kam-fs · H3C120160512fs · 2016-05-12 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Finansmarknads- och konsumentminister (MP) Landsbygdsminister (S) Försvarsminister (S) Gymnasie- och kunskapslyftsminister (S) Finansmarknads- och konsumentminister (MP) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Nya former för frågestunden prövas Övningsverksamheten ökar nu i . Det är välkommet och ett resultat av den försvarsöverenskommelse som ingåtts. Det är viktigt med övningar. Det gör att man lär sig, och man drar slutsatser av hur tillståndet är när det gäller personal och materiel. För någon dag sedan kunde en kvällstidning rapportera om att vid övningen Cold Response i med ca 2 000 svenska soldater som deltog fungerade inte kommunikationsutrustningen på önskvärt sätt, utan i stället fick man använda egna civila mobiler. Det är en brist som har identifierats och som naturligtvis långsiktigt måste lösas. Jag var också på plats i på I 19 och har fått bred information om denna utmärkta övning. Med övningar identifierar vi brister. kommer allvarliga uppgifter om olika materielprojekt som kan bli dyrare än planerat. Vi kan komma att stå inför viktiga strategiska val. Min fråga till försvarsministern är: Med nya brister identifierade och möjliga kostnadsökningar, föredras då sänkta ambitioner eller samtal om behov av tillskott av mer pengar för att säkra vårt inriktningsbeslut? Tack för frågan! Det var en väl tillspetsad fråga som ställer mig i någon sorts försvarssituation här, men jag tänker inte gå i den fällan. När man får fördyringar och problem i organisationen tittar man på hur man ska hantera problemen, vilken typ av kostnadspress man har och vilken typ av prioriteringar man kan göra när det gäller materielprojekten. Det är någonting jag förutsätter borde ha förekommit under den förra regeringens tid, och det förekommer definitivt under den här regeringens tid. Vi jobbar aktivt med att hantera materielfrågorna. När det gäller brigadledningsövningen var jag och besökte ledningsregementet i går. Jag har också tidigare fått en ordentlig genomgång om det. Det är bra att eventuella brister kommer fram, för då kan man åtgärda dem. Vi skönmålar inte, utan vi ser sanningen. Jag beklagar att inte försvarsministern vill gå i min fälla. Jag får göra en ännu större björngrop. Men detta är viktigt. Jag delar uppfattningen att vi har identifierat problemet som är uppmärksammat. Vi vet också att det finns en del andra utmaningar, och vi har ett antal materielprojekt framför oss som kan innebära fördyringar. Därför är det viktigt att vi rätt snart, så fort som möjligt, slutar att ägna oss åt torrsim utan ser verkligheten sådan den är. Då måste vi göra ett strategiskt val - sänkta ambitioner eller tillskott av medel - och jag vill inte sänka ambitionerna. är det definitivt inte så att vi befinner oss i någon torrsimssituation. De saker vi gör för att bearbeta kostnadsbilder är riktiga och reella och sker i förhållande till myndigheterna. Jag förutsätter att myndigheterna gör allt de kan. På annat sätt kan man inte agera som regering. Jag kan inte stå här i kammaren och utlova en massa pengar till det ena och det andra. I mitt uppdrag ingår också att hålla sig inom de ramar som vi har satt i den försvarsuppgörelse som finns. Min fråga riktar sig till statsrådet . Regeringen kommer att gå fram med ett förslag om att ge tillfälliga uppehållstillstånd till de personer som har flytt undan krig och som har långvariga skyddsbehov. Det riskerar att skapa osäkerhet och utsatthet hos de enskilda individerna trots att de redan är här och vi i princip vet att de är här för att stanna. Min fråga till statsrådet är: Hur ska de nya svenskar som kommer till etablera sig på bostadsmarknaden? Vilken bank ska ge bolån till personer med tillfälliga uppehållstillstånd? Vilken hyresvärd ska ge ett hyreskontrakt till personer med tillfälliga uppehållstillstånd? Min uppfattning är att vi måste öppna vägar för människor att komma in på