kam-fs · H3C120160428fs · 2016-04-28 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Utbildningsminister (MP) Minister för strategi- och framtidsfrågor samt nordiskt samarbeteKristina (S) Inrikesminister (S) Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsminister (S) Utbildningsminister (MP) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Nya former för frågestunden prövas Jag vill ställa en fråga till statsrådet om polisens situation. För inte så länge sedan hörde jag statsrådet tala i till nyblivna kollegor inom polisen. Vi kan konstatera att det är ett bekymmersamt läge att så många poliser slutar. Detta måste vi stoppa. slutade över 800 poliser. 275 var , och av dem var 154 . Det är allvarligt. Då räcker det inte att ta in 300 på polisskolan, vilket inte ens fyller utbildningsstolarna. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att stoppa flykten från poliskåren? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vänder mig mot bilden av en flykt från poliskåren. Den senaste SOM-undersökningen visar att förtroendet för polisen är det högsta . Polisen har dessutom lägre personalomsättning än många andra myndigheter. Det är också naturligt vid en stor omorganisation att fler väljer att fundera över om de har sin framtid inom detta yrke eller inte. Men det är viktigt att vi fortsätter att öka förtroendet för polisen. Det är därför polisen har beslutat att öka antagningen till kraftigt. Det är också därför regeringen har valt att skjuta till mer medel till polisen. Det är glädjande att polisen fortsätter att vara en attraktiv myndighet för de sökande. Antalet sökande till ökade vid senaste intagningen . Till kursstarten ansökte 4 589 personer. Av dessa uppfyllde bara 266 minimikraven och klarade testerna. Man hade 300 platser, men bara 257 kom in. Det stod alltså 43 platser tomma. Problemet är att de som jobbar inom polisen inte har förtroende för myndigheten. Det är ju inte allmänhetens problem. Vad gör man för att fylla utbildningsplatserna? Vi vill ha 2 000 poliser till. Det kommer att bli svårt. Därför är det glädjande att antalet sökande i intagningsomgången efter den redovisar ökade och var över 6 000. Det är det högsta antalet . kan alltså glädjas över att polisyrket är attraktivt. Vi kan också glädjas över att det kraftigt ökade intag som polisen har beslutat om ska ske från denna intagningsomgång. Min fråga riktar sig till utbildningsminister . Jag noterade att och utbildningsministern har landat i slutsatsen att i ska män och kvinnor behandlas lika. Jag har också noterat att det är som innehar posten som demokratiminister. Jag har även noterat att vi har en myndighet i , , som ser över och driver just diskrimineringsfall. Denna myndighet har i handskakningsfall, som det rör sig om här, konsekvent tagit ställning för att det är diskriminering att behandla den som vägrar att skaka hand med en kvinna eller man på grund av kön på ett särskilt sätt. Det är alltså inte den som väljer att agera utifrån vilket kön den andra personer har som diskriminerar. I min värld är det självklart att det är en aktiv handling som är diskriminerande, inte konsekvenserna av denna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vad har ministern för syn på detta? Avser man att förtydliga diskrimineringslagstiftningen? Jag tackar för frågan. Jag får erkänna att jag inte har full insyn i juridiska utslag i de frågor nämner. Även om jag skulle ha full insyn i vilka juridiska överväganden som gjort i ett eller flera enskilda fall skulle jag vara kraftfullt förhindrad att uttala mig om dem. hade nog inte dragit sig för att skicka mig till om jag gjorde det. Det är den uppdelning vi har mellan regering, lagstiftande makt och dömande makt, i detta fall en ombudsman som för talan i domstol. Det förra veckans diskussion handlade om var hur man skulle se på en situation som uppstod inom . Här för vi en diskussion där det har blivit väldigt tydligt att det också i dessa frågor är självklart att behandla män och