· H3C120160128sf · 2016-01-28 14:01:13 — Vad blev resultatet? Hade ni lägre arbetslöshet när ni lämnade än när ni tillträdde? Nej, ni hade högre arbetslöshet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund En åtgärd som ni kostade på er var ungdomsarbetsgivaravgiften. Den har sammanlagt kostat svenska skattebetalare , och den ledde till högre ungdomsarbetslöshet. När ska ni lära er? Vi säger: Vi måste investera i infrastrukturen så att tågen går och människor kan förflytta sig, i bostäder så att man kan flytta dit jobben finns, i näringspolitik så att vi får nya växande företag, i utbildning så att människor kan ta jobb och i svensk välfärd, för välfärden stärker också sysselsättningen. Som vi alla vet, och som vi precis hörde, har Löfvenregeringen ett mål om att ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Det är inte mycket att säga om det målet. Det är ett tufft och ambitiöst mål. Vi i har presenterat många förslag, såväl innan som efter valet, som skulle kunna ta oss en bra bit på vägen, inte minst genom att göra det enklare och billigare för de små och växande företagen, jobbskaparna, att anställa. Vi måste modernisera den svenska arbetsmarknaden i grunden. Problemet, som vi har varit inne på tidigare, herr talman, är att regeringens politik i stället tar oss längre från regeringens eget mål. Skattehöjningar på jobb och företagande och förändringar i transfereringssystemen håller folk utanför arbetsmarknaden längre än . Retoriken säger en sak, men politiken gör någonting annat. Är det politiken eller retoriken du kommer att backa från, ? går orden och verkligheten inte ihop. Jag får återigen påminna om hur verkligheten ser ut. Den sjunker för långtidsarbetslösa, den sjunker för ungdomar och den sjunker på totalen. Antalet sysselsatta människor är ungefär 70 000 fler än . Det är bra, men det räcker inte. noterar jag att också börjar komma med i målet. och tycker att det är ett bra mål, och det är roligt att ni kommer med och att ni också ser att vi behöver sätta ett tydligt mål. Då är vi överens om det, och det tackar jag för. Men låt oss också se till att vi vidtar de åtgärder som behövs. En sådan är att människor faktiskt måste vara utbildade för att de ska kunna ta de jobb som finns. Ni måste också se detta. Människor behöver ha en utbildning för att de ska kunna söka rätt jobb. Det här är en av de stora bristerna . Jag tänker fortsätta investera i det här. Jag tänker inte sänka skatterna som de borgerliga partierna vill, och jag tänker definitivt stå upp för en svensk arbetsmarknad som står för den svenska modellen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Först och främst ska vi vara tydliga med att bara för att ett mål inte är dåligt innebär det inte att det är bra. Det finns bättre sätt att mäta framgång på det här området. Problemet är att det inte bara är vi i oppositionen som inte tror på regeringens jobbpolitik. Ingen gör det. gör det inte, LO gör det inte, expertmyndigheterna gör det inte och gör det inte. Om lägger om politiken och gör den bättre ska han se att prognoserna också ser lite bättre ut. Jag gör det som krävs för att människor ska komma i arbete, och det krävs investeringar. Vi måste ha tåg som går , både för företagen och för människorna. Vi måste ha bostäder så att människor kan flytta dit där jobben faktiskt finns. Jag tänker göra det som krävs för att det faktiskt sker. Då räcker det inte med skattesänkningar. Ni prövade den politiken , och ni lämnade ett fögderi med högre arbetslöshet än när ni tillträdde. När ska ni lära er? Social tillit är en viktig byggsten i samhällsbygget - känslan av att vi allihop omfattas av samma regelverk och att vi inför lagen är lika. Vi socialdemokrater har en politik som bygger på att vi som medborgare har både rättigheter och skyldigheter, exempelvis för att den svenska modellen ska fungera. Ett tydligt exempel på det är att alla som kan arbeta också ska göra det. Målet är, som statsministern har varit tydlig med här , full sysselsättning. Det är ett centralt mål. Vad gör regeringen, och vad kan regeringen göra, för att denna inställning ska prägla alla våra regelverk och all vår politik? Det är helt rätt som säger att det är centralt i den socialdemokratiska politiken och