bostadsmarknaden. Vi måste se till att människor kan efterfråga bostäder. Detta riskerar att driva in människor i osäkra bostadsförhållanden och svartkontrakt och att leda till att de helt enkelt tvingas tränga ihop sig med bekanta. Vad ska regeringen göra för att förhindra detta? Jag tror det är bra att ge en liten historiebeskrivning av hur utvecklingen har varit . har haft en väldigt mänsklig och human flyktingpolitik. Vi har också gjort en stor insats för ta hand om den svåra situation som många människor i vår omvärld har hamnat i. har också tagit emot väldigt många människor. Det är någonting som jag är stolt över och hoppas att vi är många som är stolta över. Vi är väl medvetna om att det också skapar ett väldigt stort tryck på . Det gjorde att vi kände oss tvingade att helt enkelt skärpa villkoren för asylmottagning. Det gör att vi nu har en tillfällig lagstiftning som just skapar begränsningar. Men självklart måste vi se till att människor ändå får en bra start i . Det gör vi genom många insatser. Vi satsar en halv miljard på etableringsinsatser. När det gäller bostadssituationen, som frågan här specifikt gällde, är det ett väldigt brett angreppssätt som regeringen har för att skapa möjligheter till fler boenden, sänka kostnaderna och också skapa boenden för människor med låga inkomster. Vi måste ha ett brett angreppssätt i frågan. Jag är i begränsad utsträckning intresserad av regeringens migrationspolitik. Det vi nu talar om är människor som är här. Flykten är över, och det finns ingen möjlighet att skicka tillbaka personer till . Det är fakta på bordet. Frågan jag ställer är: Vad har regeringen för beredskap för att dessa personer inte tvingas ut i en bostadsmarknad där de blir utnyttjade och i en arbetsmarknad där de blir utnyttjade när de har osäkra bostadsförhållanden? Vilken bank ska ge ett lån till de personerna? Det är viktigt att se att vi just nu är inne i en process för att ta hand om de människor som har kommit hit och skapa bästa möjliga förutsättningar för att de ska få en bra start. Det gör vi brett genom att till exempel satsa på utbildning, se till att människor får språket med sig och skapa bättre asylboenden så att de verkligen får en bra start i . Det finns också en möjlighet att få ett permanent uppehållstillstånd till exempel genom att få en plats på arbetsmarknaden. Där vet vi att det finns ett stort engagemang och stort intresse och att många arbetsgivare också erbjuder den möjligheten. Jag delar helt enkelt inte bedömningen om den totalt stängda dörr som här målas upp. Med buller och bång presenterade för att över 3,2 miljarder av skattebetalarnas pengar ska gå till bostadssubventioner. De ska ges till byggherrar för att bygga bostäder som inte annars skulle byggas. Regeringen kallar det för den största bostadspolitiska satsningen . När fick sparken var det hans största bedrift, sa man. Sanningen är nog den att det är det största missbruket av skattepengar som regeringen har sysslat med. För det första vill fastighetsägarna inte ha pengarna. För det andra går det heller inte att säkerställa att pengarna kommer att gå till de mest resurssvaga eller enbart till små hyreslägenheter, som man marknadsförde så starkt. Än värre är att dessa 3,2 miljarder ännu inte har betalats ut. Satsningen är kraftigt försenad. Man vet inte vad man ska göra. Jag har rest runt i bland annat , och och sett hus som står klara som skulle ha de här subventionerna och där man ansökt om medlen. Min fråga till den tillförordnade bostadsministern är: Ska subventionerna ges till byggare vilkas bostäder och hus redan står klara? Till att börja med är jag inte tillförordnad, utan jag är bostadsminister. Sedan får vi se hur regeringen kommer att se ut framöver. Jag har tagit fullt ansvar för bostadsfrågorna. Jag tycker att de är otroligt väsentliga och att detta är ett viktigt politikområde där vi också agerar kraftfullt och gör mycket. Regeringen har kommit med förslag och avsatt resurser som motsvarar den