· H3C120160317fs · 2016-03-17 14:01:13 — Därför är det viktigt att vi har ett rundabordssamtal som också omfattar litteraturen, konsten och hela kulturpolitiken och inte enbart filmen. Därför ligger det inte i filmpropositionen. Vi arbetar med det vid sidan om. Vi har alla vid bordet. Vi har tillsatt en arbetsgrupp som leds av en av direktörerna på , . kommer jag att få förslaget. Min fråga går till statsrådet . Regeringen kommer de kommande fem åren att satsa nästan 3 miljarder för att förbättra hälso- och sjukvård riktad till kvinnor. Man har också antagit nationella riktlinjer för endometrios. Det är väldigt positivt. Det finns en annan sjukdom, lipödem, som drabbar av kvinnorna efter puberteten. Dessa kvinnor saknar i det närmaste vård i . Okunskapen är skrämmande stor. Flertalet får vänta på rätt diagnos, och vissa får den aldrig. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Lipödem är en kronisk genetisk störning i fettvävnaden. Lipödem är inte någon fettdepå som beror på fetma utan på sjukligt förändrade fettceller som ökar storlek endast på vissa speciella ställen. Min fråga är: Kommer regeringen att fatta beslut om nationella riktlinjer för fler sjukdomar? Tack, , för frågan! Det är väldigt angeläget att generellt öka kunskapen om sjukdomar som vi vet att det saknas kunskap och medvetenhet om inom hälso- och sjukvården. Då är naturligtvis nationella riktlinjer och andra kunskapsstöd helt ovärderliga. Som påpekade gör regeringen nu en stor satsning på kvinnors hälsa. En av delarna i detta är att öka medvetenheten om att vi vet för lite inom hälso- och sjukvården om just kvinnors hälsa. Vi ska också se på vilket sätt vi kan stärka den kunskapen. Om det sedan kommer att resultera i konkreta nationella riktlinjer inom den sjukdom som lyfter upp eller någon annan form av kunskapsstöd är alldeles för tidigt att säga. Men vi gör en stor satsning på området. Jag vill tacka för svaret. Alla insatser som görs för att öka kunskapen om dessa sjukdomar, som till stor del endast drabbar kvinnor, gynnar både den enskilde och samhället. Många kvinnor slipper då gå igenom kostsamma och verkningslösa behandlingar. Som jag var inne på i mitt tidigare svar tror jag den stora utmaningen för oss och den viktigaste frågan att lösa är att öka medvetenheten inom hälso- och sjukvården om att det råder ojämställd vård mellan män och kvinnor och att kvinnors problem, typiska sjukdomar och tillstånd som i första hand drabbar kvinnor inte alltid uppmärksammas. Kan vi göra det har vi kommit en bra bit på vägen. Min fråga går till utbildningsministern. Ett nationellt bekymmer är att söktrycket för yrkesprogrammen går ned. Några har skyllt på den nya gymnasieskolan. Men sanningen är att det är en internationell trend som började . Vi tror på mer information, bättre studie- och yrkesvägledare och att få in arbetsmarknadens parter i gymnasieskolan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund funderar på obligatorisk högskolebehörighet trots att branschen och näringslivet varnar för att nalla från de 2 500 poängen. Jag vill fråga utbildningsministern om han tror att det är det bästa sättet och ett verksamt sätt för att få upp söktrycket för yrkesprogrammen att göra högskolebehörigheten obligatorisk. Vi ser ett samband mellan att man tog bort högskolebehörigheten och att söktrycket minskade. Det är inte enda förklaringen till att söktrycket minskade, men det finns ett direkt samband. Det beror på att unga människor inte vill stänga dörrar. Om man vill jobba inom byggsektorn vill man inte ha dörren stängd för att välja att utbilda sig till byggnadsingenjör. Om man vill jobba i vården vill man inte ha dörren stängd för att välja att utbilda sig från undersköterska till sjuksköterska. Om man inte är trygg med att man får en högskolebehörighet finns risken att man upplever ett yrkesprogram som någonting som stänger dörren, även om det inte alltid är så. Det har varit vår utgångspunkt. arbetar en utredning, där jag vet att deltar aktivt