kvinnor lika. Min avsikt var inte att be utbildningsministern att ta ställning i hur har agerat i enskilda fall. För mig finns det en uppenbar tvetydighet i diskrimineringslagen i vad som händer när två till synes lika diskrimineringsfall krockar med varandra. Min åsikt är att den aktiva handlingen alltid bör vara den som ger utslaget diskriminering och inte eventuella konsekvenser av denna. Vad avser man att göra? Vill man se över diskrimineringslagen för att förtydliga vad som gäller? Det är just när olika principer krockar med varandra som vi ska ha stor tilltro till våra domstolar att göra denna avvägning. Det vore fel att efter en sådan avvägning som inte uppskattar ta en politisk diskussion om att försöka förmå domstolen att göra andra avvägningar. Jag litar på att våra domstolar har gjort goda avvägningar av den lagstiftning vi har. Om de inte har gjort det föreslår jag att väcker en motion i riksdag som kan behandlas i vederbörligt utskott. Jag riktar min fråga till statsrådet . Svensk polisorganisation är satt under en stor omorganisation där man centraliserar strukturen. För en månad sedan inträdde det som kallas nyläge 2, vilket skulle innebära en lokal polisområdesorganisation - något som det har ställts mycket stora förhoppningar till i landet. Vi skulle få lokalt närvarande poliser i en hygglig numerär. Dock visade det sig att det vid tid för start av nyläge 2 fattades massor av poliser att besätta vakanta tjänster med. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Risken och känslan finns att vi har skapat en pappersorganisation eller i värsta fall en papperspolis. Vad avser ansvarigt statsråd att göra åt saken? Jag tackar för frågan. Jag avser att fortsätta att följa omorganisationen på nära håll. Samtliga partier i riksdag är överens om denna omorganisation, och den ska ge just de konsekvenser som ger uttryck för: fler poliser närmare medborgarna. På flera ställen runt om i har detta hänt. På andra ställen återstår det fortfarande arbete för att besätta de tjänster som ska besättas. Då är det glädjande att vi nu har fler poliser i än vad vi har haft och att det satsas mer resurser på polisen än vad det någonsin har gjorts. Det finns alltså goda förutsättningar att besätta dessa tjänster. Tack för svaret, statsrådet ! Dock kan det inte ha kommit som någon överraskning för statsrådet att nyläge 2 inföll . En lång följd av beslut har fattats av både den nuvarande och den föregående regeringen i syfte att förbereda denna struktur. Det kan inte ha varit någon överraskning att det fanns stora vakanser i den organisation som skulle ha tillträtt . Bekymret, statsrådet, är att tilltron till omorganisationen nu börjar brista ute i landet. Vad avser statsrådet att göra åt det? Det är nog för tidigt att dra de slutsatser som verkar göra. Skälet till att det blir vakanser är att folk byter arbetsplatser för att kunna säkerställa fler poliser närmare medborgarna. kommer Statskontoret med en första utvärdering av omorganisationen. Det verkar rimligt att dra slutsatser då om vilka ytterligare åtgärder som eventuellt behöver vidtas för att säkerställa det mål som både jag och är helt överens om: fler poliser närmare medborgarna. Jag har en fråga som riktar sig till utbildningsminister . I budgeten lovade regeringen att lägga ½ miljard kronor på att öka den specialpedagogiska kompetensen i skolorna, men i vårändringsbudgeten som kom minskas anslaget med 100 miljoner. De 100 miljonerna säger regeringen att man i stället satsar på skollokaler. Det presenterades i medierna som en stor satsning och gav stora rubriker. Det är bara det att regeringen först minskade årets anslag för att rusta upp skollokaler med 500 miljoner för att sedan satsa 100 miljoner. Det finansieras genom minskade anslag till specialpedagogik. