kam-fs · H3C120160512fs · 2016-05-12 14:00:00 — Vi har fokuserat på att hantera det genom att öka kvaliteten i undervisningen. Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Frågan har tangerats redan tidigare. Det handlar om behovet av riktigt bra språkundervisning också för de nyanlända. Civilsamhället drar, precis som Hadzialic nämnde tidigare, ett stort lass med Svenska från dag ett. De olika studieförbunden gör många satsningar för att stärka kvaliteten på detta. Statsrådet nämnde tidigare vikten av att vara noggrann med hur varje enskild krona används. Hon nämnde att målsättningen är att nå 23 000. Man har nått mer än dubbelt så många som man hade räknat med. Men det finns en oro för att de resurser som finns för det området kommer att ta slut . Är statsrådet beredd att tillskjuta ytterligare resurser för att det här framgångsrika arbetet ska kunna fortsätta? Tack, , för din fråga! Till att börja med är jag glad över att vi är överens om att studieförbunden och folkbildningen gör en viktig insats när det gäller den verksamhet som kallas för Svenska från dag ett. De förtjänar verkligen en eloge för det. Vi måste bygga ut sfi-undervisningen och vuxenutbildningen på samma sätt, så att de människor som kommer till framför allt ska kunna komma ut i arbete så fort som möjligt. Regeringen har i alla budgetförslag, både budgetpropositionen och vårbudgeten, förstärkt såväl studieförbundens verksamhet som sfi-verksamheten så att de ska kunna klara av de utmaningarna. Jag ser att vi kommer att behöva göra samma sak även framåt. Med hur mycket återstår att se i budgetförslaget som kommer att lämnas . Tack, statsrådet, för svaret! Min fråga kvarstår delvis. Om man känner att pengarna börjar ta slut kommer beskedet i höstbudgeten att komma lite sent. Min förhoppning är att regeringen kommer att säkerställa att det stora engagemanget från civilsamhällets aktörer, i form av studieförbunden, ska finnas kvar. Jag hoppas att regeringen förmår att överbrygga oron för att den viktiga verksamheten inte kommer att finnas kvar efter augusti. Regeringen satsade som sagt stort på svenska språket i budgetpropositionen som vi lade fram . I vårbudgeten satsade vi stort på svenskundervisningen, både Svenska från dag ett och sfi. Vi har alltså förstärkt, och verksamheterna kommer att expandera som följer . Jag tror att vi har gjort det som behövs . Vi kommer naturligtvis att utvärdera verksamheterna framöver och göra de budgeteringar som behövs även . Min fråga går till statsrådet . Medan vårens blommor slår ut vissnar vårt banksystem. Allt fler banker läggs ned. Bankomater tas bort. 1 ½ miljon invånare i vårt land har svårigheter att hantera sina betalningar. I mitt län, , hade av bankkontoren hantering av kontanter 2011. Äldre, föreningar och småföretagare på landsbygden drabbas. lämnades till regeringen. Statsrådet sa då att han skulle analysera remissvaren. frågar jag: Är det inte dags att agera? Tack för en viktig fråga, ! Men det är kanske lite överdramatiskt att säga att banksystemet vissnar. Det får i så fall vara i bedömarens ögon. Det svenska banksystemet mår i själva verket relativt bra och är stabilt. En av bakgrunderna till frågan är att vi har en snabb teknikövergång, ett skifte i ekonomin. är i framkanten när det gäller att gå över till digitala betalningslösningar. Det är i grunden positivt och öppnar nya möjligheter för alla oss konsumenter. Vi kan välja mer fritt hur vi vill sköta vår ekonomi. ligger det en viktig fråga i det här. Många människor hamnar i kläm, eftersom de inte kan eller vill använda sig av de nya teknikerna. Här tycker jag att bankerna smiter från sitt samhällsansvar. De har ansvar för att se till att kunderna kan använda de metoder man vill. Jag har haft en dialog med bankerna och kommer att fortsätta trycka på för att de ska ta ett större ansvar. Men staten går också in, genom och Post-och och andra aktörer, för att täcka upp där det finns brister. Bankerna gör jättevinster. Ledningarna har