kam-fs · H4C120161020fs · 2016-10-20 14:00:00 — Jag har också förklarat att regeringen är beredd att vidta ytterligare åtgärder för att se till att skydda konsumenterna och se till att det finns en balans mellan rimliga avkastningskrav, investeringsbehov och konsumenternas behov av en stabil tillförsel av elektricitet. Tack för påpekandet! Det är inte allt som har ökat, som tur är. Men det är illa nog att elnätspriset har ökat och att det är en så stor ökning. hade den bestämda uppfattningen att det var för mycket, men tyvärr förlorade de. Vi kan dock politiskt slå fast vilket regelverk vi vill ha. Jag tror att det är viktigt att se till att det inte är så stora skillnader. Det är alltså som en familj betalar mer om den har dem som har höjt mest. Det är inte rimligt. tar upp en väldigt viktig fråga, särskilt som det är ett naturligt monopol vi pratar om. Regelverket har sedermera gjorts om. ska det prövas ytterligare en gång i domstol. Och vi kommer att ge ett uppdrag till att föreslå ytterligare förändringar som ska göra att vi får en bättre balans än den vi har mellan rimlig avkastning, investeringsbehov och när det gäller att vi ser till att elen når konsumenterna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Om man tittar på höjningarna av elnätsavgifterna ser man att de är betydligt högre än den allmänna . Min fråga riktar sig till båda statsråden , men jag tror att det blir som får frågan. Den gäller nämligen inrättande av nya flyglinjer och den eventuella gränskontroll som behöver göras på en flygplats när en ny flyglinje inrättas. När jag besökte gränspolisen i nämnde man att man har haft problem i Region med att det inrättas nya flyglinjer, till exempel från ned till . Där finns det nu ett nytt modus för asylsökande att ta sig till . Det kan då vara så att polisen inte har möjlighet att inrätta gränskontroll vid de flygplatserna när ger tillstånd till en ny flyglinje. Min fråga till blir därför om polisen bör ha någon form av vetorätt i samband med att nya flyglinjer startas på olika flygplatser runt om i landet. Tack för frågan! Den förordning som gäller i fråga om id-kontroller - det handlar då om - handlar om båt, tåg och bussar. Det finns inget lagstöd för id-kontroller ombord på flyg eller inför ombordstigning på flyg. Det förbereds inte heller någon sådan förordningstext i . Men vi har naturligtvis också nåtts av de rapporter som visar att det finns en ökad aktivitet när det gäller flyg och att ta sig till med flyg. Hur omfattande den problematiken eventuellt är och kan bli får vi självklart följa noggrant. Tack så mycket för svaret! Det gäller just kontroller av pass och id-handlingar vid flygplatser där man inrättar nya flyglinjer. Det är alltså inte gränskontroller i den utsträckning som vi kanske ser just i . Men det är nya flygvägar in i landet. Man måste tänka på det när nya flygförbindelser godkänns. Polisen bör ha en möjlighet att uttala sig om huruvida de faktiskt kan göra en kontroll av id-handlingar och pass. Ja, det som ligger under mitt ansvarsområde är det som de företag som utför resorna gör, det vill säga id-kontroller vid ombordstigning. Det finns inget lagstöd för att göra detta på flygplatser. Däremot har en researrangör rätt att kontrollera id-handlingar och att man tar ombord dem som har köpt biljetter. Det finns alltså en sådan möjlighet. Däremot har inte polisen möjlighet med det lagstöd som finns för id-kontroller att genomföra den typen av kontroller. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har en fråga till statsrådet . Det handlar om bredband. Tillgång till stabilt bredband med hög hastighet är en förutsättning för att människor ska kunna driva företag runt om i landet och jobba och studera på distans. Därför satsar mer än regeringen på bredbandsutbyggnad. För att ska kunna nå målet att av alla hushåll och företag ska ha tillgång till bredband på minst krävs att onödiga hinder tas bort. Jag har motionerat om möjligheten att låta kommunala stadsnät överskrida kommungränsen med sin verksamhet. Det har fått stöd från . Min fråga är: Kommer regeringen att presentera ett sådant förslag till förändring och i så fall när? Ja, det är , precis som ledamoten påpekade, ett normalt krav på ett modernt leverne att vi har tillgång till bredband. Det har arbetats med det både under den förra regeringen och under denna regering. Det arbetet har intensifierats. Vi har dessutom kraftigt förstärkt stödet till bredband i den budget som har att behandla. Det kommer ett stort antal förslag. Vi