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga till utbildningsministern blir: Tycker du inte att detta är ett lite tveksamt sätt att presentera satsningar på skolområdet? Efter denna giftiga fråga får jag väl replikera att jag förstår att borgerliga partier driver att vi behöver fler matematiklektioner i skolan. Den som läser budgeten ser att vi inte har plockat bort några pengar men att vi däremot har flyttat om pengar för att säkerställa att de resurser som finns på skolans område också når fram till skolan. Ett problem som har funnits och under olika regeringar är att vi gemensamt här eller i strid anslår riktade statsbidrag på olika sätt men att pengarna brinner inne när vi kommer . Med den situation som vi har i skolan , med många nya elever, är det viktigt att varenda krona vi kan anslå till skolan faktiskt når fram till lärare och elever. Därför har vi gjort en del omflyttningar. Ja, 100 miljoner har omflyttats på ett sådant sätt att vi kan få ut pengar till de kommuner som har tagit emot den största delen av elevökningen. Och ja, vi har flyttat pengar till renovering av skollokaler framöver för att man ska hinna planera det ute i kommunerna. Tack, utbildningsministern, för svaret! Jag hörde inte den där syrliga kommentaren om mina mattekunskaper. I en kommentar från säger man att man inte gör några besparingar, vare sig när det gäller specialpedagogik, lågstadiet eller skollokaler, utan att det är senarelagda utbetalningar. Jag skulle vilja ha ett svar, ja eller nej, på frågan: Tycker utbildningsministern att uteblivna satsningar på skolområdet är en besparing eller inte? Tack för frågan! Jag tackar också för att vi kan ha en både god och ibland kanske till och med rolig ton - det får andra bedöma. Nej, vi gör inga besparingar på skolområdet. Däremot flyttar vi pengar över året för att säkerställa att det blir rätt planeringsförutsättningar. Låt oss ta skolrenoveringarna. Vi vill gärna att eleverna är med i planeringen av dessa för att de ska göras på ett bra sätt, inte minst när vi nu tillför pengar för utemiljöer - skolgårdar, helt enkelt. Jag tror att det är bra att eleverna får vara med och planera sina skolgårdar, men det går inte i en handvändning. Det kräver att man har en process, och då kanske pengar inte kan utbetalas . sa statsrådet i en intervju att man inte skickar ut något på remiss för skojs skull. Han kallade förslagen för kontraproduktiva och sa att de skulle få fruktansvärda konsekvenser för enskilda, exempelvis genom begränsningar i anhöriginvandringen. har lagförslaget om en mer restriktiv politik för flyktingar kommit. Det är i stort sett samma innehåll som . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga är: Tror statsrådet verkligen att den lilla ventil som är resultatet av den massiva kritik som har framförts av såväl det egna partiet som remissinstanser och, inte minst, av statsrådet själv, kommer att leda till färre barn i gummibåtar? Låt oss bara först se bakgrunden. tog och tar ett mycket stort ansvar för de människor som är på flykt. Under ett par dramatiska månader kom nästan var fjärde människa som tagit sig till Europeiska unionen till . Det gjorde de för att de vet att vi vill vara ett land som ställer upp när människor i nöd behöver hjälp. Problemet var att klarade vårt mottagningssystem inte av situationen. Vi klarade inte av att upprätthålla vare sig politisk bredd eller folklig acceptans i förhållande till det skydd som vi vill ge människor som kommer hit, genom ett gott system för människor på flykt. Av den anledningen tvingades vi vidta ett antal tidsbegränsade åtgärder som lägger oss på den nivå som stadgar. Jag kan beklaga att målkonflikter uppstår. Som jag förklarade i de citat nämnde skulle jag vilja att vi i stället har ett gemensamt ansvarstagande i EU. Men det uppstod inte, och då var det detta som skedde. Tack så mycket för svaret! Det var egentligen inte något svar. Liberalerna kommer inte att stödja detta. I vår budget har vi i stället finansierat familjeåterförening med 2 miljarder. Mina frågor kvarstår: Varför väljer man att splittra barnfamiljer? På vilket sätt främjar det integrationen att mammor och pappor inte får återförenas med sina barn? Vad är egentligen statsrådets syn på en human flyktingpolitik? Detta är en av de absolut svåraste sakerna i den proposition som läggs fram för . Den lägger oss på den nivå som stadgar, inom ramen för vad asylrätten kräver, men den gör inte det som egentligen vill, nämligen ge alla som kommer hit och som får stanna möjlighet att snabbt återförenas med sin familj. Lagen är tillfällig. Det innebär att när den löper ut ska de gamla återföreningsreglerna gälla. Det finns två ventiler: en i lagstiftningen och ytterligare en. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till folkhälso- och sjukvårdsminister . Jag är oerhört stolt över att vi i har en sjukvård av god kvalitet och med mycket kompetent personal. Men vi har många utmaningar. Ett område där vi har stora utmaningar är cancervården. Väntetiderna för vård och behandling varierar stort, och tyvärr kan jag konstatera att mitt hemlän tillhör de län som ligger i botten i om väntetider och att läget dessutom förvärrats sedan den senaste mätningen. Bilden målas upp av ett där cancerpatienters väntetider varierar oerhört mycket mellan landsting och regioner. Det är inte acceptabelt. Därför vill jag fråga statsrådet: åtgärder vidtar regeringen för att minska ojämlikheten i cancervården? Det är en angelägen fråga som lyfter upp, eftersom vi, precis som hon påpekar, har stora skillnader i väntetider över landet när det gäller cancervård. Regeringen satsar på att minska väntetiderna därför att vi i stor utsträckning ser att de är onödiga. Med rätt kunskap, metoder och organisation skulle vi kraftigt kunna minska väntetiderna och definitivt minska skillnaderna över landet. Vi har påbörjat detta arbete för 13 cancerdiagnoser. Totalt kommer de att vara 18 är slut. Vi kommer sedan att gå vidare med resterande cancerdiagnoser . Jag hoppas att vi när mandatperioden är slut kan börja se resultat av den stora satsning som regeringen nu gör. Jag får tacka ministern så mycket för svaret. En annan mer positiv utmaning som Cancerfondsrapporten belyser handlar om att fler faktiskt överlever sin cancerdiagnos och lever ett gott liv rätt länge med kronisk cancer. Jag undrar: Hur ska vi säkerställa en jämlik och god vård för denna grupp? Det kommer att bli allt viktigare att vi kan klara eftervården och behandlingen av människor som lider av kronisk cancer. Därför är det oerhört viktigt att lyssna på cancerpatienter som lever med ett kroniskt tillstånd. Vi tar nu in deras åsikter och erfarenheter i arbetet med att utforma vårdprogram och den efterbehandling som behövs. Jag hoppas att detta kommer att stärka vården. Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Den handlar om arbetet mot organiserad brottslighet. Jag har själv en bakgrund bland annat som kommunalråd i när vi påbörjade arbetet mot den organiserade brottsligheten. Det samarbetet mellan olika myndigheter hemma hos oss var mycket framgångsrikt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund ser vi hur behovet har vuxit och finns på många platser i . Vi har sett en del ny lagstiftning som börjar komma på plats. Men jag vill fråga statsrådet: Hur ser arbetet ut nu? Jag har inte sett samma framgångsresultat i andra kommuner som jag har sett i . Det sa stämmer. är ett ovanligt lyckat exempel, där man med polisiära verktyg har lyckats plocka ut de mest kriminella och sätta dem bakom lås och bom och har jobbat över hela registret med utbredd lokal myndighetssamverkan. Regeringen har därför tagit initiativ till ny lagstiftning för lokal samverkan, så att de myndigheter som samarbetar på riksnivå ska kunna samarbeta även på lokal nivå. Så sent som fattade regeringen beslut om en ny, sekretessbrytande lagstiftning, så att huvudregeln ska vara att man ska dela med sig av sekretessbelagd information som kan bidra i brottsutredningar mot den organiserade brottsligheten. Vi har också ett samlat program som jag och justitieministern har presenterat, med striktare lagar för vapen och handgranater, mot att bära