kam-fs · H4C120161110fs · 2016-11-10 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Finansminister (S) Utrikesminister (S) Statsrådet (S) Kultur- och demokratiminister (MP) Finansminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Min fråga går till finansministern. Regeringen bär ett ansvar för den utredning som presenterades om de så kallade 3:12-reglerna. Den föreslår kraftigt höjda skatter på jobbskapare, de små och medelstora företag som skapar fyra av fem nya jobb. Vår framtida välfärd bygger på just de jobben. Vår framtida välfärd, vår trygghet, vår skola och vår förskola bygger på att jobben växer till. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Varför vill regeringen straffa jobbskaparna genom att höja skatten för dem med 5 miljarder? Just nu skapas väldigt många jobb i . 120 000 nya jobb har skapats sedan regeringen tillträdde. Det är viktigt och en framgång för regeringens politik. Regeringen fick, precis som sa, ett betänkande när det gäller beskattningen av så kallade 3:12-företag. I utredningen föreslås ett antal skärpningar i beskattningar men också en del lättnader i beskattningen vad gäller de begränsningsregler som finns och som inte är särskilt uppskattade av näringslivet. Vi kommer att skicka de här förslagen på remiss. Vi kommer naturligtvis att titta på och noggrant analysera remissinstansernas synpunkter och därefter återkomma till med förslag. Tack, finansministern, för svaret! Det är ju inte lättnaderna som alla de företagare som med stor oro har hört av sig till mig har pekat på, utan det är de 5 miljarderna i skattehöjningar som de har pekat på. Utredningen har agerat helt i enlighet med de tilläggsdirektiv som regeringen lade när den tillträdde, det vill säga: Höj skatten! Vår framtida trygghet grundläggs av människor i arbete och en ansvarsfull politik. Straffa inte dem som skapar jobben! Jag noterar att jag har hört säga liknande saker väldigt , att regeringens skatteförändringar kommer att undergräva möjligheterna till jobb och företagande i . Därför blev jag lite förvånad när jag läste budgetmotion . Där visade det sig att ni faktiskt har accepterat i princip alla de skattehöjningar som regeringen har föreslagit och som ni ägnat timme ut och timme in i denna talarstol till att tala om hur dåliga de är. tycker ni att det är jättebra politik. Det kommer ni väl att tycka om det här också . Min fråga är till kultur- och demokratiminister . Dagens medielandskap står inför stora utmaningar. Därför var det bra att regeringen tillsatte som presenterats. Två av utmaningarna som vi måste bemöta är för det första behovet av lokal medienärvaro. Det krävs för att vi som medborgare ska kunna följa och påverka vad som händer omkring oss. När detta saknas ökar ofta distansen mellan politiker och medborgare. Apatin tilltar, och det som följer är ofta en sörja där rykten och hat lätt frodas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund För det andra krävs publicistisk mångfald. Verkligheten, eller sanningen, är flerhövdad och måste få vara det. Det berikar vårt land. När denna mångfald dör eller försvinner förtvinar till slut det som vi älskar och känner. behöver mer lokaljournalistik, inte mindre. Vi behöver journalister som granskar det vi makthavare gör, följer nyhetsrapporteringen och följer de pressetiska reglerna. Min fråga är: Hur anser ministern att dessa grundläggande värden, alltså publicistisk mångfald och lokal medienärvaro, kan stärkas? Tack för frågan om hur vi ska säkra den publicistiska mångfalden och säkra den lokala journalistiken! Det är två av de centrala frågorna i som regeringen tog emot . Utredaren uppdrag handlade, enkelt uttryckt, just om detta: Hur säkerställer vi att den lokala journalistiken och journalistiken i stort kan bära upp sitt demokratibärande uppdrag? Vi har sett hur tusentals journalister har lämnat yrket och hur medierna, inte minst papperstidningarna, får allt svårare att klara sig. Man avvecklar kultursidor och hela