kommer naturligtvis att bereda dem och kommer att återkomma till efter sedvanlig beredning. Många kommuner rundar lokaliseringsprincipen genom att bilda gemensamma bolag. Men lagstiftningen är alltjämt rådande. Många kommuner vill samarbeta med grannkommunen men kan inte och får inte på annat sätt än just genom att bilda bolag. Vore det inte rimligt att stadsnäten på samma sätt som kommunala energibolag undantas från det här hindret att gå över kommungränsen? Det är min fråga. Tack för en viktig fråga! Det skulle vara enkelt att svara ja på den frågan i det enskilda fallet. Men vi vet att det är mer komplicerat än så. Vi har under ett stort antal år haft en diskussion om hur man använder den egna kommunens resurser, exempelvis när det gäller skolverksamheter. Principen är att man råder över det område som är kommunens. Jag tror att det kan finnas anledning att titta över detta. Precis som du påpekar finns det undantag. Min fråga handlar om regeringens avsteg från kompetenskrav och kvalitet. Sis, , är en statlig myndighet som bedriver tvångsvård. Det handlar om vård och behandling av ungdomar med allvarliga psykosociala problem och vuxna med missbruksproblem. Sis tar även emot ungdomar som har dömts till sluten ungdomsvård. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vänsterregeringen talar ofta om kvalitet i välfärden men agerar tvärtom. Jag kan bara säga att man sparar på inom utgiftsområde 9, hälsovård, sjukvård och social omsorg. Man har även ställt sig bakom att man ska göra undantag när det gäller kompetenskrav och kvalitetskrav avseende medarbetare. Detta är väldigt oroande. Vad avser statsrådet att göra för att säkra kvaliteten och inte sänka den? Tack för frågan! Sis verksamhet är en väldigt viktig sådan för ungdomar i tuffa lägen som behöver vård och omsorg just inom ramen för Sis. Sis har också självt ett tufft läge, inte minst i och med den stora flyktingkris som även har påverkat Sis verksamhet. Krav på personalens kompetens vid Sis och andra liknande institutioner regleras i föreskrifter, och Sis har i största allmänhet valt att ändå anställa personal med högre kompetens. Just nu har man ett kapacitetsproblem och har behövt sänka dessa krav för att över huvud taget hitta personal. Det är oroande, och vi följer det här i samtal med Sis. Vi har avsatt 40 miljoner från regeringens sida och kommer . Det är oroande att man sänker kompetenskraven. Det handlar om människor som arbetar med barn med många behov, barn som dessutom har blivit svikna av samhället på många olika sätt. Ni ställer er alltså bakom att man sänker kraven på dem som anställs. framöver gäller att man inte behöver ha någon eftergymnasial utbildning för att jobba i Sis verksamheter. Jag tycker att detta är allvarligt och oroande. Vilka konkreta uppföljningar kommer statsrådet att göra så att det går att mäta och följa detta? Det här är beslut som myndigheten fattar. Vi följer frågan och har en tät dialog med Sis om detta. Det handlar om ett utsatt område, och hade den förra regeringen satsat mer på den sociala barn- och ungdomsvården och även på det här området hade inte dessa olika instanser befunnit sig i det tuffa läge som de gör. gäller det att stödja dem, och 40 miljoner till den här verksamheten är ett sådant steg. Vi har också en tät dialog. Naturligtvis ska myndigheter leva upp till de krav som ställs av till exempel . Regeringen fick en fråga om att tillsammans med ett antal EU-länder underteckna ett brev ställt till kommissionen med ett krav på att den planerade gasledningen Nord Stream 2 ska stämma överens med principerna i EU:s energiunion och följa EU-lagstiftningen. Tyvärr ville inte regeringen underteckna det här brevet och missade då chansen att visa handlingskraft och agera mot projektet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Ledningarna riskerar att bli ett allvarligt säkerhetshot mot . De gör oss mer beroende av rysk gas, och det riskerar också att vi här i släpper in ryska staten på känsliga områden. Regeringen avslog dessutom förfrågan utan att någon beredning skedde med andra relevanta departement såsom Försvars, Utrikes- och Näringsdepartementen. Min fråga går till samordningsminister : Borde inte frågan ha beretts med berörda departement innan Statsrådsberedningen sa nej? I grund och botten handlar detta om den nya gasledningen. Det finns ju redan en gasledning som går där, Nord Stream 1. Ansökan gällande den godkändes av den förra regeringen efter sedvanlig behandling. Självfallet har vi en diskussion mellan