största bostadspolitiska satsningen . Det är någonting som jag är stolt över. Satsningen inbegriper både direkta stöd för att få fram fler hyreslägenheter och stöd till kommuner som tar ett större bostadsansvar och ser till att ta fram detaljplaner och att det kommer att börja byggas fler bostäder. Vi måste ha ett brett angreppssätt, för det är många frågor som behöver lösas för att få igång bostadsbyggandet. Glädjande nog ser vi nu en snabb utveckling där det byggs många fler bostäder. Vi jobbar nu intensivt med att ta fram förordningen för hur pengarna ska fördelas. Arbetet är dock inte klart ännu, och jag kan därför inte ge några definitiva svar här och . Det minsta man kan begära är att regeringen meddelar om man ska ge pengar till hus som redan står klara - hus som inte behövde subventioner - i stället för att ge pengarna till det som Liberalerna föreslår. Vi vill till exempel satsa 400 miljoner på höjda bostadstillägg för äldre och för ensamstående föräldrar. Vi vill satsa pengar så att syriska familjer kan återförenas. Det är pengar som ni i stället använder till att ge till rika byggare som inte behöver dem. Fastighetsägarna frågar inte efter dessa pengar, och de är enligt all forskning ineffektiva. Ska ni ge pengar till att öka byggandet eller inte? Det viktiga här är att vi gör en stor satsning och att vi nu kommer med de resurser som krävs för att vi ska få igång byggandet inom en sektor som inte har fungerat under hela den tid som Alliansen har suttit vid makten. Det har funnits ett enormt stort underskott på hyreslägenheter, framför allt små hyreslägenheter med en rimlig hyra. Där gör vi nu en stor insats. Vi kommer att komma fram med förslag på området, och det är förslag som verkligen behövs. Vi ser att allmännyttan redan nu börjar öka sitt byggande. Det byggs fler hyreslägenheter just på grund av att regeringen tar de här stegen. Det är någonting som jag tycker att vi båda borde välkomna. Jag har en fråga till landsbygdsminister . Först och främst hälsar jag ministern välkommen till igen. Det är trevligt att åker runt i hela landet och att ministern nu för tredje gången på en månad besöker landsbygden i och tittar på de små och stora livsmedelsproducenter som vi har där. Livsmedelsproduktion gör det möjligt för både män och kvinnor i hela landet att leva på sin lön. Jag tänkte koppla ministerns besök i till den livsmedelsstrategi som tas fram och ställa frågan: Kan man också koppla ihop strategin med den svenska modellen och se till så att vi får jobb i hela landet och en trygghet i hela landet? Kan vi se till att män och kvinnor i hela landet kan leva på sin lön genom livsmedelsstrategin och den svenska modellen tillsammans? Tack för frågan! Den svenska modellen handlar om att se till att hela landet lever. Den handlar inte om en del av landet. Den nationella livsmedelsstrategin handlar till stor del om jobb ute på svensk landsbygd. Primärproduktionen sysselsätter ungefär 50 000 personer, och livsmedels- och dryckesindustrin sysselsätter 55 000 personer, oftast på landsbygd. Om vi ökar vår livsmedelsproduktion kommer också jobben och möjligheterna att bo, leva och verka på landsbygd att bli betydligt bättre. Frågan är egentligen inte var - på vilken landsbygd - livsmedelsproduktionen ska ske. Mitt svar på frågan är att den ska ske mycket mer på svensk landsbygd. Det låter betryggande. Under förra mandatperioden försvann många jobb på den svenska landsbygden. Om vi kan vända denna trend nu när jobben växer till igen och det blir fler som får jobb och se till att det kommer alla i hela landet till del är det en fördel. Men det är också viktigt att vi ser till att vi då ställer krav på kollektivavtal och att vi ser till att män och kvinnor kan leva på sin lön. Vi ska se till att trygga välfärden i hela landet, och det är där jag menar att livsmedelsstrategin kanske kan kopplas ihop med den svenska modellen. Absolut kan den göra det. Livsmedelsstrategin är en vägvisare. Vad vill med