regeringen har utsett en processledare som ska hålla i kontakterna med parterna för att se vilka initiativ parterna kan ta för att vända utvecklingen och se till att sjukskrivningarna minskar. Regeringen har också lagt fram ett förslag om hälsoväxling - ifall man inte lyckas med att hitta en lösning på arbetsmarknaden. Förslaget innebär att arbetsgivaravgiften för företagen sänks. Beräkningar av hur det skulle slå visar att det skulle gynna framför allt privata företag och missgynna den kommunala sektorn. De långa sjukskrivningarna finns nämligen i många kommuner och landsting. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är ett system som bygger på att kostnaderna inte ska öka totalt sett. Småföretagen ska skyddas, och svaga grupper på arbetsmarknaden ska skyddas. I går kom de senaste sifforna från . Sjukpenningtalet för april uppgick , vilket är mer än . Siffrorna ljuger inte. Vi vet alla att utvecklingen går åt fel håll. På vilket sätt tror näringsministern att regeringens förslag kommer att sänka trösklarna för att personer med en sjukdomshistoria och som står långt ifrån arbetsmarknaden ska komma in i arbete? Det viktigaste är att regeringen har lagt fram ett helt program, med ny målsättning men också många konkreta insatser, för att minska sjukskrivningstalen. Det är ett arbete som bedrivs med full kraft. En del handlar om att se till att arbetsmarknadens parter gör mer i det förebyggande arbetet. Där har vi nu en processledare på plats, som kan föra samman och föra diskussioner med både arbetsgivarsidan och fackliga representanter för att se vilka initiativ som finns. Hälsoväxlingen är ett sätt att sänka arbetsgivaravgifterna för alla företag och gynna dem som gör rätt. Min fråga riktar sig till näringsminister . På många kommunalt ägda flygplatser runt om i landet finns det lappar på toaletterna med information om telefonnummer man kan ringa om man befinner sig på flygplatsen för att resa från och bli bortgift mot sin vilja. Tanken är att polis ska kunna eskortera flickan till skydd från den som vill gifta bort henne så att snabbt kan kopplas in. Frågan om att införa dessa lappar även på har lyfts fram av Liberalerna men även av en mångfald politiker i , även näringsministerns partikollegor i , där ligger. ägare, Swedavia, tycker att förslaget är behjärtansvärt men menar att beslut inte kan fattas utan direktiv från ägaren, det vill säga staten. Mot bakgrund av det undrar jag ifall regeringen, i egenskap av ägare till Swedavia, kan tänkas ge bolaget ett nytt ägardirektiv angående att sätta upp dessa lappar och därmed erbjuda panikslagna unga flickor en sista möjlighet att undgå tvångsäktenskap. Tvångsäktenskap är förbjudet i . Det är en viktig fråga som riksdag jobbar brett med att bekämpa. Inte minst unga kvinnor ska inte tvingas eller luras att följa med på semesterresor som de facto kan sluta i ett äktenskap som man inte känner sig bekväm med eller vill vara en del av. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag välkomnar verkligen engagemanget i frågan. Jag ska villigt erkänna att den här frågan inte har varit uppe i mina dialoger med Swedavia, än så . Men jag tar gärna med mig den och ska fråga Swedavia hur de ser på det och varför de inte skulle kunna tänka sig att göra någonting sådant. Jag uppskattar att även näringsminister vill se över själva budskapet i min fråga. Det hade givetvis varit bättre ifall man kunde komma åt det betydligt större problemet längre ned, alltså via myndigheter, skola, socialtjänst och så vidare. Men jag ser fram emot att höra från Swedavia om näringsministerns närmanden. Jag vill upprepa att det är viktigt att vi står enade i frågan i riksdag, och att vi alla agerar på olika sätt för att bekämpa inslag av tvångsäktenskap i vårt land. Jag kommer att fråga Swedavia hur de ser på det. Även min fråga går till . Att hot, våld och skadegörelse sker på ett organiserat sätt gentemot blåljusverksamhet är inget nytt fenomen. Ny politik från för att möta problemen på riktigt har däremot lyst med sin frånvaro. Kommer vi att få se några förslag som är i linje med det har efterfrågat , nämligen hårdare tag mot dem som hotar eller på annat sätt utgör hinder för polis, ambulans eller brandkår? Avser regeringen att vidta några nya åtgärder för att dessa illasinnade personer enklare ska kunna frihetsberövas och frihetsberövas än ? Jag tror att ganska många börjar efterfråga politik på området. Det är helt oacceptabelt att personal