de olika departementen när det gäller detta. Vi har också i samtal med kommissionen, bland annat jag personligen, lyft upp våra farhågor när det gäller just förenligheten med de båda marknadspaket som Europeiska unionen är överens om men också med den energiunion som egentligen var ett initiativ som svar på de problem man har haft med den ryska gasen. Detta var ju ett försök att diversifiera källorna till den europeiska energin. Själva har vi väldigt lite gas i vårt energisystem och är inte lika beroende av den. Självfallet har vi en pågående dialog med olika departement, och vi har också i samtal med kommissionen framfört de farhågor vi har när det gäller förenligheten med de regler som gäller i EU. I det här läget räcker det inte med att hysa farhågor. Rysk energipolitik är ett viktigt säkerhetspolitiskt instrument; det är klart uttalat från . Vi har en lång tradition av breda försvarspolitiska överenskommelser här i , särskilt i frågor av stor utrikespolitisk vikt. Anser inte samordningsministern att detta är en fråga av stor utrikespolitisk vikt som ska förankras såväl inom regeringen som med oppositionen? Vi behandlar denna fråga på exakt samma sätt som den förra regeringen behandlade den, det vill säga att när vi nu har fått en ansökan från konsortiet kommer vi att behandla den enligt de lagar, förordningar och konventioner som gäller. Därutöver ser vi att det finns utmaningar och problem med projektet, inte minst när det gäller den energiunion som vi har hållit på att jobba med inom EU . Detta har vi framfört till Europeiska unionen på ett flertal sätt. Det handlar inte bara om att skriva brev, utan det går också att framföra i dialog. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga riktar sig till statsrådet . Regeringen har bland annat i regeringsförklaringen sagt att ska bli till svensk lag. En del remissinstanser är skeptiska, medan andra tycker att detta är rätt väg att gå för att stärka barns rättsliga ställning. På vilket sätt anser barnminister att det kommer att gagna barnen i att görs till lag? Tack för frågan! Vi sammanställer nu de här remissvaren som kom in . Jag ser fram emot den sammanställningen för att läsa de ofta ambitiösa svar som finns där. Skälet till att regeringen vill göra det här är förstås att vi sätter barns rättigheter och barns liv i centrum. Det finns en rad väldigt viktiga frågor här - att barn blir behandlade lika, att det inte ska spela någon roll hur föräldrarnas plånbok ser ut och att man också fattar likartade beslut över landet. Det finns mycket som behöver stärkas när det gäller barns rättigheter. Vi har tittat ganska mycket på det norska exemplet där man har gjort samma sak, fast man har ett annat system. Där ser vi att det dels har blivit så att annan lagstiftning ännu mer speglar , dels att beslutsfattare och politiska beslut väger in barns rättigheter i mycket större utsträckning . Det tycker vi är en önskvärd utveckling. Tack för svaret! Men krävs det inte mer än lagstiftning för att stärka barns rättigheter, speciellt med tanke på att formuleringar är ganska vaga och oprecisa? Ja, det krävs ett gediget arbete runt barns rättigheter för att samlat stärka barns ställning. Tyvärr är ett av de länder där klyftorna har ökat mest mellan barnfamiljer när det gäller den ekonomiska situationen. har granskats av FN, och där pekar man bland annat på det men också på andra frågor, till exempel att man bedömer funktionshindrade barns rättigheter olika i olika kommuner och så vidare. Vi måste alltså jobba med olika sorters insatser, och vi måste också öka kunskapen och informationen. redogjorde statsrådet för sin uppfattning att järnvägssträckan inte ska dimensioneras för hastigheter och därmed inte bli en fullvärdig höghastighetstågbana. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund svarade statsrådet på en fråga från kollegan och sa då att inga höghastighetsbanor kommer att färdigställas under nästa planperiod. Anledningen till att man inte vill köra fullt ut i fram till är väl antagligen att man vill spara pengar. Det finns i nationell plan ett projekt som heter som är tänkt att gå i och färdigställas under nästkommande planperiod. Min fråga till statsrådet är: Är hennes besked en öppning för att sänka hastigheten på Ostlänken och därmed, enligt generaldirektören på , sänka kostnaderna med upp till 20 miljarder? Tack, , för frågan! Jag har inte sagt att man inte ska bygga höghastighetsbana mellan och . Jag har sagt att det vore vansinne att bygga sträckan utan att ha klart