kulturbilagor, och hela tidningar läggs ned. De förslag som vi har fått, och som vi just nu läser på departementet, ser vi så här långt är förslag som kommer att kunna skapa bättre förutsättningar för den lokala journalistiken och för mångfalden. Det låter väldigt lovande. Vi ser fram emot dessa samtal med regeringen om hur detta kan hanteras, för det är oerhört viktigt att, förutom den lokala journalistiken, verkligen värna den publicistiska mångfalden runt om i landet. Ja, och det kommer att bli en grannlaga uppgift. Jag hoppas att många här i riksdag, alla partier, är beredda på de tuffa diskussioner vi behöver ta. Det presstöd som finns utvecklades . Den digitala konkurrensen var inte så stor då. Inte heller fanns Facebook och Google som verkligen har ätit sig in i och tagit hela annonsmarknaden, vilket är en av de större orsakerna till att branschen har så svårt att få ekonomin att gå ihop. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga till utrikesminister rör en nyvald president. Det är en president som inte bara agerar oerhört provocerande och populistiskt utan också har gjort en hel rad högst kontroversiella uttalanden - en president som sedan sitt tillträde har tagit död på flera tusen personer. Tydligt är att president inte skyr några som helst medel i kriget mot narkotikan. Här är det högst rimligt att tala om ett användande av utomrättsliga avrättningar. I denna kontext öppnade i förrgår en ambassad i . etablerade en svensk försvarskoncern ett kontor i . Vid invigningen lyfte näringsminister dock inte bara fram enbart samarbete kring företagande utan också när det gäller jämställdhet och mänskliga rättigheter. Hur avser regeringen att prioritera arbetet med mänskliga rättigheter och rättssäkerhet i ett land där en nyvald, oberäknelig president inte tycks sky några som helst medel och där nu har mycket stora kommersiella intressen? Tack för frågan! har beskickningar i 93 länder. är med 100 miljoner invånare det största landet där har saknat representation. Därför var det med glädje som vi återigen kunde öppna en ambassad i . Därigenom ges vi möjlighet att bredda kontakten med hela samhället. Dessutom är en viktig exportmarknad. Genom att vi är på plats kan vi bättre följa utvecklingen. Vi kan engagera oss på ett helt annat sätt och, som vi gör på väldigt många håll i världen, förstås också bevaka situationen vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter. Tack, utrikesministern, för svaret! Internationella relationer är centralt, för är ett oerhört viktigt land. Det är absolut inte fel att vi ökar vår närvaro - tvärtom. Det jag säger är att de öppningar som tycks finnas kring samarbete i kommer att ställa en utrikespolitik som säger sig vara feministisk inför väldigt svåra avvägningar. Därför vill jag veta hur regeringen prioriterar i det nya samarbetet. I denna fråga måste vi framför allt verka genom EU. Jag beklagar att det har tagit så för EU-länderna att få en gemensam hållning. Jag förväntar mig att vi mycket snart ska komma till en gemensam position där vi tydligt kan markera vad det gäller mänskliga rättigheter, utomrättsliga avrättningar och allt det som vi har sett ske i . Vi driver på för att så ska ske, för vi får mycket större kraft om vi agerar gemensamt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till landsbygdsminister . Regeringen fortsätter att ge sig på en av landets mest hållbara branscher: skogsbruket. I regeringens höstbudget för utgiftsområde 17 Kultur, medier med mera står det följande på s. 45: "Alla sektorer som nyttjar mark och vatten ska ta hänsyn till friluftslivets värden som en del av ett hållbart nyttjande." Det står också: "Regeringen vill stärka allmänhetens delaktighet i naturvårdsarbetet, bl.a. genom tillgång till miljöinformation, deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning." Min fråga är: Ser inte landsbygdsministern en konflikt mellan att bland andra han och statsministern har hållit fina tal om bioekonomins