genom . Vi får se vad vi kommer fram till. Den gemensamma utgångspunkten måste rimligen vara att vi ska öka söktrycket. En sak som säger som jag tror att vi kan göra mycket snabbare, och som vi gör mycket snabbare, är att se till behovet av en bättre studie- och yrkesvägledning. Där lägger vi betydande resurser på fortbildning av studie- och yrkesvägledare. Jag skulle vilja ta upp just . Det är ett lågstatusyrke i lärarkåren. Det finns olika sorters utbildning och kunskap. Det är överlag ganska dålig kunskap om arbetsmarknaden, inte minst för de program som finns på gymnasiet. Det är ett gemensamt problem för både och gymnasieskolans . Jag vill veta lite grann vad utbildningsministern har för tankar för att höja statusen och attraktiviteten för landets . En av de viktiga sakerna är att visa vilken oerhört avgörande roll en studie- och yrkesvägledare kan ha för att se till att lösa några av de stora problem vi har på arbetsmarknaden med missmatchning, bristande jämställdhet och en väldigt könssegregerad arbetsmarknad. Där lägger vi fortbildningsresurser. Jag vet att det är någonting som också stötts av , och det tror jag är bra. En annan sak som rör mitt ansvarsområde på , , är att få in studie- och yrkesvägledningen redan i utbildningen. Jag vill ställa min fråga till . dör över en halv miljon flickor och kvinnor runt om i världen av graviditetsrelaterade orsaker, och nära 9 miljoner flickor och kvinnor får skador på grund av samma orsaker. I utvecklingsländerna är det den vanligaste dödsorsaken för flickor mellan . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det finns såklart många orsaker till detta. En grundläggande orsak är givetvis fattigdom men även bristande självbestämmande över den egna kroppen som tar sig uttryck i abortförbud, barnäktenskap, sexuellt våld med mera. Min fråga till utrikesministern är: Vad kan vi göra för att minska dessa förfärliga dödssiffror så att fler flickor och kvinnor får leva? Jag tackar för frågan. När jag var i Bombo i träffade jag på en klinik en flicka som själv var bara barnet men som precis hade fått en liten flicka. Vi trodde att det kanske var resultatet av en våldtäkt eller i alla fall ett övergrepp. Hon hade fått sluta skolan, och hennes möjlighet att skapa ett liv för sig själv och sin dotter var förstås liten. En del av vår feministiska utrikespolitik är att vi i vår handlingsplan ska prioritera frågan om sexuell och reproduktiv hälsa. Det är viktigt att detta är integrerat som en naturlig del i inte minst all vår biståndspolitik men också i utvecklingsprojekt. Vi måste se till att göra detta. Det är viktigt för kvinnor och flickor och för utvecklingen runt om i världen. Det gläder mig verkligen. Det är inte alltid man tänker på flickors och kvinnors rättigheter när man talar om mänskliga rättigheter. Men det är en fråga om liv eller död för flickor och kvinnor, så det är extremt viktigt. Vi vet att kvinnor är fattigare än män om vi jämför rakt av över världen. Det slår hårt på detta område också. Och självklart är självbestämmandet över den egna kroppen ovillkorligt. Det hör i slutänden också ihop med ekonomisk egenmakt för kvinnor. På så sätt hänger dessa frågor ihop. Vi har också framgångsrikt bedrivit en kampanj som heter Midwives for All som handlar om att skapa medvetenhet om barnmorskornas roll runt om i världen att ge kvinnor och flickor rätt assistans när de ska föda barn. På en rad områden är vi mycket aktiva, och detta är som sagt en naturlig del av den feministiska utrikespolitiken. Jag vill ställa en fråga till utrikesministern. Efter statskuppen har klimatet för människorättsaktivister, ursprungsfolksaktivister och miljöaktivister i hårdnat dramatiskt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Hon var ledare för urfolksgruppen lencafolket och organisationen . Hon var en internationellt känd miljö- och människorättsaktivist som förde en kamp för att försvara lencafolkets territorium, som hotas av gruv- och vattenkraftsprojekt. Trots åratal av hot och