livsmedelsproduktionen? Ska vi hämta livsmedel, som vi gör ? Det innebär att vi hämtar av livsmedlen från en värld som kanske behöver den mer än vi. Vi vet att de företag som jobbar inom denna bransch sysselsätter många människor som har kommit till vårt land från andra ställen. Den här industrin sysselsätter flest av dessa. Även väldigt många ungdomar får en möjlighet här. Jag har en fråga till vår försvarsminister. har återigen deltagit i en storövning i , och det finns återkommande problem. Några personer har kommit med klagomål, och tidningar har också skrivit om detta. Det är ganska komplext att leda sammansatta förband, som Ledningsregementet har gjort, via satellit och med nya staber som är tillfälligt sammansatta och inte samövade. Att det uppstår problem är inte konstigt. Däremot undrar jag, försvarsministern, om vi gör rätt saker när vi har dessa storövningar med internationella, tillfälligt sammansatta förband. Eller ska vi lyfta fram övningarna mer inom och öva mer här? Om det finns tid över skulle jag vilja att ministern kommenterar den nya sambandsutrustningens införande. Tack för frågan! Enligt den inriktningsproposition som har fattat beslut om ska samtliga förband öva . I de övningarna ingår fokus på ett nationellt scenario. Internationella övningar är också nödvändiga. Det ingår i de bilaterala och multilaterala organisationssamarbeten som deltar i. Cold Response är en viktig övning som vi deltagit i , och vi kommer även att delta i den . Det som framkommit vad gäller sambandsutrustningen tycker jag är intressant. Jag fick en genomgång av det i går på Ledningsregementet, och man har konstaterat en del brister. Mycket beror på att brigadledningsförmågan har sänkts i eftersom den upphörde då vi rustade ned försvaret efter att det tog slut. håller vi på att bygga upp denna förmåga igen och tillför ny teknik. Det är en utmaning, och det är bra att det blir belyst. Jag vet att försvarsministern känner till att man i materielplanen fasar ut Radio 180-systemet, går över till annan bandbredd och så vidare. Jag har själv deltagit i övningarna i . När man gör en utvärdering efter en sådan övning kan man komma fram till att specifika förband ska öva, och att öva är viktigt. Sedan får utvärderingen visa om vi övar rätt. Delar försvarsministern den uppfattningen? Jag har tagit del av den inledande delen av utvärderingen som gjorts på bland annat Ledningsregementet. Det är bra material som kan ligga till grund för bedömningen av framtida övningar. Det kan, precis som säger, utgöra underlag . Gammal utrustning - eller hur vi nu ska beteckna den - kommer successivt att fasas ut, och ny kommer att tillföras. När man gör det gäller det att bygga upp kompetensen att hantera ny utrustning. Många människor behöver omgående tillgång till svenskundervisning inom sfi. Vi kristdemokrater vill ge språkundervisning redan när asylprövning pågår. Det ska även ges en obligatorisk samhällsorientering om vad som gäller i med både rättigheter och skyldigheter. Vi vill uppmuntra och ge nyanlända förutsättningar för att så snabbt som möjligt stå på egna ben och få en nystart här. Eftersom bristen på språklärare är stor behöver vi vara uppfinningsrika och inte stelbenta för att lösa situationen. I uttalade sig statsrådet om att det inom sfi finns ett problem med drivkrafter som handlar om att tjäna pengar i stället för att fokusera på kvaliteten i undervisningen. Jag vill fråga ministern: ska inte de som bedriver skolundervisning, vilket många kvinnor gör, ha samma möjlighet att driva verksamhet med vinst som de som bygger skolan, vilket oftast är män, och de som säljer läromedel och i outsourcad verksamhet städar, lagar mat och sköter vaktmästeri? Tack så mycket för frågan! De som kommer till ska naturligtvis lära sig svenska så fort som det bara går. Det är därför regeringen har satsat på någonting som vi har kallat för svenska från dag ett för de asylsökande. Det har blivit en jättesuccé. Bara har över 73 000 deltagare fått lära sig