som utför samhällets uppgift att både försvara säkerhet och att skydda medborgares liv och hälsa drabbas av stenkastning eller angrepp när de åker in i vissa bostadsområden. Det är någonting som vi tar fullständigt avstånd ifrån. Jag vet att har haft en rundabordssittning eller konferens med berörda myndigheter för att diskutera vad man kan göra ytterligare för att se till att personalen ska känna sig trygg men också för att beivra det olagliga beteendet. Vi är beredda att titta på ifall det krävs ytterligare lagskärpningar på området. Men vi kan konstatera att en del av de borgerliga partierna, som har väldigt hög svansföring på området, valde att inte skärpa straffen för just detta under sina vid makten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Som jag ser det måste vi såklart få fler poliser. Det pratas om det. Det har också föreslagit, till skillnad från regeringen. Utöver ny lagstiftning handlar det också om ledarskap. Vi ska ge de kriminella stenkastarna två alternativ: Skärp er, eller bekanta er med statens våldsmonopol! Vid det senare alternativet ska det upp politiskt och från polisledningen. saknas det garantier för att något av det kommer att bli verklighet. Det kan vi också utröna av svar. Det är otroligt viktigt att denna typ av brott beivras och att de som begår brott också lagförs. Det är centralt i en rättsstat. Det andra är att vi ser över ifall det juridiskt behöver göras justeringar. Det tredje, som man inte ska glömma bort, är att det i många av dessa förorter också krävs ett förebyggande långsiktigt arbete. Det handlar om att göra insatser socialt och i skolan och se till att unga människor får jobb så att det skapas en annan kultur och en framtidstro. Det är en sådan politik som den här regeringen driver mycket hårt, eftersom det är en sådan politik som långsiktigt gynnar utvecklingen i dessa bostadsområden. Min fråga riktar sig till finansmarknadsministern och tidigare bostadsministern . Amorteringskravet träder i kraft , och vi i välkomnar det. Vi har en bostadsbrist, och den har gett upphov till galopperande bostadspriser. Detta gör att hushållens skuldsättning riskerar den ekonomiska stabiliteten och att vi får en bostadsbubbla. Unga har det särskilt svårt att ta sig in på bostadsmarknaden. Efter att bolånetaket infördes har det blivit ännu svårare för unga att ta sig in. Min fråga till statsrådet är om han håller med om att ungas möjlighet att äga sin bostad påverkas av kombinationen lånetak och amorteringskrav och om det då finns ett behov av att låta utreda en flexiblare tillämpning av bolånetaket, särskilt när det gäller unga som grupp på bostadsmarknaden. Finns det planer på en sådan utredning? Jag tackar för en mycket viktig fråga. Självklart behöver vi en politik som tar ansvar för de risker som finns i det finansiella systemet. Det rör inte minst risker med hushållens ganska stora skuldsättning. Den är historiskt stor men också stor om man jämför med hur det ser ut i andra länder. Därför är jag mycket glad över att vi har kunnat enas brett över blockgränsen om viktiga instrument som bolånetaket och amorteringskravet, som träder i kraft . Självklart måste vi då också ta hänsyn till vilka följdeffekter som reformerna får. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi följer utvecklingen på bolånemarknaden. Regeringen har ett ambitiöst bostadsbyggnadsprogram, och vi ger stöd bland annat till nya hyreslägenheter som blir en möjlighet för unga att ta sig in på bostadsmarknaden och få ett första boende. När det gäller just bolånetaket är det som har ansvar för det, och bedömer stadigt effekterna av sina reformer. Vi litar fullständigt på att kommer att göra en analys av om man behöver göra några förändringar. Vi har inte fått några sådana signaler än så . Jag tackar för svaret. Svårigheten för unga är att få tag i en bostad på den ort där man har valt att flytta ihop med någon, arbeta eller studera. Det tvingar den unga att söka sig till den svarta andrahandsmarknaden eller att bo kvar hos föräldrar eller kompisar. Ja, det är viktigt att ta ansvar. Och vi står bakom de reformer som har genomförts. Men vi kan konstatera att något investeringsstöd ännu inte är klart och levererat. Det är inte ens infört. Jag skulle vilja ställa en följdfråga. Hur ser statsrådet på införande av ett särskilt bosparande riktat till unga som ett sätt att komma förbi detta? Vi fortsätter att följa frågor som berör både finansmarknaden och