i regeringens politik att människor kommer i arbete. Det här är i grunden en värderingsfråga. Menar vi allvar med att alla människor ska ha sin frihet och kunna utveckla sina liv måste de kunna försörja sig. Där går en tydlig gräns. Det handlar om plikt och om rätt. Vårt samhälle ska byggas precis på detta: plikt och rätt. När jag går arbetslös och får stöd från arbetslöshetsförsäkringen ska jag också stå till arbetsmarknadens förfogande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Ett exempel på hur vi kan addera till det är att vi nu vill ändra reglerna så att du när du får försörjningsstöd av kommunen också ska stå till arbetsmarknadens förfogande, självklart under förutsättning att du är i skick att arbeta. Det är ytterligare ett sätt att addera plikt och rätt. tog emot över 160 000 personer som flytt från krig och förföljelse. Att ge de här människorna en god start i vårt land är en stor och viktig uppgift. Regeringen har inlett ett nytt samhällsbygge för att höja kapaciteten i mottagandet och tidigt ge människor en möjlighet att etablera sig i samhället. Det som förenar alla oss invånare är byggandet av gemensamma framtid - byggandet av en framtid som är mänsklig och inkluderande och ett samhälle där alla har samma rättigheter och skyldigheter. Därför vill jag fråga statsministern vilka åtgärder som regeringen vidtar för att höja kapaciteten och skapa en bättre etablering. Det är helt avgörande, som här tar upp, att vi kan se till att de människor som kommer hit får samma delaktighet i vårt samhälle som alla andra. Det är en mycket viktig ideologisk fråga, och den är faktiskt också ekonomisk. Vi har tillbaka jobbat mycket systematiskt med detta och är i full gång med att vända så att vi får tidigare aktiviteter för dem som kommer till oss. Jag ska ge några exempel. Man ska kunna få undervisning i svenska för invandrare . Vi ska ha tidigare validering för att se vilken utbildning och vilken kompetens som människor har och vad de kan behöva komplettera med. Vi ska ha tidigare insatser när det gäller utbildning för att alla ska komma till sin rätt. Vi har snabbspåren som har utvecklats tillsammans med arbetsmarknadens parter. Vi har tillskjutit nästan till kommunerna. Vi har dessutom höjt schablonbeloppen för kommuner som tar emot, och vi har inte minst sett till att alla kommuner ska göra rätt för sig. Jag tror att jag och statsministern är överens om att kvaliteten i förskolan är viktig och att det behövs förskollärare som arbetar i förskolan för att kvaliteten i verksamheten ska vara hög. I kommuner har alla en stor utmaning när det gäller att hitta förskollärare. Bristen är stor, och det leder till att kommunerna har svårt att upprätthålla kvaliteten. Dessutom har man stora utmaningar när det gäller att få fram platser i takt med att befolkningen växer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Regeringen har beslutat att utöka antalet platser på förskollärarutbildningen på universitet och högskolor. Men det är pengar som tyvärr inte kommer till del. Där har man i stället tvingats minska utökningen av antalet platser. Det gör att det kommer att utbildas alldeles för få förskollärare i den här regionen, trots att är en av de regioner som har lägst andel förskollärare. Som mycket riktigt påpekar måste vi få upp antalet förskollärare. Det är därför vi höjer det antalet. Vi måste få fler. Vi skjuter till pengar till universiteten för att de ska ha den möjligheten. skars antalet utbildningsplatser ned. Det var precis vad inte behövde. ser vi till att höja kapaciteten vid universiteten. Vi ska också höja kvaliteten på lärarutbildningen. Det finns ingen ändring i vår politik på det området. Det gäller fortfarande. Men det är samma sak här som i all annan politik. Det krävs att vi får in skatteintäkter. Det här är inte en fråga som knäcks genom att man sänker skatterna. Den löses genom att vi för till resurser till universiteten. Och det tänker vi fortsätta göra. Utvisning av kriminella utlänningar har varit gravt eftersatt i . Färsk statistik som jag har begärt att få ut visar att andelen utlänningar av de nyintagna på anstalter har ökat snabbt, från 2011 till 2015. visar det sig att andelen utlänningar som döms till utvisning i samband med dom