möjligheter och att andra delar av regeringen och myndigheter underställda regeringen verkar ha fullt upp med att underminera brukande- och äganderätten för skogsbruket? Skogen är en stor tillgång för . Vi är ett av de länder i som har mest skog. Regeringen jobbar med skogsbruket på ett framsynt sätt, bland annat i det nationella skogsprogrammet. Frågeställaren hänvisar till en text som finns i budgetpropositionen och även i budgetpropositionen . Det är en allmän text som också anknyter till en internationell som anslöt sig till . Det har egentligen inget att göra med den utredning som man nu gör om skogsvårdslagen. Oavsett vad landsbygdsministern säger här i talarstolen kan man fråga sig om regeringen har en gemensam linje eller inte. Regeringen fortsätter att trampa på den inslagna vägen med en rad landsbygdsfientliga beslut och med det som för skogsägarna verkar vara en långsam kollektivisering av det enskilda skogsägandet och en underminering av brukanderätten. Man skulle kunna kalla det för en modern form av baggböleri eller miljöböleri. I detta fall handlar det om just allmänhetens nyttjande av privata skogsägares enskilda egendom. Skogen har två jämställda mål: miljö och produktion. Dessa mål värnar regeringen. Vi jobbar också med dessa jämställda mål i det nationella skogsprogrammet. Det handlar också om att ta fram nya produkter från skogen, vilket vi har all möjlighet till i . I regeringens strategi ingår att vi ska bli det första landet i världen utan fossila bränslen, och skogen är av enorm betydelse för att vi ska nå det målet. väljare har gjort sitt val. Många av oss hade säkert velat se ett annat utfall, men valet är gjort och ska respekteras. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Framför oss har vi en period då vallöften ska konkretiseras och uttalanden som gjorts formuleras i reformförslag. Det är särskilt viktigt för att följa denna utveckling noga, för är mycket viktigt för . Det handlar om handel, företag, konsumenter och jobb. Det handlar om välstånd och klimat samt om säkerhet, både globalt och i där agerande har ökat spänningarna. Min fråga till utrikesministern är inte konfrontatorisk utan snarare konstruktiv. Vad avser regeringen att göra för att upprätthålla samarbete och dialog i de frågor där och har starka gemensamma intressen både globalt och vad gäller säkerhet och stabilitet i och vårt närområde? Det är klart att vi är förberedda för utgången av detta val. Vi har funderat över vad som händer om den ena eller den andra kandidaten vinner. Vi är i den situationen att vi har haft ett alldeles utmärkt och nära samarbete med , och detta samarbete har fördjupats. Vi har sett ett stort intresse för den nordiska modellen. Vi signalerar fortfarande att vi vill samarbeta med . Vi kommer att göra det i säkerhetsrådet, och vi kommer att göra det bilateralt och i alla multilaterala forum. Vi följer noga utvecklingen. Även om vi är oroade är det först när det omsätts i praktisk handling och praktisk politik som Trump prövas som president. Vi försöker också att påverka genom att framföra våra åsikter och ståndpunkter på ett konstruktivt sätt. Det är vi just nu i full färd med att göra. Jag tackar för svaret och välkomnar att regeringen avser att ta en tidig kontakt med den nya administrationen när den tillträder. Jag välkomnar också att utrikesministern i sina kommentarer särskilt har lyft fram situationen vad gäller säkerhet och trygghet i och vårt närområde. I regeringsförklaringen, som statsministern läste upp i kammaren , sas det att den transatlantiska länken, det vill säga kontakten mellan , och , skulle stärkas. Min fråga är därför: Kan utrikesministern konkretisera hur denna transatlantiska länk ska prioriteras framöver? Det är via våra diplomatiska och politiska kontakter vi kan göra detta och genom att tidigt signalera att vi önskar hålla fast vid de avtal vi har skrivit med om bland annat försvarssamarbete. Vi önskar förstås också att via säkerhetsrådet se till att dessa frågor förblir i fokus. Ännu återstår det att se vilka personer vi kommer att kunna ha kontakt med. Det är långt ifrån klart vilka som kommer att ta över viktiga uppgifter i Trumps administration. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Detta är dock vad vi kan göra för dagen. Min fråga handlar också om valet och valresultatet i eller snarare om efterspelet. Den är riktad till kultur- och demokratiministern. Gårdagens resultat har säkert påverkat oss alla på ett eller annat sätt. Det handlar inte bara om vallöftena utan om det som valrörelsen och efterspelet medför. Det har skett en polarisering i det amerikanska samhället som gör mig och många andra oroliga. Jag är också orolig för att detta skulle kunna spilla över på och resten av världen. Hur ser ministern och regeringen på detta? Hur ska vi motverka en sådan här polarisering i samhället och i stället jobba tillsammans? Jag tackar ledamoten för frågan. Jag tror att många av oss har ställt sig denna fråga , inte minst på grund allt det hat som det gavs uttryck för i valkampanjen och nivån på debatten. Det är uppenbart att vi har behövt arbeta ihop vårt land. Därför har statsministern från dag ett varit tydlig med att vi arbetar med ett samhällsbygge. Vi investerar massor med politik och mängder av miljarder för ett som håller ihop. Här spelar mediepolitiken en stor roll, och den lokala journalistiken är självklar. Vi behöver också säkerställa att människor känner tillit till våra system, till våra myndigheter, till sina kommuner och ledningar och till förvaltningen i stort. Det betyder att allt det vi gör i regeringen, till exempel arbete i fråga om det offentliga och hur vi strategiskt och tydligt arbetar med att flytta ut myndigheter, är viktigt. Jag tackar ministern för svaret. Regeringen driver ett samhällsbygge för ett som håller ihop. Vilken roll ser du att du har i detta samhällsbygge? Du nämnde lokal journalistik, men vilken roll har du som demokratiminister för att se till att håller ihop? Demokratipolitiken är central i detta arbete, och det syns i de budgetpropositioner som har presenterats och som vi kommer att presentera. Mellanvalspolitiken handlar om att skapa mötesplatser. Vi investerar i det civila samhället på ett sätt som ingen regering har gjort på länge i vårt land. Människor ska kunna mötas och förenas. Man ska till exempel kunna få en plats i ett rum att arbeta från. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Detta har det civila samhällets organisation lyft fram som ett av de största problemen, men ökar vi möjligheterna genom det stora budgettillskottet på 20 miljoner till . Det kommer att ge plats till många. Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Den handlar om den proposition om vildsvin och viltutfodring som statsrådet överlämnade till . Propositionen kommer från alliansregeringens tillsatta jaktlagsutredning och belyser de problem som finns i med okontrollerad utfodring, vilket framför allt sker i . Lantbruket, villaägare och kommuner drabbas alla av vildsvinens framfart, men utfodringen är inte det enda problemet när det gäller en okontrollerad stam. Det skjuts också för få vildsvin. Tyvärr var propositionen så hastigt ihopskriven att majoriteten i den här kammaren valde att skicka tillbaka den till ministern för att man skulle göra om och göra rätt. Problemen med vildsvinen kvarstår dock, och jag undrar: När har ministern för avsikt att komma tillbaka till kammaren med en ny proposition? Utfodring av vilt, främst vildsvin och hjort, har blivit allt vanligare i vårt land och är ett växande problem. Det skapar stora problem, inte minst för svenskt jordbruk, som tappar oerhört mycket pengar på grund av att det sker. Det handlar också om en utfodring som inte sker på ett korrekt sätt och som skapar trafikskador. Det var mycket synd att Alliansen tillsammans med avslog propositionen, för med den hade man verkligen kunnat ta tag i problemen och få bort den utfodring som inte är bra för