fantasilöner. Och man uttalar ett förakt för vanligt folk; Wahlroos, Nordeas ordförande, säger: Vi är begåvade som lurar de obegåvade på pengarna. Det är ett sätt att se på vanligt folk. Jag tycker nog, : Ta fram en proposition! Lagstifta om garanterad servicenivå! Det här är en fråga som regeringen tar på största allvar och som vi engagerar oss mycket i. En utredning ligger som sagt på regeringens bord . Vi har fått in remissynpunkter. De är inte entydiga. Det finns ganska många olika uppfattningar och synpunkter. Därför tar det tid att bereda frågan och att försöka komma fram till en gemensam ståndpunkt. Frågan är högt prioriterad. Vi löser de akuta problemen här och genom att skjuta till pengar. Men vi måste också hitta en långsiktig lösning. Där ingår det att ta fram det här förslaget och lägga det på bord. Det jobbar vi skyndsamt med. Jag har en fråga till landsbygdsminister . Efter att priserna på smör och skummjölkspulver var rekordhöga sjönk priserna kraftigt . Prisfallet på smör och mjölkpulver beror på ett ökat utbud på världsmarknaden, minskad efterfrågan från framför allt samt importstopp. EU:s ökade interventionsköp av mejeriprodukter har också ökat dramatiskt och kan vara en lösning på kort sikt. Men det byggs upp ett berg av smör och mjölkpulver som måste avyttras på marknaden, vilket kan riskera att förlänga krisen. Landsbygdsministern kommer att träffa sina ministerkollegor, på jordbruks- och fiskerådet, och bland annat diskutera just marknadssituationen för mjölken inom EU. Min fråga till ministern är därför: Hur ser landsbygdsministern på ett system med frivillig neddragning av mjölkproduktionen inom EU? Avser statsrådet att verka för en sådan lösning som en del i hanteringen av den pågående krisen? Jag vill tacka för frågan. Den svenska positionen är att vi inte har någonting emot frivillig neddragning av mjölkkvoter så länge man inte använder EU:s budgetmedel för det. Det ska vara frivilligt, och man ska inte satsa pengar på det. Mjölkproduktionen befinner sig i en mycket djup kris. Den berör inte bara eller EU. Krisen är global. Det finns en stor överproduktion. Därför har frågan behandlats på vartenda ministerråd . Det finns olika aktiviteter för att minska överskottet. position är att man ska vara marknadsorienterad och inte sätta in åtgärder som driver upp produktionen till ännu högre nivå där det inte finns en efterfrågan. Tack för svaret, statsrådet! Vi sverigedemokrater anser att vi först och främst har ett ansvar nationellt genom att till exempel sänka skatten på diesel för jord- och skogsbruk. Man kan också ha en betesersättning, som vi föreslår i vår budget. Man kan också se att EMB, , har tagit fram en modell där bönderna frivilligt drar ned sin produktion. Man skulle då kunna använda på och eventuella straffavgifter. Men, som sagt, jag ser positivt på att landsbygdsministern kan använda det här arbetet framöver. Det är ju en kombination av insatser från EU och de nationella medlen. Till exempel innebar det krispaket som EU anslog till de olika länderna att fick 76 miljoner i stöd från EU. Vi hade medfinansiering och gick in med svenska medel. Totalt fick mjölkbönderna alltså ett krispaket på 152 miljoner. Sedan har vi sänkt dieselskattereduktionen, som försämrades under alliansregeringen vid fyra olika tillfällen. Det blir en klar förbättring för mjölkbönderna. Jag vill ställa min fråga till statsrådet . I asylprocessen är det viktigt att det är skillnad på ett ja och ett nej. Den som har fått ett avslag på sin asylansökan måste snabbt återvända till sitt hemland. Alternativet är annars att vi får ett stort skuggsamhälle där människor lever gömda och far illa, ofta i stor utsatthet. är läget oklart om huruvida en person som olovligen befinner sig i har rätt till ekonomiskt bistånd eller bidrag från kommunerna. Här gör olika kommuner olika bedömningar. Därför vill vi moderater tydliggöra och skärpa lagstiftningen. Jag menar att huvudregeln måste vara glasklar. Den som inte har rätt att stanna i