bostadsmarknaden, eftersom de hänger tätt ihop. Inte minst tas dessa frågor upp i samband med de bostadssamtal som pågår mellan regeringen och oppositionspartierna. Även där är frågan om bosparande en av de frågor som är uppe på bordet och som vi tittar på. Jag vill hävda att de stora initiativ som regeringen har tagit - den största bostadspolitiska satsningen - kommer att vara en viktig del av lösningen. Det innebär att vi satsar mer än 6 miljarder på att se till att det byggs fler bostäder som framför allt unga efterfrågar, det vill säga små hyreslägenheter. Min fråga går till näringsminister . Vi tog över regeringsmakten i ett läge då klyftorna och otryggheten i ökade. När vi tog över regeringsmakten valde vi att påbörja ett samhällsbygge. Vi valde investeringar i stället för nedskärningar och skattesänkningar. kan vi se att utvecklingen börjar gå åt rätt håll. Vi har en mycket stark utveckling i den svenska ekonomin med 110 000 nya jobb . Industrin växer, och allt fler industrier flyttar tillbaka till . blir kanske det år då fler verksamheter flyttar in i än ut från . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi har också stora utmaningar. Vårt viktigaste vallöfte är att nå EU:s lägsta arbetslöshet . För det krävs ett nytänkande inom jobbpolitiken, där mycket handlar om att få små och medelstora företag att ta sig in i ekonomin, börja växa och kunna anställa. Min fråga till näringsministern är: Hur kommer ditt förstärkta uppdrag att bidra till tillväxt och fler jobb, framför allt för nyanlända? Jobben är den här regeringens kanske viktigaste uppgift - att pressa tillbaka arbetslösheten och nå EU:s lägsta arbetslöshet 2020. När vi kom i regeringsställning var arbetslösheten kring . är den nere på . Arbetslösheten har alltså gått ned kraftigt, och vi ser att sysselsättningen ökar kraftigt i svensk ekonomi. Men det kommer att behövas fler initiativ, inte minst på de områden som tar upp. När det gäller frågan om hur små och medelstora företag ska växa och expandera och behöva anställa fler har vi redan gjort stora insatser, inte minst för att ge små företag bättre låneförutsättningar, så att de kan investera och utveckla sin verksamhet och även gå på export. Frågan om de nyanländas situation på svensk arbetsmarknad är en viktig fråga där det krävs nytänkande från alla parter. Där ser jag fram emot att jobba ihop med både och LO, som båda har visat intresse för att diskutera hur vi nu snabbt kan ta till vara den kompetens som har kommit till . Jag tackar näringsministern för detta. Jag tror att det är två behov som behöver mötas här. Det handlar om industrier som har svårt att hitta arbetskraft och nyanlända som inte kommer in på arbetsmarknaden. Men det handlar även om personer som står och har stått långt från arbetsmarknaden. Här finns det stora möjligheter för jobbskapande. Men hur kan man ännu snabbare få igång dessa vägar in till arbetsmarknaden för nyanlända och för personer som står långt från arbetsmarknaden? Det första är att jobba med den kompetens som människor bär med sig och att snabbt validera och se till att människor kommer ut på en arbetsplats, så att de inte börjar den långa vägen med språket först utan faktiskt kan börja i ett arbetsliv och börja lära sig språket på plats på jobbet. Det finns många sådana bra initiativ. Inte minst de snabbspår som regeringen har varit med och utvecklat tillsammans med arbetsmarknadens parter har effekt för kompetensförsörjningen och för en snabb väg in på arbetsmarknaden. Men det kommer att krävas mer, och jag ser fram emot att jobba med det tillsammans med parterna på den svenska arbetsmarknaden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till näringsminister . Vi behöver skapa fler enkla jobb, sa statsministern i går, som ett led i att bekämpa klassklyftorna. Enkla jobb är en typisk grej som sliter isär arbetsmarknaden. Det blir vi med jobb, och så blir det de med enkla jobb. När högern snackar om enkla jobb menar de, inte helt förvånande, ofta att det är utrikes födda och vi inom LO-kollektivet som ska ta dessa jobb. Det är liksom alltid vissa grupper av människor som förvisas till den här typen av jobb. Det oroar mig att vi ska hålla på med sådant på arbetsmarknad. Med enkla jobb brukar följa en rad tråkigheter - låga löner, taskiga villkor, avsaknad av kollektivavtal och dålig arbetsmiljö - snarare än rättvis och likvärdig behandling på arbetsmarknaden. Då är min fråga till dig, : Vad menar ni med enkla jobb? Vilka