för sig hur helheten ska se ut. Det har jag sagt, och det står jag för. Ostlänken pågår enligt plan. Exakt i vilka hastigheter man ska kunna köra på den banan och på andra banor är i första hand en teknisk fråga som jag med varm hand överlåter åt . Däremot är det viktigt att vi bygger med en teknik som möjliggör för en höghastighetsbaneutbyggnad totalt sett för hela systemet. Det jag sa i den tidigare frågan var att hela systemet inte kommer att vara färdigbyggt inom nästa planperiod, och det tror jag inte heller att någon enda människa, som jag har hört i alla fall, tror är möjligt. Vi kan gå tillbaka till protokollet och se vad statsrådet egentligen sa. Det som ändå är intressant här är att hon med varm hand nära nog avhänder sig inflytandet över en differens på för ett investeringsprojekt till för att avgöra hastigheterna. Det är en stor delegation. Jag hade hoppats på lite mer handfast styrning av från statsrådets sida, men hon kanske kan förtydliga det också. Regeringens ambition är att färdigställa ett system för höghastighetsbanor i . Men vilken hastighet som är lämpligast på olika sträckor för att nå de restider som förespeglas här överlåter jag med varm hand. Det är ett teknikval. ska naturligtvis göra de avvägningar som är samhällsekonomiskt mest lönsamma. Det betyder att på vissa sträckor kanske man inte behöver köra i 320. Det tycker jag inte att vi ska fatta politiska beslut om. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vill ställa en fråga till justitie- och migrationsminister . Miljoner människor är på flykt i världen undan krig, konflikter och svåra situationer. har tagit ett stort ansvar, vill ta ett stort ansvar och har varit pådrivande för att EU tillsammans ska ta ett större solidariskt ansvar för flyktingmottagandet. Tanken är att skapa ett rättvist system som värnar människors rätt att söka asyl. Det är bra. Jag har följande fråga till justitie- och migrationsminister apropå att det nu pågår diskussioner inom EU. Hur ser möjligheterna till ett gemensamt solidariskt flyktingmottagande ut? Det är en svår förhandling. Vi har haft en första diskussion om de sju rättsakter från sida som ligger på ministerrådets bord. Vi märker att det finns stora spänningar. Jag tror att det är möjligt att nå fram - men inte under det här året utan kanske under nästa halvår. Det är mycket som står på spel. Det handlar också om grundläggande värderingar i EU. Jag drar ibland parallellen till när avskaffade raslagarna . Då fanns en del sydstater som inte ville ta emot svarta i vita skolor, och det skulle inte bry sig om. finns en del ledare i EU som säger att de inte vill ta emot muslimer, och det ska inte bry sig om. Frågan om vilka värderingar som EU ska vägledas av står på spel. Regeringen står på den sida som alla . Jag uppfattar att det som kommer att vara avgörande för om vi får en överenskommelse eller inte är det som minister talar om. Är det så? Så är det. Det finns de som säger att EU bara ska vara en gemensam marknad. Vi säger att EU också måste vila på gemensamma värderingar. Det handlar bland annat om att leva upp till internationella konventioner. Alla EU-länder är bundna av . Alla är bundna av att ta ett ansvar för den globala flyktingkrisen, men det finns på en del håll en tendens att spela ut olika grupper mot varandra. Det är mycket oroande. Men jag tror att vi ändå kommer att gå framåt på området. IB-programmet är ett internationellt gymnasieprogram som erbjuds i 138 länder världen över, bland annat på ett trettiotal skolor i . Det är en utmärkt utbildning om man vill läsa vidare utomlands och även för fortsatta studier i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund I stället för nationella prov hålls på IB-utbildningen examinationer i slutet av årskurs 3 som rättas externt. Det säkerställer rättssäkerhet och omöjliggör betygsinflation. Universitets- och högskolerådet har sett över föreskrifterna om grundläggande behörighet och urval. Efter den översynen är förslaget att avgångsbetyg för elever som studerar på IB-programmet och ska värderas lägre än när man söker till universitet och högskolor. Står regeringen och statsrådet bakom beslutet? Tack, , för en viktig fråga! Jag delar i grund och botten synen på själva utbildningen. Jag har dessutom som tidigare skolminister haft möjlighet att besöka en hel del av de utbildningar som finns i landet, och jag kan vittna om inte bara bra kvalitet på utbildningen utan även om motiverade elever som har gjort valet därför att de tror att det är positivt