har minskat, från till . Det är alltså mindre än en femtedel. Om vi tittar specifikt på våldsbrott kan vi se att dömdes till utvisning . Det har gått ned från . Och för till exempel sexualbrott har det gått ned från till . Vi har alltså en situation där andelen utländska medborgare som tas in för brott ökar kraftigt som de utvisas i allt lägre grad. har krävt att detta ska ändras. Ämnar regeringen åtgärda reglerna så att utvisning blir huvudregel snarare än som undantag? Det är viktigt att vi står upp för rättsstaten i vårt land. Vi ska ha ordning och reda och säkerhet för medborgare. I det ligger att man döms till straffsatser eller får påföljder för brott. När det gäller kriminalitet bland dem som kommer hit och söker asyl, också bland dem som har fått uppehållstillstånd, är det på det sättet i att man, om man man söker asyl i , begår en grov kriminell handling kan få nej bara på grund av detta. Om man har fått asyl och begår ett tillräckligt grovt brott kan man också utvisas på grund av det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Regeringen har inte några förslag när det gäller huruvida de straffsatserna ska ändras. Vi arbetar däremot med hur vi ska förhindra sexualbrott och hur vi ska ta hand om sexualbrottsförbrytare. Kvinnor måste kunna känna sig säkra på våra gator. Vi återkommer till det. Det finns ett stort behov av att rekrytera lärare i . Trots att vi nu ökar antalet utbildningsplatser kommer det inte att räcka. Det är ett bekymmer. Vi behöver därför andra vägar in i läraryrket. Kan statsministern säga någonting om hur vi kan utveckla andra vägar in i läraryrket, utöver att utöka antalet utbildningsplatser? Som mycket riktigt påpekar har vi även här ett stort åtagande framför oss. Det handlar om att 60 000-70 000 lärare måste till . En del av dem säkrar man upp genom att de som egentligen skulle ha gått i pension blir kvar till. Det är ett sätt att göra det. Men det är inte det hållbara sättet. Det hållbara är att se till att vi utbildar fler lärare. Det har vi gjort. Ytterligare ett sätt som vi arbetar med är att se till att människor som har akademisk examen och erfarenhet från ett yrke och som behöver lägga på en pedagogisk utbildning ska kunna få det. Vi vill förbättra villkoren för det så att fler som kanske är väldigt bra på matematik men inte är lärare kan få en pedagogisk utbildning för att bli lärare i matematik. Det är en väg som vi vill pröva. Jag tror att den kommer att vara väldigt framgångsrik. Jag hoppas att många vill komma in på lärarbanan. Vi behöver fler lärare. försöker sälja sin kolkraft i . Det har regeringen och statsminister gett sitt godkännande. Enligt nya uppgifter som kom erbjuds ett pris på bara en tiondel av det som man har förespeglat. Bara ungefär 2-3 miljarder väntas man få för sina tillgångar i . Med anledning av det bottenerbjudandet skulle jag vilja fråga statsministern: det inte bättre att ge i uppdrag att successivt avveckla kolkraftsverksamheten i , i stället för att sälja till det här bottenpriset? Det handlar om gigantiska utsläpp, mer än samlade utsläpp av växthusgaser på . Det vore bättre för klimatet, och kan vi se att det också vore bättre för ekonomin, att successivt avveckla i stället för att sälja till underpris. Tycker inte statsministern det? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund har och ska ha ett tydligt uppdrag att successivt dra ned på sina fossila energikällor och gå över till fossilfritt. Man har också ett uppdrag härifrån, från riksdag, om att sköta verksamheten på ett affärsmässigt sätt. Det är rätt ordning. Den ska vi hålla fast vid. Vi har sett till att ta ett helhetsgrepp om , både när det gäller att tydliggöra klimatperspektivet för och när det gäller styrelsetillsättningen. Därutöver menar jag att det är helt rätt att det är styrelsen, företagets ledning, som ska hantera de konkreta affärssituationerna. Det ska inte göras härifrån. Det ska göras av dem som är tillsatta. De ska leva upp till reglerna och direktiven och göra det på ett affärsmässigt sätt. En sak är klar: kommer inte, och inte heller , att kunna styra energipolitik. kom kartläggning för januari över arbetet med ensamkommande barn. Man pekar särskilt på hur allvarlig situationen är när det gäller att