är det som ni tycker ska utföra dessa jobb och på vilka villkor? Jobbpolitiken bygger på att vi behöver fler jobb, både avancerade jobb och jobb som inte kräver lika mycket utbildning. Vi ser nu att jobben växer till i mycket hög takt i . Men vi kommer att behöva lyckas med mer om vi ska få ned arbetslösheten ännu mer, vilket vi har som ambition i . När vi talar om enkla jobb handlar det inte om sänkta löner. Jag vet att det finns borgerliga partier som har sagt att det behövs sänkta löner för kvinnor för att klara kvinnornas sysselsättning. I valrörelsen sa man att det behövdes sänkta löner för ungdomar. är det framför allt invandrarna som behöver sänkta löner. Jag tror på den svenska modellen, där parterna gör upp om avtal, löner och villkor på svensk arbetsmarknad. Men jag ser också att både LO och just nu säger att de är intresserade av att hitta nya vägar in på arbetsmarknaden för de människor som har kommit till vårt land. På samma sätt som staten nu har tagit ett stort ansvar och säger att vi vill ha 5 000 moderna beredskapsjobb finns det nog arbetsuppgifter i den privata sektorn som borde utföras, och det finns människor som vill göra det. Tack, , för ditt svar. Det verkar ändå som om saker som upprepas tillräckligt av Alliansen till slut, som av en händelse, blir S-politik - som enkla jobb. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tror tyvärr inte att det kommer att bli lika bra som ni verkar tro att det ska bli. Problemet med att göra skillnad på jobb på detta sätt är fortfarande att de som ska utföra de jobb som ni har avfärdat som enkla jobb, hur man än vänder och vrider på det, blir en lägre kategori av arbetare på arbetsmarknaden än andra. Det tycker jag rimmar illa med att bekämpa klassklyftor. Ge folk jobb i stället! Är inte det bättre? Vi behöver fler jobb, och vi behöver alla typer av jobb i . Det som verkligen skapar klassklyftor i ett samhälle är nämligen arbetslöshet, och det är alltför många människor som går arbetslösa. Det är fortfarande 350 000 människor som går arbetslösa - trots att vi har 100 000 lediga jobb. Att matcha de arbetslösa mot de jobb som finns i ekonomin är därför huvudspåret för den här regeringens jobbpolitik, men det handlar också om att försöka få även privata företag att ta ansvar för de grupper som har kommit till , som kanske har svårt att ta sig in och som kanske inte kan språket lika väl. Min fråga går till statsrådet . Om vi ska lyckas höja kunskapsresultaten i skolan och ge fler elever en bättre start i livet måste vi börja med lärarna. har tidigare föreslagit att ledarskap, svenska som andraspråk, specialpedagogik och it borde vara självklara och obligatoriska delar av lärarutbildningen. Men om vi ska lyckas stärka lärarna måste vi också titta på den lärarledda tiden på lärarutbildningen. hade lärarstudenterna i snitt lärarledd undervisning , och har över hälften av lärarstudenterna lärarledd tid. Detta tycker vi inte är rimligt, och vi tror inte att det ger lärarstudenterna förutsättningar att lyckas. Därför satsar vi i vår vårmotion för att öka antalet lärarledda timmar på lärarutbildningen. Min fråga till statsrådet är om hon tycker att det är rimligt att lärarstudenter bara har lärarledd undervisning . Jag tackar för en otroligt viktig fråga. Jag ska säga att jag är glad att nu har uppmärksammat det vi redan har haft som politik och lagt fram i flera budgetpropositioner, det vill säga att kvaliteten på den högre utbildningen behöver höjas. Det gäller inte minst de utbildningar som har få lärarledda timmar, och där ingår just förskollärarutbildningen och lärarutbildningen. Regeringen satsar redan under den här mandatperioden för att ge möjlighet till mer lärarledda timmar i lärarutbildningen och förskollärarutbildningen, men även i de humanistiska och samhällsvetenskapliga utbildningarna. Jag välkomnar alltså ert förslag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är viktiga saker statsrådet tar upp, men det är fortfarande så att vi satsar 1,2 miljarder specifikt på lärarutbildningen. Där har man nämligen i snitt lärarledd undervisning . Det är en av de viktigaste yrkeskategorierna om vi ska höja resultaten i svensk skola, och min fråga är fortfarande om statsrådet tycker att det är rimligt att de har lärarledd undervisningstid . Jag tackar för den uppföljande frågan. Jag vill verkligen vara tydlig med att säga att jag är helt överens med er, . Det är därför vi har den politik vi har. Vi behöver