västar eller andra symboler i domstolar, allt för att pressa tillbaka den grova organiserade brottsligheten. Jag har iakttagit att den organiserade brottsligheten har utvecklat nya områden och gett sig in i offentlig service mycket mer och utnyttjat rättighetslagstiftning för brottslighet. Min fråga är: Kommer den utvecklingen att kräva ny lagstiftning eller räcker den vi har, som ministern ser det nu? Svaret blir tveklöst ja. Vi ser att alla de system som den tidigare borgerliga regeringen i all sin välvilja byggde upp lämnade dörren vidöppen för fuskare och dem som ville utnyttja systemet. Därför måste det till betydligt skarpare lagstiftning för att hindra missbruk av våra skattepengar. Uppdraget att utreda vilka lagstiftningsändringar som behövs har fått, så att vi kan sätta åt dem som fuskar med allmänna medel och bidrar till att finansiera organiserad brottslighet. överlämnade Sydsvenska en rapport till ministern för nordiskt samarbete, . Rapporten handlade om de kostnader som de felaktigt utformade idkontrollerna orsakade . Ministern uttryckte då tvivel om att gränskontrollerna skulle leda till en miljardförlust för , vilket naturligtvis väckte funderingar. Hur kunde man underkänna en rapport som man inte hade läst? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Mina frågor till ministern är: Har ministern läst rapporten? Har ministern ändrat sin uppfattning? Tack för frågan! Det är givetvis en angelägen fråga att vi ska göra olägenheterna så små som möjligt för , som spelar en stor roll för och och det samarbete som pågår där. Vi hade en diskussion i Nordiska ministerrådets samarbetsministergrupp om just den här frågan. mottog jag den här rapporten och kunde också ögna igenom den inför sammanträdet med mina kollegor. Jag har inte ifrågasatt om uppgiften är korrekt eller inte. Jag sa endast att siffran var hög. Vi gav i uppdrag till generalsekreteraren för att göra en grundlig analys av beräkningarna och göra egna beräkningar av merkostnaderna och kostnaderna för samhället för den ökade tid som det tar att pendla. Man ska notera att pendeltiden faktiskt har gått ned. Men vi ska i alla fall göra en grundlig analys. En av slutsatserna i rapporten var att integrationen i riskerade att försämras inte bara på grund av de ökade pendlingstiderna. Jag undrar: Vad tänker ministern själv och hennes stab göra, utöver det som har ålagts att göra, just för att integrationen inte ska försämras? Vi har satt igång ett särskilt bilateralt samarbete med för att trappa upp våra ansträngningar för att eliminera gränshinder mellan oss, för att i någon mån kompensera för den olägenhet som gränskontrollerna innebär. Vi har på alla nivåer, mellan alla ministrar, ett tätt samarbete med och andra nordiska kollegor i just gränshinderfrågan. Jag har en fråga till utbildningsminister . Vi har problem inte bara med sjunkande kunskapsresultat i svensk skola utan också med stora ordningsproblem och minskad studiero som får effekter på många håll. Det är inte bara svårt att lära nytt i ett klassrum som är stökigt, vilket särskilt drabbar dem som har störst behov i skolan, utan det är också svårt att rekrytera nya lärare till en arbetsmiljö som ser ut på det sättet, och det sänker generellt förtroendet för skolan och skolans status. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jämfört med Alliansen, som genomförde en lång rad reformer för att öka tryggheten och studieron i skolan, är det nästan reformstopp också på detta område från regeringens sida. I när det behövs ledarskap i utbildningspolitiken, inte minst för att få ordning i klassrummet men också för att få ökade kunskaper, är det tyst. Min fråga till utbildningsministern är: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta på detta område, om några? Vi har vidtagit två åtgärder som kanske är de allra viktigaste för att säkerställa att ledarskapet från rektor och lärare är sådant att man kan skapa arbetsro och ordning i klassrummet och på sin skola. Det är inte sådana