trakasserier saknade polisskydd. Mordet skedde efter hennes fredliga protester mot ett dammbygge. Jag har förstås noterat detta med bestörtning, och det är mycket viktigt att det uppmärksammas, att det följs upp, att rättvisa skipas och att de ansvariga ställs till svars. Det är viktigt att omvärlden reagerar, precis som gör här och som vi har sett också sker runt om i världen. Min fråga är: Vad kan den göra för att förbättra situationen för ursprungsfolk och säkerställa att landet lever upp till yttrandefrihet, rättsstatlighet och rättigheter för urfolk? Jag fick veta att ännu en medlem av Copinh mördades . Det vi kan göra är att använda våra politiska och diplomatiska kontakter. Vi kan också via ekonomiskt stöd, utvecklingsbistånd eller biståndsverksamhet se till att åtgärda denna typ av problem. Det är så vi måste följa upp. Precis som har sagts är övning, samverkan och samarbete med andra länder en del av svensk försvars, utrikes- och säkerhetspolitik. Därför har jag en fråga till utrikesminister som handlar om det faktum att befälhavare för arméstyrkorna i , , för sedan uttryckte en tanke om att man skulle kunna öva med Patriot-systemet på svensk mark. Jag ställde en fråga till försvarsminister om hur regeringen ställer sig till det. I sitt svar till mig konstaterade han att någon formell begäran inte har inkommit, så det finns inget att hantera. Det är lite som i Jeopardy, där formulerade svaret och de tävlande ställde frågan - alltså lite som man frågar får man svar. Därför är min grundläggande fråga till utrikesministern: syn har hon på tanken att man skulle kunna öva med Patriot-system i ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har inget annat svar än det som redan har fått från försvarsministern. Man får i så fall se vad det skulle innebära. Vad skulle det innebära i form av åtaganden från vår sida? Vad skulle det ge när det gäller vår försvarspolitiska utveckling och säkerhetsmässigt? Jag kan inte svara på detta i detalj, för det är först när vi har sett vad det till fullo skulle innebära för oss som vi kan ta ställning. I grunden handlar det om huruvida man är mer positivt lagd eller mer negativt lagd. För egen del tycker jag att man ska vara positivt lagd eftersom vi bygger säkerhet med andra länder genom övning, träning, samverkan och samarbete. Det hade varit önskvärt att regeringen sände signalen att det skulle vara intressant att titta på möjligheten att tillsammans med öva med att stationera Patriot-system i . ges tillfälle för utrikesministern att sända denna signal. Om frågan är om vi är positiva eller negativa kommer vi alltid att svara att vi är positiva. Vi är positiva till att diskutera och till att granska ett sådant här förslag och se vad det skulle innebära innan vi definitivt tar ställning till det. Men som vet är vi positiva till samarbete. Utgångspunkten för hela vår försvars- och säkerhetspolitik är att vi samarbetar brett med många olika partner. Inte minst är det transatlantiska samarbetet mycket omfattande, och vi har förstärkt det. Därför är vi alltid öppna för att titta på nya förslag. ska vi prata film , så min fråga går till kulturminister . överlämnade regeringen propositionen Mer film till fler till . Inriktningen på arbetet med att ta fram den nya filmpolitiken har varit tydlig. Jag har tappat räkningen på hur jag har hört kulturministern säga att det ska bli mer pengar till svensk film och att fler ska få inflytande. Den föreslagna visionen i propositionen lyder: "Svensk film ska ha hög kvalitet och uppvisa sådan bredd och mångfald av berättelser att den angår alla. Svensk film ska vara ett självklart och tillgängligt val för publiken i hela landet och attraktiv internationellt." I visionen läser jag in geografisk spridning som en prioritet. Om svensk film ska ha en sådan bredd och mångfald av berättelser att den angår alla ingår det att visa bilder och miljöer som alla kan känna igen sig i. Då behöver man sprida produktionen i hela landet. Ska svensk film vara ett