svenska som de väntar på ett besked om de ska få stanna i . Vi måste naturligtvis också förstärka sfi. Vi måste ha fler lärare, och verksamheten måste få mer pengar och resurser, vilket den inte fick under den tidigare alliansregeringen - jag ärvde ett urholkat sfi. Vi måste också se till att hela skolan inte drivs av vinstintressen utan att man ser elevernas, lärarnas och utbildningskvalitetens förutsättningar som det primära. var frågan just varför alla de som bygger skolan, tar fram undervisningsmaterial, säljer gymnastikredskap, bygger cykelställ och asfalterar parkeringar och skolgårdar får driva sin verksamhet med vinst och inte de, ofta kvinnor, som sköter själva undervisningen. Där ska möjligheten att driva verksamheten med vinst fråntas dem. Varför denna differentiering? För den här regeringen är det ytterst viktigt att våra skattepengar används ändamålsenligt. Varenda skattekrona som vi investerar i välfärden ska gå till välfärden - till skolan, omsorgen och sjukvården. ser vi dessvärre att otillbörliga vinstuttag förekommer. Vi är till och med världsunika i det avseendet. Det tänker inte den här regeringen medverka till. Vi har välfärdens bästa för ögonen först och främst. Det är vanskligt att använda egna subjektiva erfarenheter och anekdotisk bevisföring som grund för sin politiska analys, men tänkte jag göra det ändå. När jag sökte till gymnasiet och kom in på ett itgymnasium fanns det en utfästelse om att vi skulle få varsin bärbar dator och att datorerna skulle integreras i själva utbildningen. Men när vi väl satte igång visade det sig att vi fick datorerna men lärarna i praktiken aldrig utnyttjade det faktum att vi hade all världens kunskap i våra händer, utan man höll fast vid den traditionella utbildningen. Det kanske ser bättre ut . Jag vet inte om eleverna på läktaren håller med mig, men jag tror att vi fortfarande har problem att se till att digitaliseringen tas hela vägen och används av lärarna i själva pedagogiken. Jag är nyfiken på hur statsrådet ser på den utvecklingen. Tack så mycket för en mycket viktig fråga! Vi vet att en skola i framkant, en skola i världsklass, måste vara en skola som också speglar sin tid. Då måste vi ha en skola med en genomtänkt digitaliseringsstrategi som den följer. Det handlar om att man ska ha en infrastruktur i framkant men också att man anpassar undervisningen till att spegla det. Därför har regeringen tagit fram en digitaliseringsstrategi genom . Där tittar man bland annat på hur programmering kan bli en del av undervisningen så att vi fostrar framtida innovativa förmågor som kan vara del av att göra konkurrenskraftigt även . Jag kan tänka mig att nyutexaminerade lärare som har gått lärarutbildningen kanske har en bättre förmåga att använda den nya tekniken. Hur ser vi till att även lärare som har stor kompetens och lång erfarenhet av tidigare utbildningssystem också får full möjlighet att ta till sig nya pedagogiska verktyg med hjälp av it? Förutom att själva undervisningen ska anpassas till en digital era måste vi naturligtvis se till att lärarna har de kunskaper de behöver för att klara av sitt uppdrag. En del av digitaliseringsstrategin som har tagit fram handlar om att även lärarna ska få den kompetensutveckling de behöver för att kunna bemästra det vi vill att de ska kunna för att vi ska få en riktigt digital skola som är i världsklass även i det avseendet. Alliansregeringen drev med stor framgång, påstår jag, visionen om Matlandet . Denna vision ledde till nya jobb, nya företag, ökad export och aktiviteter kring maten vid skolor, förskolor, äldreboenden och liknande. Den rödgröna regeringen avvecklade denna vision det första man gjorde och sa att den skulle ersättas av en livsmedelsstrategi. har det gått , , sedan denna vision avvecklades. Det har uppstått ett stort tomrum. är min fråga: Kommer det någon livsmedelsstrategi, och när kommer en sådan i så fall? Tack, , för frågan som är mycket viktig! När det gäller livsmedelsstrategin motionerade