åtgärder som får de största rubrikerna, de är inte de enklaste, men det är sådana som gör skillnad. Den ena är nationella skolutvecklingsprogram, alltså systematiskt kompetensutvecklingsarbete, där vi lär av de bästa i skolsystemet. Sanningen är ju att som det på vissa skolor ser ut som beskriver det har vi andra skolor som lyckas skapa ordentligt bra arbetsmiljö för både lärare och elever. De måste få lära sin kollegor. De måste få byta tekniker och lära av varandra. De möjligheterna skapas genom de nationella skolutvecklingsprogrammen. Det andra är samverkan för bästa skola. Där går staten in och jobbar direkt med huvudmän om skolutveckling på de skolor som har de tuffaste förutsättningarna, till exempel utifrån ett arbetsroperspektiv, för att säkerställa att de insatser som vi vet gör skillnad för jämställdhet och för arbetsro implementeras där. Liberalerna och Alliansen genomförde en lång rad åtgärder för att ge rektor mer medel och ge lärare bättre verktyg. Vi inrättade Skolinspektionen. Liberalerna är beredda att göra mer. Vi föreslår i vår budgetmotion en kommission för minskad oro i skolan. Statsrådet har väldigt lite i sin portfölj för att möta den situation som vi befinner oss i. Det är mycket trist. I ett läge där vi verkligen skulle behöva ett ledarskap från utbildningsministern måste jag ställa frågan: Är statsrådet nöjd med läget i skolan ? Är statsrådet nöjd med det han har genomfört ? Nej, vi har mer att göra. Men verkligt ledarskap är att ställa sig bakom de hjältar som gör jobbet, rektorer och lärare, som faktiskt vet vad som fungerar och som ska få rätt förutsättningar för att göra det på sin skola och i sitt klassrum. Rätt ledarskap är inte att stå här och berätta för dem hur de skulle kunna göra det bättre utan att se till att man i skolan får lära av varandra - och det är det vi jobbar med. Lite märkligt är det att Liberalerna, som har kritiserat regeringen för att vara handlingsförlamad, när vi tillsätter en skolkommission för de stora, strukturella frågorna, tror att just ordningsproblemen kan lösa sig genom ytterligare en kommission. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund gjorde i alliansregeringen tillsammans med en stor reform för att genomföra möjligheten till arbetskraftsinvandring. Vi satte den i sjön och har under resans gång fått göra vissa justeringar för att få den att fungera ännu bättre och se de delar som inte fungerar och där man behöver öppna upp mer. En av de saker som vi har jobbat med är att göra det möjligt att byta spår från asylspåret till arbetskraftsinvandringsspåret. Vi kan se att det finns många olika skäl att se över detta , kopplat till att vi har stor belastning på asylspåret. Det kan finnas en möjlighet att öppna upp här. Från vår sida skulle vi gärna se att det från dag ett finns möjlighet att göra detta byte och att det inte är några stängda fönster. Vi tycker också att den som har fått avslag ska ha möjlighet att göra detta spårbyte. Framför allt ska det vara möjligt att göra denna ansökan härifrån så att man inte behöver lämna för en osäker resa hem, om den ens går att göra, för att göra en ansökan där. Är i detta arbete beredd att se över denna reform? Reformen ligger inte på mitt bord utan på justitieministerns bord, men jag svarar på de allmänpolitiska frågorna. Det är viktigt att konstatera att vi i grunden har ett gott system för arbetskraftsinvandring. De internationella bedömarna ser det, har berömt för det och har pekat ut som ett föredöme i vissa delar. Men det finns ett antal grundläggande problem. nämner några saker som kan få mycket märkliga konsekvenser för enskilda. Vi har också problemet med arbetstagare som faktiskt utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden. Ska man värna systemet måste man också komma åt utnyttjandet av systemet. Utifrån dessa perspektiv och de internationella utvärderingarna följer regeringen givetvis systemet kontinuerligt och är beredd att föreslå de justeringar som vi ser som nödvändiga.