öka antalet lärarledda timmar. Det handlar om genomströmningen, och det handlar om kvaliteten - inte minst på lärarutbildningen. Vi måste dock även se till att det finns forskarutbildade lärare, och där hoppas jag att kommer att vara beredda att stödja förslag om fler forskarutbildningsplatser på lärarutbildningen. Annars gör inte mer pengar nytta. Vi måste också se till att det finns fler lärare. Jag har en fråga till statsrådet , och den handlar om den svenska äldreomsorgen. Den är bra, och de allra flesta är väldigt nöjda med den. Den är en del av den svenska modellen. Vi står dock inför en rad utmaningar. Vi får ett ökat antal äldre, och vi behöver helt enkelt möta brukarnas behov och önskemål med mer personal. Det är det som är avgörande för hög kvalitet och god äldreomsorg - antalet personal, och bra personal dessutom. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka resultat har man fått av de bemanningssatsningar regeringen har gjort i äldreomsorgen? Jag tackar för frågan. Äldreomsorgen är verkligen en viktig fråga för vår samtid och framtid, och jag är genuint glad över den satsning på personal och bemanning i äldreomsorgen som regeringen har gjort tillsammans med . Jag är glad över den eftersom jag reser runt i och ser hur snabbt pengarna har använts - och till vad. Det ska vara en bemanningssatsning, men jag har märkt att det underlättar oerhört att man lägger scheman, har färre delade turer och helt enkelt får fler kamrater på arbetsplatsen. Det är bra för de äldre, och det är bra för dem som jobbar där. Av den uppföljning som har gjorts, som är preliminär, vet vi att av pengarna försvann ganska snabbt . Vi kommer att få en mer strukturerad uppföljning av , men än så länge är pengarna väldigt efterfrågade. Det är det vi ser och kan följa just . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar för svaret. Det låter ju väldigt positivt, men det är också viktigt att pengarna verkligen kommer till nytta och används ute i kommunerna. En fråga kan därför vara hur många kommuner det är som har sökt medlen och vad pengarna används till. Har vi uppföljning på det? Vi har en preliminär uppföljning eftersom den formella ska komma . Det vi vet om 2015 är dock att 194 kommuner i använde hela beloppet, att 60 kommuner använde mer än halva beloppet och att 30 kommuner använde något mindre än halva beloppet. Alla kommuner utom tre använde dock något, och det är väldigt lovande. Som jag sa reser jag runt och besöker kommuner systematiskt och pratar om äldreomsorg, och detta är väldigt efterlängtat. Min fråga går till näringsminister . trädde en ny lag i kraft som innebär att man tvingar kommunerna att ta emot nyanlända invandrare. Det beräknade antalet hänvisningar till kommunerna motsvarar 13 500 bostäder. I dagens bostadskris i , där bostäder saknas, är lösningen modulbostäder i och med att det tar så pass att bygga bostäder i . Enligt beräkningar talar vi om per kvadratmeter, vilket skulle motsvara en kostnad på beroende på vilka uträkningar man baserar kostnaderna på. På vilket sätt tänker regeringen kompensera kommunerna för den extremt höga kostnaden i och med den tvingande lag regeringen har genomfört? Det har inte undgått någon att vi hade en extrem situation när det gäller asylmottagning i . Det var många människor som kom . Då valde regeringen att agera och har därmed vidtagit åtgärder som gör att situationen nu är en helt annan. Det innebär dock inte att de människor som har kommit till får en lätt start på sina nya liv. Det är viktigt att hela tar ansvar för detta och delar de bördor - men också de möjligheter - detta innebär. Jag vet att många kommuner inte minst tittar på de bostadssatsningar som är de största och där vi ger stimulanspengar till byggandet av hyresbostäder till rimliga kostnader. Det gör att man kan bygga fler bostäder också till dessa grupper. Sedan finns det kommuner som har lediga lokaler som kan användas till bostadsbyggande, och så finns det andra som tittar på modulbostäder. Det är ett beslut man har att fatta på den kommunala nivån. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack för ditt svar, . Jag får alltså svaret att kompensationen för de extremt höga kostnader för att ta fram bostäder som regeringen påtvingar kommunerna är en subventionering på . I den bostadskris vi har vet vi alla att modulbostäder är lösningen för att få fram snabba - och tillräckligt många - bostäder. Det kostar alltså mellan 12 och 19 miljarder.