ska heller inte ha rätt att få ett bidrag från kommunerna. Men min fråga till statsrådet är om regeringen är villig att skärpa lagstiftningen, så att den som inte har rätt att befinna sig i landet inte heller har rätt till bidrag från kommunerna. Tack, , för en viktig fråga! är just nu under ett ganska stort tryck på grund av att vi har väldigt många människor som har kommit till vårt land . Regeringen agerar också resolut i den här frågan, som säkert har noterats. I vårbudgeten lade vi för att ska kunna uppfylla sina plikter. Det handlar om asylprocessen och om att korta handläggningstiderna men också om att ge drägliga villkor för dem som har kommit till vårt land. Vi har satsat mycket pengar på integration, för det är också en viktig uppgift. Även polisen har fått tillskott i sina kassor för att just kunna hantera de situationer som uppstår, till exempel i samband med återvändande. Frågan om stöd till dem som har fått avslag är en fråga som vi bereder inom . Där har vi inte något färdigt ställningstagande än så länge, så den frågan får vi återkomma till . Tack för svaret, även om det inte var helt tydligt! Jag vill gärna skicka med regeringen någonting, nämligen vad Kommuner och Landsting har skrivit i ett remissyttrande. Jag ska citera vad de har skrivit: Nationell lag bör korrespondera på så sätt att en persons illegala vistelse i inte möjliggörs och finansieras av kommunen. Jag tycker att det här sammanfattar väl vad som bör gälla, och jag hoppas att regeringen tar till sig av detta. Ja är ja, och nej är nej. Då måste det också vara så i fallet med bidrag från kommunen. Vår viktigaste uppgift från regeringens sida är att skapa ordning och reda i de här processerna och se till att man så snabbt som möjligt kan få ett klart och tydligt svar på om man har rätt till asyl eller inte. Och om man då inte får rätt till asyl handlar det om att få möjlighet att återvända på ett kontrollerat och ordnat sätt. Jag tror att det finns en fara om man lämnar en stor grupp människor helt åt sitt öde. Jag tror inte att det är någon som vill se en situation i där vi har en väldigt stor grupp människor som befinner sig i en gråzon eller i en svart zon. Vi behöver också ta ansvar för de människor som finns i vårt land. Min fråga riktar sig till försvarsministern. Marinens utvecklingsprojekt har präglats av en hög grad av innovation. Jag tänker på Visbykorvetter och vår nästa sjöoperativa helikopter, . pågår det en diskussion om nästa generations ubåt, , som är planerad att ha en kapsel för personal längst fram i fören. Man ska kunna släppa ut grodmän i undervattensläge för specialoperationer. Problemet består egentligen av två delar när det gäller den här kapseln och . Det är betänkligt att ha skarvar i ett tryckskrov som ibland ska befinna sig på flera . Det minskar också den här kapseln och utrymmet för att kunna förvara vapen ombord. Min fråga till försvarsministern blir: Vilka åtgärder är han beredd att vidta för att nästa generations ubåt ska bli säkrare för våra sjömän och farligare för en motståndare? Jag får verkligen tacka för frågan och den detaljeringshöjd som redovisar när det gäller kravet på ett svar. Jag får väl säga så här: Det är ett oerhört komplext vapen som håller på att utvecklas, som vi har beställt. Det innehåller oerhört många komponenter och är väldigt modernt och anpassat till de förhållanden som specifikt råder i med dess bräckta vatten. Det innehåller också väldigt många olika typer av förmågor som kan användas för både militärt och civilt bruk. beskriver här en av de delarna. När det gäller detaljer i själva utformningen av ubåten tror jag att det klokaste är att man för den typen av resonemang i ett annat forum än kammaren, för här leder eventuella löften eller detaljresonemang allt för långt. Vi ska försöka se till att få en ubåt som innehåller all den prestanda som är beställd. Det är sannerligen inga smådetaljer vi nu diskuterar. Det handlar om som de här utvecklingsprojekten ska kosta. När försvarsministern