lantbruket och heller inte för skogsbruket. Det handlar inte om något totalförbud. har vi ett tillkännagivande från Alliansen och . Vi tittar på det och bereder ärendet. Det är bra att ministern har för avsikt att komma tillbaka till kammaren, men jag blir lite orolig när han inte kan ge något besked om när det kommer att ske. Vi vet att ministern och hans regering har en tendens att dra ut på saker och ting så att de aldrig kommer till beslut här i kammaren. Vi fattar inte beslut i den här kammaren som inte är fullständiga och bra beredda. Den proposition som lämnades var inte tillräcklig, och därför valde en majoritet i riksdag att skicka tillbaka den till ministern för att man skulle göra om och göra rätt. Vi måste skilja på utfodring och åtling, och det gör man inte . Därför ställer jag frågan igen: När avser ministern att komma tillbaka? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det som sker genom tillkännagivandet är att det blir stora negativa konsekvenser för vårt lantbruk och vår livsmedelsproduktion. Den borgerliga reservation som finns saknar helt konsekvensanalys. Detta går inte att genomföra med mindre än att man gör en mycket omfattande komplettering. Regeringen kommer att överväga hur tillkännagivandet ska hanteras. Min fråga går till finansminister . har det lagts fram ett förslag om att lösa den underbeskattning av den finansiella sektorn som finns eftersom dess verksamhet är momsbefriad. De fyra storbankerna , , Nordea och fick stora skattefördelar då bolagsskatten sänktes i två omgångar av tidigare borgerliga regeringar. Enkelt uttryckt kan man säga att tog pengarna från våra gamla och barn och gav dem till bankernas aktieägare. vill regeringen återföra pengar från bankerna till barnen, och det är naturligtvis bra. Min fråga är dock: Kan reformen göras mer träffsäker och proportionerlig genom att den riktas mer mot storbankerna så att lokala sparbanker som inte har samma vinstmarginaler kan få ett bättre utfall? Vi ser, precis som påpekade, att storbankerna gör väldigt stora vinster - . Min företrädare skällde ofta på bankerna. Jag försöker i stället beskatta dem. Vi tillsatte utredningen för att få fram ett förslag om hur man kan minska den skattefördel som finanssektorn har på grund av att den inte betalar moms. har vi precis fått förslaget, och vi kommer att skicka ut det på remiss. Sedan kommer vi att läsa igenom remissvaren och noggrant analysera förslaget och se vilka modifieringar som eventuellt behöver göras innan ett förslag kan läggas fram för . Tack för svaret! Det är bra att remissinstanserna får säga sitt. Kan man tänka sig även andra åtgärder mot storbankerna, till exempel ytterligare begränsningar av deras bonussystem? Utöver det förslag som har lagts på regeringens bord har vi i budgetpropositionen också föreslagit en hårdare beskattning av bankerna via det något krångliga begreppet efterställda lån. Där höjer vi skatterna för bankerna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi tycker att det är viktigt att bankerna får möjlighet att bidra lite mer till välfärden. Vi tycker att det behövs lite mindre pengar hos bankerna och lite mer pengar hos barnen. Jag vänder mig till landsbygdsminister . I årets budgetproposition behandlas skogsfrågorna under flera utgiftsområden, även under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Det är med viss förvåning jag läser att regeringen har en tydlig skrivning när det gäller svenskt skogsbruk. Skrivningen innebär att regeringen anser att alla ska ha rätt att överklaga en enkel avverkningsanmälan för varje enskild brukare, vilket slår hårt mot skogsägare och det svenska skogsbrukets framtid. Det är viktigt att det finns ett regelverk som både regeringen och näringen kan förhålla sig till. Det regelverket innebär att frågorna gällande näringspolitik hanteras under . Min fråga till landsbygdsministern är: Varför flyttas skogspolitiska frågor, och därmed ansvaret för dessa, till ? Som jag sa har skrivningen