för dem. har det kommit ett förslag till regeringen, och regeringen kommer att bereda detta ärende på precis samma sätt som vi brukar innan vi återkommer med förslag. Tack, , för svaret! Nuvarande IB-elever valde linjen under premissen att få söka till svenska universitet på befintligt system. Förslaget försvårar drastiskt omständigheterna under vilka eleverna söker till tänkta universitetskurser. Anser att det är rättvist och rimligt att ödelägga ett alternativ som erbjuder en bred och internationellt erkänt bra utbildning? Jag har lång erfarenhet av skolfrågor. Min erfarenhet är att det tyvärr händer av och till, särskilt när det sker förändringar i utbildningssystemet, att det blir en lucka. Det skedde när den förra regeringen genomförde förändringar i skollag och gymnasieutbildningar, och det skulle också ske om det i det här fallet blev en sådan förändring. Men själva förslaget bereds i , och regeringen återkommer med förslag om och när vi är beredda att gå vidare. Min fråga går till statsrådet . I finns ett omfattande problem när det gäller illegal lastbilstrafik. Det innebär att svenska seriösa åkerier som betalar rätt skatter och avtalsenliga löner kan riskeras att konkurreras ut. Vad tycker infrastrukturministern att vi ska göra för att komma till rätta med frågan? Vad har regeringen för förslag till lösningar på detta problem? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar för frågan. Detta är en viktig fråga. Den har naturligtvis bäring på hela arbetsmarknaden med utstationeringsdirektiv, det vill säga att EU klarar av att försvara arbetstagares rättigheter och löntagares möjligheter till utveckling. På transportområdet är det en viktig fråga. Under hela den tid jag har innehaft posten har regeringen varit oerhört aktiv på EU-nivå och sett över lagstiftningen i för att se om det behövs förändringar där. Just nu ligger ett stort utredningsuppdrag hos Transportstyrelsen. Regeringen har avsatt medel i budgeten så att polisen ska få ökade möjligheter att kontrollera den olagliga cabotagetrafiken. Mycket mer är på gång, inte minst i anslutning till EU:s vägtransportpaket som kommer . Vi har för avsikt att verkligen ligga på för att se till att lagstiftningen blir så bra som möjligt. Jag är nöjd med svaret, så jag har faktiskt ingen följdfråga. Min fråga går till justitie- och migrationsminister . Migrationsministern har åkt på toppmöte efter toppmöte inom Europeiska unionen . Han har diskuterat hela EU:s hela migrationspolitik. Vi kan konstatera att det är få länder som följer de beslut som har fattats. En rad beslut har fattats, och flyktingkrisen är på intet sätt över. Eftersom är ett stort mottagarland borde ha en ledande roll i utformningen av EU:s nya asyl- och migrationspolitik. Därför vill jag fråga justitie- och migrationsministern vilka tre konkreta framgångar han har nått i att få fram en ny migrations- och asylpolitik inom unionen. har en ledande roll inom asyl- och migrationspolitiken, inte bara i EU utan också globalt. Tror att det var en tillfällighet att var en av medarrangörerna till det stora toppmöte som president anordnade i ? Jag var själv där. Vi var också det minsta land som var medarrangör, till befolkningsstorleken räknat. Det beror på att vi, som amerikanerna säger, punch over our weight. Det vill säga att vi slår hårdare, globalt och även europeiskt sett, än vår befolkningsstorlek motiverar. Så är det också på EU-nivå. vill höra om framgångarna. Vi hade aldrig haft en omfördelning från och till övriga EU om inte hade arbetat för det. Vi hade aldrig haft det beslut om ett europeiskt vidarebosättningsprogram som ligger på EU:s bord om inte hade drivit fram det. Vi hade aldrig haft de sju rättsakter som ligger där om inte hade drivit fram dem. Jag kan ställa om min fråga, för jag vill fortfarande veta tre framgångar i form av resultat som gör skillnad för asyl- och migrationspolitiken i realiteten. Vilka tre framgångar har nått i förhandlingarna om en ny asyl- och migrationspolitik på EU-området? Jag kan upprepa dem. Den första är ett beslut när det gäller omfördelning. Vi vet att den omfördelningen fortsätter och är viktig för att och ska kunna klara sig. Sedan finns det en del länder som är emot. Vi kan inte rå för att till exempel moderater absolut inte vill ta emot några flyktingar. Det är ett av de problem vi har - att se till att alla tar emot. Den andra är precis som jag säger ett ramverk för vidarebosättning där EU kan ta ansvar för vidarebosättning direkt från flyktinglägren till .