inte hinner träffa alla barn som är i behov av placering, i HVB-hem eller i en familj. kom också med sin rapport som är baserad på samtal med ensamkommande barn. I rapporten lyfts bland annat samma saker fram men också att barn inte får en god man. Det här innebär såklart risker, på boenden som kan bli otrygga men även för de enskilda barnen som inte får sina behov tillgodosedda. föreslog att vi behöver inrätta en nationell socialkrisjour för att hantera den svåra situation som många socialtjänster har. Är regeringen beredd att vidta en sådan åtgärd för att avlasta, hjälpa till och se till att barnens rättigheter kan tillgodoses? Om det ska vara exakt en kommission eller inte får vi se, men vi måste ha ett systematiskt arbete med våra kommuner om hur vi ska säkerställa att barnen får den vård, det stöd, den omsorg de behöver, så att de utreds i den omfattning som behövs. Det är helt uppenbart. var jag i och pratade med kommunledningen, och fackliga företrädare om just det faktum att vi har sett en rejäl tillväxt av HVB-hem. Över landet handlar det om . Det är klart att då ansträngs. Det var därför det var rätt av oss att ta ned antalet asylsökande. Vi måste kunna hantera situationen. Regeringen har tillfört 1 miljard , under den här mandatperioden - - för att stärka upp den psykiska barn- och ungdomsvården. Vi ser nämligen att det finns ett större behov. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Om det ska vara en kommission eller inte får vi se, men ja, det ska finnas ett systematiskt arbete med kommunerna. Det går bra för stora delar av svensk industri. Det rapporteras allt oftare om nya investeringar, nya försäljningsrekord och nyanställningar. står industrin inför en rad utmaningar. Vi är mitt uppe i det som brukar benämnas den fjärde industriella revolutionen, och digitalisering och automatisering förändrar påtagligt förutsättningarna för produktionen. Konkurrensen blir allt hårdare. Men automatisering och robotisering i så kallade smarta fabriker gör det också mer attraktivt att tillverka i , och när jag är ute på företag möts jag ofta av en stark vilja från alla som jobbar att vara en påtaglig del av utvecklingen. Min fråga till statsministern är därför: Vad avser statsministern att göra för att främja industriell produktion i ? gör rätt i att tala om hur vi stärker industrin. Det finns de i som tror att vi inte ska ha någon industri eller tillverkning kvar i landet. Jag menar att det är helt fel väg att gå. Det är därför regeringen nu utarbetar en ny industrialiseringsstrategi. kan ha en stark plats på en växande världsmarknad. Vi ska ha det, och ska vi inte vara rädda för den nya tekniken. Jag citerar gärna , legendariskt kommunalråd i och före detta klubbordförande på . Han fick en gång frågan: Är du inte rädd för den nya tekniken, som tar jobb? Han svarade: Nej, jag är rädd för den gamla tekniken, för den kommer att ta fler jobb. Vi hör rätt ofta domedagsprofetior: Om vi får den här utvecklingen försvinner alla jobb. Jag tror att vi ska ta vara på digitaliseringen och göra det i en strategi tillsammans med industrin. Det kommer att innebära större möjligheter för att ha jobb här när lönekostnaden är samma konkurrensfaktor som den en gång har varit. Det är en stor möjlighet för . Matlandet var en satsning på svenska livsmedel ur flera olika perspektiv. Det var bra för produktionen, det var bra för turismen, det var bra för förädlingen och det var bra för exporten. Det ökade också intresset för svensk mat och svenska livsmedel. Vid regeringens tillträde utlovades en livsmedelsstrategi som skulle innehålla inte bara allt det Matlandet inte innehöll utan otroligt mycket mer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Matlandet avslutades, men regeringens strategi fortsätter att lysa med sin frånvaro. Det har ordnats möten och seminarier runt om i för att samla in synpunkter till den nya strategin. Regeringens vision har varit att anta strategin med ett brett klubbslag i . Propositionen som var utlovad till april dröjer nu till . Jag vill därför fråga statsministern när vi i oppositionen kommer att få se texten till en ny livsmedelsstrategi. Jag kan inte ge något direkt svar på vilket datum den propositionen kommer. Ansvariga statsrådet