funnits i budgetpropositionen under friluftspolitiken på . Men den fanns med också 2016. Grattis, , till att ni har upptäckt det ! Som jag också sa har den även en anknytning till den som finns om dessa frågor. Detta är inte något nytt. anslöt sig till konventionen . Med konventionen som grund har vi tittat på olika områden , bland annat rättsliga processer när det gäller jakt efter varg och . De rättsliga processer som tittar på nu har egentligen inte något att göra med det som har stått två gånger i budgetpropositionen. Jag tycker inte att jag får svar på frågan. Jag är medveten om att frågan har hanterats på flera ställen i budgeten, och det var därför jag lyfte upp det i min frågeställning. Men tillbaka har frågor ställts till just om detta. Departementet hänvisar till Miljö- och , som endast svarar via sms. Det blir väldigt förvirrande för skogsägarna. Vad tror landsbygdsministern att detta kommer att innebära för den enskilde skogsägaren? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Till skillnad från Per Åsling och är jag övertygad om att skogsägarna i vet att skogsfrågorna hanteras av landsbygdsministern på . Därom råder inget tvivel. En hel bransch har med förväntan och entusiasm läst förslagen och även följt den debatt som varit och som fortfarande pågår. Kultur- och demokratiministern! Hur ställer sig ministern, ur ett yttrandefrihetsperspektiv, till förslagen om att ha kriterier som bygger på godtycke för att få stöd till sina publikationer? Hur säkerställer vi att det inte blir branschgruppen, mediestödsnämndens vänner, som får stöd och att man stänger ute nya och alternativa aktörer för att undvika konkurrens? Och hur säkerställer vi att mediestödsnämnden inte utestänger vissa åsikter att få utrymme i det politiska samtalet genom snedvinklad bidragsgivning? Jag tackar för frågan. Det är viktigt att vi nu diskuterar och förslaget till ett nytt mediestöd som har presenterats. Vi lämnar förhoppningsvis snart ett presstöd som utvecklades . Våra lokala tidningar och medier i stort behöver och förtjänar ett nytt och modernt mediestöd. Jag har inte hunnit läsa alla förslag som jag tog emot - 600 sidor. kanske har gjort det. Men dessa förslag ska nu diskuteras och remitteras. Jag hoppas att vi får en bred och givande diskussion. Ett av förslagen är känsligt och har debatterats länge och väl och handlar om demokratikriterier. Som en frihetlig person ser jag de stora svårigheterna med det. Jag är mycket mån om att det inte är vi politiker som ska säga vem som ska få vilket stöd. Därför välkomnar jag diskussionen om att det ska tillsättas en mediestödskommitté - där branschen, experterna, sitter - som om detta blir av ska göra denna bedömning. Det är det som vi nu ska diskutera. Jag hoppas att många vill vara delaktiga i denna diskussion, eftersom detta är en stor och mycket svår uppgift. Jag tackar ministern för svaren och välkomnar att hon vill ha en bred politisk överenskommelse. Det förtjänar branschen verkligen. Men vilka förslag från utredningen tror ministern att vi initialt kan förvänta oss kommer att bli politiska förslag från regeringen? Och vilka förslag tror ministern kommer att bli goda verktyg för att säkerställa en bredare åsiktsmångfald i en allt snävare åsiktskorridor och i ett polariserat debattklimat? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tror att det vore ytterst oklokt av mig att , efter att jag har fått en utredning i min hand och inte ens har läst den, säga vilka förslag som jag eller regeringen ska gå fram med. Vi vill diskutera dessa förslag med alla demokratiska partier här i vår kammare, och vi vill lyssna på remissinstanserna. Men jag tror att det finns flera goda förslag i utredningen, och jag vet att vi kommer att kunna föra en bra och avgörande politik gällande de svenska medierna och den lokala journalistiken. Min fråga går till finansminister . Den finansiella sektorn är viktig för ekonomiska välfärd. Den sysselsätter 85 000 personer i 5 000 företag.