självklart och tillgängligt val för publiken måste den också visas i hela landet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Hur kommer den nya filmpolitiken ge bättre geografisk spridning av produktion och visning? Jag tackar snabbpratande . Svensk film behöver bättre förutsättningar. En av de parter som var med i avtalet men som hoppade av var regionerna. I regioner görs det mycket film. De är centrala aktörer, så det vi verkligen lyfter fram i propositionen och har betonat i alla våra möten med regionerna under det senaste ett och ett halvt året är vikten av att vi samverkar. ska vi sätta formerna för denna samverkan. Vi har redan haft kontinuerliga möten, och vi vet att för att regionerna ska våga gå in med ytterligare finansiering och våga satsa på att producera svensk film vill de veta vilka övriga förutsättningar de har. Tillsammans med den bottenplatta som regeringen nu lägger för svensk film, där vi tar hela ansvaret, och med de ytterligare finansiärerna kommer regionerna att ha än bättre förutsättningar och stöd i sitt viktiga arbete. Tack för svaret, kulturministern! Kulturministern skrev i sin debattartikel på att filmregionerna spelar en central roll, alltså i princip samma sak som vi fick höra i svaret alldeles . Jag är intresserad mer konkret av samverkan mellan den statliga och den regionala nivån. Hur tänker kulturministern att den samverkan kan komma att se ut? Först och främst ska vi samverka och tala om vilka planer vi har. Just nu har vi inte haft sådana diskussioner över huvud taget. Jag och mina medarbetare behöver sätta oss med regionerna och prata för att få veta hur deras planer ser ut. Det handlar om tre, fem- och tioåriga planer. Vi ska sitta tillsammans och diskutera det. Vi behöver också säkerställa tillsammans, och det ligger också i regionernas intresse, att det finns biografer som fungerar på landsbygden. Därför gör vi en extra satsning på landsbygdsbiografer, både för att stärka befintliga och för att starta nya. Alla människor i vårt land ska ha tillgång till film. Min fråga går till statsrådet . Det är oacceptabelt att människor runt om i upplever att det är svårt att komma i kontakt med hälso- och sjukvården. Det finns stora skillnader mellan våra landsting. Vissa landsting klarar inte kraven i den nationella vårdgarantin. Väntetiden i vården skiljer sig som sagt åt. fick av patienterna i moderatstyrda behandling i specialiserad vård inom vårdgarantins , till skillnad från där av patienterna fick det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vilka är dina konkreta förslag för att skapa mer sammanhållna vårdkedjor eller för att fortsätta korta väntetiderna och köerna? Det är ett arbete som Alliansen påbörjade och arbetade med. Och vad ska du göra konkret för att göra detta nu när har tappat placeringar när det gäller väntetider i ? Jag tror att det är på sin plats att börja med att påpeka att det här har varit ett arbete från nationell nivå . Vårdgarantin infördes under en socialdemokratisk regering. Det som vi nu gör är att på ett annat sätt än vid makten försöka angripa det som är grundproblemen bakom att köerna växer inom hälso- och sjukvården. Det handlar framför allt om kompetensförsörjningen. Det är just när det råder brist på specialistsjuksköterskor, specialistläkare och andra yrkeskategorier som vi får ett minskat antal vårdplatser men också längre köer generellt. Därför måste detta problem angripas. Jag har tidigare refererat till att vi satsar en professionsmiljard som ska gå just till insatser för kompetensförsörjningen. Vi för samtal med aktörer inom hälso- och sjukvårdsområdet. Till detta ska naturligtvis läggas till exempel cancersatsningen som kraftigt kommer att minska väntetiderna inom cancervården. Som jag sluddrade fram i slutet av min fråga har tappat i rankningen i när det gäller väntetider. Om hade fokuserat på vårdköerna och väntetider i hälso- och sjukvården hade vi hamnat i internationell toppklass när det gäller detta. Det är helt orimligt att en