beskriver de nya ubåtarna som oerhört komplexa är det ingenting som leder till att jag blir mer lugn, snarare tvärtom. Jag tror att även riksdags kammare är avsedd för att diskutera den typ av frågor som vi diskuterar just , nämligen hur vårt försvar kan förbereda sig för risken av ett krig i vårt närområde och vad det betyder för våra plattformar. Vi har från regeringens sida satt en kostnadsram på 8,2 miljarder för de två ubåtar som är beställda och som är under produktion. Det är liksom det värde vi har utgått från. Sedan innehåller de en mängd egenskaper och en mängd förmågor. Den du beskriver är en av dem. Hur sådant här ska hanteras med exakthet under själva processen är sådant som man i de sammanhangen får ta ställning till. Det är också så att FMV är den part som har relationen till . mottog statsrådet delbetänkande. Det var en enig kommitté, där samtliga av partier stod bakom de fyra förslagen för en mer levande landsbygd. För det första handlar det om att behöver en mer sammanhållen och aktiv landsbygdspolitik. Därför måste regeringen tillsammans med formulera långsiktiga politiska mål för utvecklingen på landsbygd. För det andra handlar det om tillgång till bra mobiltäckning och bredband. Ja, det är en förutsättning för att man ska kunna leva och driva företag i hela landet. Regeringen måste formulera ett mål, så att hela befolkningen kan få bredband . För det tredje är kompetensförsörjning en av de största utmaningarna för våra landsbygder. De kvinnor och män som vill bo på våra landsbygder ska också ha möjlighet att skaffa sig en högre utbildning utan att behöva flytta. För det fjärde har staten mycket att tjäna på en god närvaro i hela landet. har vi en alldeles för urban stat. av huvudkontoren ligger i . Vilka åtgärder har landsbygdsministern vidtagit för att genomföra förslag? Tack för frågan! När det gäller genomförandet av kommitténs förslag har inte kommittén lämnat något slutbetänkande. De har lämnat ett delbetänkande där de har tagit ställning i de frågor som du relaterar till. Men det finns en hel del saker som den här regeringen har gjort när det gäller svensk landsbygd , inte minst på bredbandsområdet. Där har vi historiskt stora belopp. Det är 3,25 miljarder för bredbandssatsningar på svensk landsbygd. Det är också 1,2 miljarder för till ortssammanbindande nät. Vi har också gjort satsningar på landsbygdsbutikerna. I landsbygdsprogrammet finns 752 miljoner avsatta för att säkerställa landsbygdsbutikerna plus 35 miljoner för de butiker som finns längst ut på svensk landsbygd. Vi har alltså vidtagit en massa åtgärder redan, men jag tycker att kommitténs förslag är intressanta, och det är dessutom en enig kommitté. Det är bara att gratulera kommittén! Jag är lite förvånad över landsbygdsministerns svar och undrar vad landsbygdsministern väntar på. Vi har en helt enig riksdag, där alla åtta partier säger att här är fyra förslag som vi är eniga om och kan gå vidare med. Om ministern lägger dem på bord kan vi rösta igenom dem och göra skillnad för landsbygder. hänvisar ministern i stället till pengar, 35 miljoner, som är småpengar i en statsbudget till lanthandlare. Han hänvisar till som finns till bredbandsstöd i hela landet. Men de är slut, och vi vet att det behövs mer resurser. Det finns fyra förslag som kan göra skillnad. Det är dags att lägga dem på bord! Det är inte så många dagar sedan. En hel del är på gång och görs , men det är ändå ett delbetänkande, och jag ser fram emot slutbetänkandet som kommer . Regeringen jobbar också med kompetensförsörjning. Det har aldrig satsats så mycket på nya utbildningsplatser som just . När det gäller den statliga närvaron i form av statliga jobb ser vi att de faktiskt blir kvar på många orter. Även min fråga, lite på samma tema, går till statsrådet . har butiksdöden och även mackdöden spridit sig i . Speciellt under de borgerliga regeringsåren härjade den rätt intensivt. Därför var det mycket glädjande att regeringen initierade en utredning som