faktiskt den här kammaren redan för tre för att ta fram en strategi. Den regering som var del av avslog förslaget . När den här regeringen tillträdde satte man omgående igång arbetet. Jag förstår att känner en viss frustration över att det tar lite tid, men det här är en viktig sak, och den kommer att genomarbetas. Däremot använder vi delar av Matlandet , som var mer av ett gourmetprojekt med väldigt goda delar, i strategin. Den kommer, och den kommer snart att lämnas över till . Det var inte något specifikt svar på min fråga om när visionen om en ny livsmedelsstrategi kommer att förverkligas. Vi har väntat . Väldigt många aktörer väntar på att det tomrum som har uppstått ska fyllas med något innehåll. Frågan kvarstår alltså: När kommer strategin? Fråga två är: Hur ska det samförstånd som statsrådet vill ha med oppositionen uppnås när vi ännu inte har fått se något resultat? Vi håller på att fylla det tomrum som har funnits . Strategin kommer att lämnas till före sommaruppehållet. Vi har haft en mycket bred dialog med hela branschen, med intresseorganisationer, och också oppositionen har varit inbjuden till ett flertal möten ute i landet. En dialog har alltså förts. handlar det om att få det här till kammaren och sedan handlar det också om att förhoppningsvis ser till att oppositionen inte lägger politisk prestige i det här. är ansvarig för det område jag tänkte fråga om, nämligen , men eftersom han tydligen är upptagen med någonting annat ställer jag den till Per som svarar på allmänpolitiska frågor . Jämfört med andra länder missar en svensk elev nästan i undervisningstid. Ska vi kunna vända resultaten i den svenska skolan behöver våra elever lika mycket tid med en lärare i klassrummet som elever i andra länder. föreslår att undervisningstiden ska utökas med per dag med start på lågstadiet. ligger vår satsning på mer matematik i högstadiet kvar. Sammantaget lägger vi 6 miljarder på mer undervisningstid. Det säger regeringen nej till. Därför undrar jag nu: Säger man också nej till mer undervisningstid i lågstadiet? Jag vill tacka för en angelägen fråga. Jag tror att vi alla delar oron över den utveckling som har varit i den svenska skolan . Vi har sett sjunkande kunskapsresultat men också andra negativa resultat, till exempel när det gäller välmåendet. Många unga känner sig utsatta och hamnar i svåra, både fysiska och psykiska, situationer. Det är anledningar till att regeringen har gjort mycket och fortsätter att göra mycket på skolområdet. Det finns två olika vägar att välja. Antingen höjer man kvaliteten i undervisningen och försöker se till att den fungerar så bra som möjligt, eller också ökar man kvantiteten och försöker ge så mycket undervisning som möjligt. Regeringen har valt att fokusera på kvaliteten i utbildningen. Vi anställer många fler lärare, många fler vuxna i skolan så att kvaliteten kan höjas. Vi ser till att det blir fler vuxna som kan möta eleverna och svara på de frågor de har. Vi ser helt enkelt till att eleverna får med sig den kunskap de behöver och går ut med godkända betyg. Det här är en omfattande och stor satsning. har 8,3 miljarder tillförts till skolan och förskolan. Vi gör också satsningar på höjda lärarlöner och många andra områden. Tack för svaret, statsrådet! Men det var inget riktigt svar på min fråga. Jag ställde en väldigt enkel fråga. Den går till och med att besvara med ja eller nej. Svenska elever går mycket mindre tid i skolan jämfört med barn i andra länder. Tycker statsrådet att det är ett problem? Säger regeringen ja eller nej till mer undervisningstid? Hur tiden i skolan ska fördelas är i slutänden en fråga för professionen. Det är viktigt att expertisen får vara med och utforma läroplaner och hur tiden i skolan ska fördelas. Det principiella problemet är att för många elever går ut skolan utan godkända betyg. De kan sedan inte ta sig vidare till högre utbildning - gymnasium, universitet eller högskola. Vi har också stora problem med sjunkande kunskapsnivåer.