håller på att arbeta med den. Vi delar dock uppfattningen att det här är viktigt. Det ser man bland annat när man tittar på hur mycket livsmedel vi importerar i förhållande till hur mycket vi konsumerar i landet. Jag är säker på att vi skulle kunna ha en högre grad av tillverkning här. Det gäller inte minst ekologiska livsmedel. Senast kunde vi läsa att konsumtionen av ekologiska livsmedel ökar rätt dramatiskt. Det är bra för , för här tror jag att vi har en konkurrensfördel. Jag tror också att vi har väldigt starka varumärken som går att göra mer av - ostar, inte minst, men det finns även andra livsmedel som är starka svenska varumärken. Låt oss ta fram den här strategin tillsammans! Livsmedelssektorn behöver den, vill ha den och uppmanar oss att se till att slutföra den. Däremot, , kan jag tyvärr inte säga vilket datum den kommer. Ansvarigt statsråd håller på med den. Herr talman och statsministern! I går var det Förintelsens minnesdag, då vi kan minnas och hedra Förintelsens offer. Men det är också då vi kan minnas att det bland annat var människors fördomar som ledde till att det här kunde hända. Det är då vi kan minnas att bland annat människors tystnad kan vara förödande. Framför allt är det att minnas så att vi aldrig glömmer. lever vi tyvärr i då dessa fördomar inte bara hör till det förflutna. Både i och i ser och hör vi hur olika former av hat växer sig allt starkare. Människor har en tendens att dela in sig i "vi och de". Därför är min fråga till statsministern: Hur kan vi möta och förhindra detta, både nu och ? Jag tackar mycket för den frågan, för den behövs. Vi måste diskutera splittring och motsättningar så mycket mer i vårt land. Jag är orolig. Bara att delta i synagogans högtidlighållande av minnet av dem som drabbades av Förintelsen är en oerhört stark upplevelse, likaså att förstå att människor känner rädsla för att de har en judisk identitet. Vi måste prata mycket mer om detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Det finns de som tror på detta och har det som ideologi. Men det finns alltför mycket som bygger på att vi inte möts över olika gränser och mellan olika grupper i vårt samhälle. Vi måste ha en mycket mer systematisk diskussion om hur faktiskt ska vara. Vi har gett ett utökat uppdrag till Forum för levande historia, bland annat gentemot skolorna, att prata om Förintelsen och utbilda om den men också att utbilda om rasism, antisemitism och intolerans. Vi måste ta oss an det här på ett mycket systematiskt sätt. Herr talman och statsministern! De 62 rikaste i världen äger lika mycket som hälften av jordens befolkning. Att klyftorna växer är dåligt för alla. Att då kräva sänkta ingångslöner, som svenska borgerliga partier gör, är i otakt . varnar till och med och för att växande klyftor hämmar tillväxten. Men utvecklingen är möjlig att bryta. Det är dags för en Global deal, en uppgörelse mellan arbete och kapital om bland annat bättre arbetsmiljö och ett globalt lönelyft. Hur tänker statsministern om Global deal? Hur skapar vi sjysta villkor för löntagare runt om i världen i samarbete och dialog mellan arbetsgivare och fackliga organisationer, mellan politik och samhälle? Jag vet att statsministern tog upp frågan om Global deal på Världsekonomiskt forum i . Hur mottogs statsministerns initiativ? Diskussionen om klyftor är helt avgörande för att vi ska kunna skapa ett samhälle där människor känner delaktighet. Då får inte klyftorna vara för stora. Det är en enorm brist i vårt land och ute i världen. Global deal bygger på att vi har en global ekonomi , och då har vi i grund och botten också en global arbetsmarknad. Då måste den arbetsmarknaden i det globala perspektivet kännetecknas av sjysta villkor. Att åstadkomma det kräver en dialog mellan arbetsgivare, företag, arbetstagare, fackliga organisationer och samhället. Det är min övertygelse. Hur åstadkommer vi det? Hur åstadkommer vi en samsyn där samhället står upp för sjysta villkor och grundläggande mänskliga fackliga villkor, där företagen är beredda att förhandla på lokal, regional och nationell nivå och där de fackliga organisationerna tar ansvar för utvecklingen av företagen? Ja, jag mötte mycket positiva reaktioner. Jag för en dialog med både och och tänker fortsätta den.