presenterade sitt förslag på ett mer varaktigt stöd till service i glesbygden och att regeringen och också denna riksdag beslutade att tillföra medel för att förverkliga stödet. Mina frågor till statsrådet är: Hur går det med utbetalningarna? Bedömer statsrådet att stödet får effekt så att det kan hejda utarmningen av servicepunkterna på landsbygden? Tack för den viktiga frågan! Som landsbygdsbo vet jag hur viktigt det är att det finns en affär där man kan handla livsmedel, få drivmedel till sin bil och paket och apoteksvaror utlämnade med mera. Därför är det oerhört viktigt att vi säkerställer att dessa butiker finns kvar, för det är precis som frågeställaren säger: Landsbygdsbutikernas antal har minskat dramatiskt, och detta måste stoppas. Därför går vi in med 35 miljoner för att stötta upp dessa butiker så att de ska kunna finnas kvar och till och med så att en och annan ny butik ska kunna öppna. Det har varit ett jätteintresse från butikerna. Utbetalningen började , och hade 26 butiker fått stöd. Ytterligare 100 butiker har sökt stöden. Dessa handläggs , och tanken är att de ganska snabbt ska få besked. Tack för svaret! Jag tror att det är viktigt att stödet till kommersiell service också breddas. finns det behov av att hämta ut post och paket, och det handlar också om andra kontaktytor som vi glesbygdsbor har med staten, till exempel Arbetsförmedlingen, eller vad det kan vara. Det handlar om banker, apotek och mycket mer. Hur ser ministern på möjligheten att behålla sådana här så kallade servicepunkter ute på landsbygden? Det är viktigt att man utvecklar butikerna till att bli lite mer än bara livsmedelsbutiker, bli mer av servicepunkter. Där finns också i landsbygdsprogrammet möjligheter till investeringar som är betydligt större . Det handlar om mer än en fördubbling av investeringsstödet. Det är 88 miljoner som de här butikerna kan söka i investeringspengar just för att utveckla sin butik till att kunna bli en servicepunkt. Jag har en fråga till statsrådet som svarar för de övergripande frågorna . I gårdagens kammardebatt om och valde alla partier utom regeringspartierna att benämna Isils, eller Daishs, övergrepp mot kristna och andra minoriteter i och som folkmord. Utrikesminister har för benämnt de här händelserna som just folkmord. Min fråga är helt enkelt: Jag undrar vad regeringspartierna egentligen tycker. Anser regeringen att dessa övergrepp är att betrakta som folkmord? Tack, , för frågan! Det vi kan konstatera är ju att de övergrepp som begås av Daish, eller Isil, är häpnadsväckande och skrämmande. Det är uppenbara brott mot de mänskliga rättigheterna och kränkningar av människors rättigheter på en nivå som vi inte har sett på väldigt och som den såklart agerar med kraft för att försöka stävja på olika sätt, inte minst genom samarbete inom FNsystemet, internationellt och inom EU. Vad man egentligen gör för att försöka minska de problem som har orsakats i lokalområdet och för de människor som har drabbats är ur min synvinkel en mycket mer väsentlig frågeställning än att just sätta en etikett på företeelserna. Jag tycker ju att det är det vi borde ägna vårt huvudsakliga arbete åt, och det är också där regeringen lägger ned sitt engagemang. Jag kan inte svara i detalj på hur benämningen ser ut exakt och hur man arbetar med den frågan på UD, men regeringen tar de här frågorna på allra största allvar och agerar resolut. Jag är helt övertygad om att vi är helt överens om att dessa fruktansvärda övergrepp måste stoppas. måste jag ändå ställa frågan igen, därför att vi hade en lång debatt här i går som även handlade om huruvida det var sak att fatta beslut om vad det här skulle kallas. Eftersom vi har hört olika benämningar från regeringen vill jag ändå ställa frågan: Anser ni att det är att betrakta som folkmord eller inte? Varför satsar inte regeringen på ökade anslag till den internationella åklagarkammaren? agerar resolut och intensivt på alla sätt vi kan för att försöka minska de problem som finns i och också i andra delar av världen. Det är bland annat därför som regeringen nu har en väldigt hög ambitionsnivå när det gäller det svenska biståndet. Vi försöker att agera, och vi för också en aktiv utrikespolitik där vi försöker vara närvarande i de konflikthärdar som finns. Exakt hur arbetar med frågan om hur man ska benämna de här händelserna är en fråga som jag får återkomma till, för det har jag inget svar på. Däremot kan jag ge det tydliga svaret att det är en fråga som står högt på vår dagordning. Jag har en fråga till landsbygdsministern . Den handlar om vildsvin. beräknas det finnas ungefär 700 000 vildsvin i vårt land. De ökar explosionsartat, och vi vet att åkrar, slåttervallar och trädgårdar demoleras av dessa bökande vildsvinsflockar. Det sker också 3 000 trafikolyckor , alltså ungefär 60 . Det här måste åtgärdas på något sätt. Avskjutningen måste öka. Jag tycker även att de som drabbas, lantbrukare och andra, måste kompenseras på ett bättre sätt. hade vi en kammardebatt där jag tog upp detta. Ingen från regeringspartierna berörde frågan, och därför tycker jag att det vore intressant att höra regeringens inställning. Vad tänker ministern göra för att avhjälpa de problem som orsakas av vildsvin i vårt land? Tack för frågan! Vi har en väldigt stor vildsvinsstam, även om den varierar beroende på var vi är i landet. Vissa delar har haft stora problem men har fått en balans i stammen, men det finns också ställen i landet där vildsvinen går väldigt hårt åt jordbruket, inte minst. Där är det givetvis så att man måste skjuta av dem och förvalta stammen på ett bättre sätt än man gör . Här finns också förslag om kameraövervakning av de här vildsvinsåtlarna som är under beredning. Det fanns en utredning om detta som var ute på remiss, men det var en mycket omfattande kritik mot de förslag som fanns om att få en bättre övervakning för att kunna skjuta ned stammen. Det finns alltså vissa ytterligare överväganden som måste göras innan vi kan lägga fram något förslag på området. En viktig orsak till explosionen är att avskjutningen är så låg. Varför är då avskjutningen så låg? En anledning är att det är svårt att få ut köttet på marknaden på grund av reglerna. Jag undrar vad regeringen har tänkt i fråga om att minska regelbördan och göra det enklare att få ut köttet till kunderna - självklart med bibehållen kvalitet och säkerhet? Vildsvin är ett svårt djur att jaga. Det känner jag till personligen. Dessutom jagas de ofta av året, vilket gör att det inte är lätt att ta hand om köttet. Viltbesiktningsanläggningar har rätt att ta hand om köttet för att få ut det på marknaden. Det finns många som driver frågan om att ta hand om köttet privat, men det finns stora risker med att göra det privat med tanke på trikinproblemet. Min fråga går till statsrådet . Den handlar om utredningen mot penningtvätt och finansiering av terrorism som har lagts fram. finns en oro för att det ska startas ett stort statligt register där samtliga föreningar, hela civilsamhället, ska registreras. Meningarna går isär om registret gäller hela civilsamhället eller föreningar med så kallade 90-konton. Det är allvarligt och svårt för civilsamhället om alla ska registreras. Det finns små föreningar som förmodligen inte skulle klara av det vare sig ekonomiskt eller personellt. Det finns en oro. Vad är det som gäller? Ska alla föreningar in i det stora statliga registret, eller är det enbart de föreningar som innehar 90-konton? Tack för frågan, som berör ett enormt centralt område. Vi var tidigare inne på Daish och andra organisationer som bedriver en fasansfull verksamhet. Finansiering till terrorism är ett viktigt politikområde där vi behöver agera resolut för att minska möjligheterna för den typen av grupper att agera. Detsamma gäller penningtvätt, som finansierar illegal verksamhet i . Därför är det viktigt att vi tar stora och viktiga steg framåt. Självklart måste det göras en bedömning av andra samhällsvärden. Civilsamhället fyller en enormt viktig funktion.