sjuk kvinna i får vänta nära så på sin behandling än en lungcancersjuk man i . Återigen: Vad gör ni systematiskt för att korta vårdköerna? Det är naturligtvis oacceptabelt att det finns vårdköer över huvud taget och att det finns de här skillnaderna över landet. Jag försökte i mitt tidigare inlägg beskriva vad vi gör konkret för att öka tillgängligheten i hälso- och sjukvården. anför att tidigare regering jobbade med frågan, och det var framför allt i och med den så kallade kömiljarden. Men den övergavs faktiskt när Alliansen kom i opposition. Då fanns den inte med i den första budgeten över huvud taget, utan man hade en så kallad tillgänglighets- och samordningsmiljard i stället. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har en fråga till statsrådet . Jag är bekymrad över att många elever inte får det stöd som de behöver för att utvecklas och klara kunskapsmålen. Det är över 14 000 elever som inte når upp till de ställda kraven så att de själva kan ta sig vidare efter . Det är ett stort misslyckande för alla oss som på något vis är ansvariga för . Det är inte eleverna som misslyckas, utan det är vi, för vi har inte klarat av att ha de strukturer som behövs för det stöd som de skulle få. I är man mycket duktigare på att sätta in stöd. Man sätter in det mycket tidigare än vad vi gör. I är särskilt stöd vanligast i de högre årskurserna, till och med i årskurs 9, medan det ofta sätts in i de lägre årskurserna i . Där är ansvaret för särskilt stöd någonting som är allas, och därför blir det också mycket bättre. Vad gör regeringen för att säkerställa att alla elever faktiskt får det stöd de har behov av? Tack, , för frågan! Det är precis så att i svensk skola ger vi mest dokumenterat särskilt stöd i nionde klass. För många elever är det alldeles . Små problem för eleven riskerar att växa till stora problem för både eleven och skolan när man inte får det stöd man behöver . I de bästa skolsystemen i världen har man en tonvikt på stödet tidigt, och det satsar vi på . Vi har sett till att stärka förskolan genom riktlinjer för barngruppernas storlek och genom att lägga pengar på att satsa på mindre barngrupper. Vi stärker de tidiga åren genom investeringar i fler anställda. 4 000 medarbetare anställs med statliga pengar i de tidiga åren för att man ska ha mer tid för eleverna. Vi inför en läsa-skriva-räkna-garanti för de tidiga åren från nästa års hösttermin, och vi investerar i att det ska finnas bättre tillgång till speciallärare och specialpedagoger både genom bättre förutsättningar att vidareutbilda sig till det och genom investeringar till huvudmännen för att de ska kunna anställa speciallärare och specialpedagoger. Jag börjar med att tacka för svaret. kom med en rapport om invandringens betydelse för skolresultaten. Den visar att genomsnittsåldern för barn som kommer till har blivit högre, vilket minskar elevernas tid för att komma in i den svenska skolan och klara gymnasiebehörigheten. Stora insatser behövs för att verkligen ge alla barn möjlighet att nå målen som vi har satt för den svenska skolan. Det kommer att kräva resurser, och jag vill därför avslutningsvis fråga statsrådet hur han ser på de utmaningar som redovisas. Ja, det kräver investeringar i skolan, och det här hänger ihop. Det är klart att när vi ska möta många elever med skiftande utbildningsbakgrund ska vi inte också behöva jobba med läsningen och räkningen för en elev i åttonde klass som vi faktiskt har mött ända . Då ska vi ha det på plats. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det vi gör för nyanlända handlar om att förbättra kartläggningen så att man får en rimlig årskursplacering och har mer tid. Vi gör stora investeringar i bättre möjligheter till skola på lov och läxhjälp och även till andra möjligheter vid sidan av schemat. Den som kommer sent behöver såklart mer tid än andra. Min fråga går till folkhälsoministern. Ridning har väldokumenterat goda effekter för folkhälsan, som i sig är ett allt större problem i samhället. Trots att ridsporten är en av största idrotter är den fortfarande styvmoderligt behandlad av politiken. Ridsporten har mer än en halv miljon utövare. Flest av dem är kvinnor, till skillnad från andra, mer mansdominerade sporter. Hästen i sig bidrar dessutom till öppna landskap och många viktiga arbetstillfällen. Under en tidigare debatt här i kammaren har folkhälsoministern lovat att ridningen ska ingå i personalförmånen för friskvårdsavdraget. Min fråga till statsrådet är därför: När ska ridsporten inkluderas i friskvårdsavdraget? Jag stämmer naturligtvis in i lovsång till ridsporten, som har många positiva fördelar. Under den debatt som refererar till sa jag visserligen att detta behöver inkluderas i friskvårdsstödet, men jag sa också att vi behöver göra detta i ett större sammanhang. Friskvårdsstödet som det ser ut är ett lapptäcke av olika åtgärder, och vi behöver göra en genomgripande analys. Det är naturligtvis ett stort arbete som måste till för detta, och jag kan tyvärr inte ge någon exakt tidsplan. Men det är en angelägen fråga. Precis som statsrådet säger är det ett lapptäcke av olika sporter, och det här är komplicerat. Desto viktigare är det att vi kommer igång med den utredning som statsrådet har lovat ska komma. Har statsrådet för avsikt att tillsätta en sådan utredning under den här mandatperioden, vilket han har lovat? Formerna för detta diskuteras inom . Det är viktigt att påpeka att en sådan utredning inte skulle ligga primärt under mitt ansvarsområde utan under , eftersom det är en skattefråga. Men jag tycker precis som att det är en mycket angelägen fråga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har en fråga till . Lärare behöver få mer tid för att vara just lärare, inte vaktmästare, administratörer eller rastvakter. Och våra elever behöver mer tid med sina lärare, för att lättare kunna uppnå sina mål, inte minst i matematiken. har , tillsammans med de båda lärarfacken, föreslagit en satsning för att få till stånd bland annat lärarassistenter. Jag vet att ministern och regeringen tittar på de frågorna. Vi är överens om centralt rättade nationella prov bland annat. Min fråga till är: Har du några konkreta besked att ge när det gäller lärarassistenter? Är ni positiva till det? Ja, det är vi. Det är en av anledningarna till den investering som vi gör för att man ska kunna anställa fler inom de tidiga åren. Vi har säkerställt att man ska kunna hitta vad som behövs lokalt för att lärarna ska få mer tid just där. Det kan handla om lärare, om man hittar det och har möjligheter till det. Men på andra ställen kan det handla om just lärarassistenter. Vi är positiva till lärarassistenter. Det är ett bra förslag. Det är bra att det arbetas vidare med det. Jag är jätteglad att jag får den här frågan. När vi tog över hade nästan 10 000 medarbetare skurits bort från svensk skola . Det är klart att fler arbetsuppgifter landar på läraren när det blir stora nedskärningar i skolan. Och blir det svårt för läraren att hinna med sitt egentliga jobb. Jag är jätteglad att vi nu har vänt den utvecklingen, lämnat det bakom oss, och i stället tävlar om vem som kan investera mest i skolan. Det ska vara en bra skola, som gör livet bättre för våra lärare och elever. Tack för beskedet, ! Det är såklart bra att även regeringen är positiv till lärarassistenter. Jag hoppas att det levereras så att vi snart får se lärarassistenter och andra personer som kan avlasta lärarna i våra klassrum. Vi får slita lite på ministrarna . Min fråga går inte till statsrådet , vilket jag trodde, utan till utbildningsministern. Utsatta EU-medborgare, främst romer, har det mycket svårt i . EU och gör betydande insatser med stora resurser och i dialog med berörda länder. Men pressen behöver öka, främst på och . När länderna gör för lite, när det finns allvarliga underlåtelser och när det handlar om strukturell diskriminering av minoritetsgrupper finns det ett behov av sanktionsmöjligheter mot länderna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund