· H3C120160114fs · 2016-01-14 14:01:31 — Min fråga är: Vad gör regeringen för tidiga insatser för att förebygga att barn får problem i skolan? Det är precis som beskriver. Enligt nya undersökningar från kan man faktiskt i PISA-proven, som barnen alltså gör som 15-åringar, se vilka elever som har fått en bra förskola. Det visar den pedagogiska effekten av en bra förskola. Det är tre saker som är viktiga att vi gör. För det första är det viktigt att vi bryter mot den tradition som har varit, att man har utestängt förskollärare från satsningar på lärarkåren, och säkerställer att förskollärare på samma sätt som andra lärare har tillgång till exempelvis lärarlönelyftet och andra statliga satsningar som vi gör. För det andra är det viktigt att vi säkerställer att alla barn ska gå i förskoleklass och att förskoleklassen blir en del av en läsa-skriva-räkna-garanti med likvärdig tillgång till att börja läsningen, skrivningen och räkningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund För det tredje är det viktigt att vi gör statliga insatser för att minska barngrupperna i förskolan. Vi har en mycket bra förskola i . Men den bygger på att alla barn blir sedda, och då får barngrupperna bli alldeles för stora. Med statliga pengar och nya riktmärken från vill vi minska de största barngrupperna. Jag tror att detta är helt avgörande för att förbättra skolresultaten och för att bryta den höga ungdomsarbetslösheten. Vi måste börja nu inför den framtida generationen. Försöken visar att det är ganska små ekonomiska insatser som kan göra enorm skillnad. En ung människa som hamnar utanför arbetslivet kostar 10 miljoner för samhället och ännu mer om den hamnar i kriminalitet. Jag välkomnar därför detta och ser fram mot ytterligare satsningar. Ja, så är det. Det är det goda skälet till att jag ska ha en större budget än , eller egentligen tvärtom. Det betyder alltså att om vi inte investerar i skolan hamnar vi i det läge som vi har sett att en del länder i världen har hamnat i, alltså att man måste lägga så stora resurser på kostnader för socialt utanförskap, kriminalitet och de andra effekter som detta har att man inte klarar att investera i barnen tidigare. Det är därför som vi vänder den utveckling som har varit och gör många investeringar i de tidiga åren. Det är där regeringens stora skolinvesteringar görs, även om också förtjänar den budget som han har. Min fråga går till utbildningsminister . slöt regeringen och Alliansen den så kallade betygsöverenskommelsen. Det var en välkommen överenskommelse som sätter fokus på fortsatt kunskapsfokus i skolan. En del av denna överenskommelse var att de nationella proven i årskurs 6 skulle göras frivilliga för skolor och skolhuvudmän. Alliansen står fast vid den överenskommelse som har slutits med regeringen. Men meddelade regeringen i ett pressmeddelande från själv att de nationella proven i NO och SO i stället ska avskaffas. Frågan till statsrådet är därför: Vad är det som gäller? Ska de nationella proven bli frivilliga i enlighet med den överenskommelse som man har gjort, eller ska de slopas i enlighet med hans eget uttalande bland annat i ? Om utbildningsministern planerar att slopa de nationella proven vill jag veta mot vilken bakgrund, med vilket stöd och med vilken riksdagsmajoritet han tänker genomföra det? Jag kan lugna . Vi följer den överenskommelse som har slutits. I denna överenskommelse står det att de nationella proven görs frivilliga genom att de överförs till provbanken, som jag tror är det ord som används. Det ord som använder är bedömningsdatabas. Det kommer i bedömningsdatabasen att finnas prov av den kvalitet som till exempel de nationella proven har haft och som man som lärare kan använda i årskurs 6 i SO och NO. Men det är läraren som avgör utifrån sin pedagogiska kompetens när, hur och om man under läsåret ska använda dessa prov. Det innebär att de inte är nationella prov på det sätt som de har varit tidigare och därmed inte heller regleras i skolförordningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är denna uppgörelse som har slutits, och jag har meddelat , till exempel när partikollegor har ställt frågor i , att det är så vi avser att följa den överenskommelse som har slutits. Det har funnits en övergångsperiod där rektor har beslutat för hela skolan. Det var för att proven redan var färdigkonstruerade och beställda av skolorna när överenskommelsen slöts. är nu slut. Jag tackar för detta. De nationella proven är utan tvekan en viktig kunskapsuppföljning och en viktig kvalitetssäkring för den svenska skolan. En del av betygsöverenskommelsen går ut på att inte bara göra dem frivilliga i viss mån utan också utveckla dem genom digitalisering och centralisering. Utbildningsministern står alltså här i kammaren och säger att de inte blir nationella prov på det sätt som de har varit tidigare men att de kommer att fortsätta att vara nationella prov. Men de ska göras frivilliga och avskaffas. Jag tror att utbildningsministern har anledning att utveckla vad det är som gäller. tror jag faktiskt att vill missförstå mig. I den överenskommelse som vi har slutit radas det mycket tydligt upp vilka nationella prov som vi ska ha. Där nämns inte proven i årskurs 6 i SO och NO, utan vi konstaterar att de görs frivilliga och överförs till provbanken. I provbanken - det är därför det är en bank - finns många fler prov än dessa prov. Annars hade det inte varit någon bank utan bara två prov som tillhandahölls. Där finns alltså många fler prov, och den heter Bedömningsportalen och tillhandahålls av . Där kommer det att finnas denna typ av prov. Men de är frivilliga, precis som framgår av den överenskommelse som har slutits. Jag vill ställa min fråga till demokratiminister . Demokratin kan inte tas för given. Den utveckling vi ser i och har sett i förskräcker. Vi ser också hot mot journalister och politiker i , vilket naturligtvis kan få en förödande effekt för vårt demokratiska samhälle. Hoten och hatet mot såväl journalister och medier som politiker kan vi även se ur ett genusperspektiv, där kvinnor är särskilt utsatta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga till demokratiministern är vad regeringen avser att ta för initiativ. Avser man att ta några initiativ för att stärka demokratin i ? Jag tackar för frågan. Ja, regeringen avser att stärka demokratin. I budgeten finns ett helt mellanvalsdemokratiprogram. Vi stärker demokratin genom att stärka resurserna, alltså finansieringen, till det civila samhället. Det är en viktig del i demokratibygget. Vi har även pilotat en verksamhet som handlar om att skapa lokala demokraticentrum, just för att vi i uppföljningar av bland annat verksamheter som myndigheten har bedrivit har sett att det behövs mer kanaler för människors engagemang och möjligheter att mötas runt om i hela landet. Det är också någonting vi gör i budgeten. Framöver är ambitionen, som är uttalad och även en del i den överenskommelse vi har mellan våra partier, att skapa de platser, arenor och forum - till exempel biblioteken - som har en bärande roll i vår demokrati och i vårt samhällsbygge. Jag tackar för svaret. Det som oroar mig är synen på framför allt medier som har framskymtat också från ett politiskt parti här i , nämligen . Man har sagt att man är beredd att stoppa medier, och man har haft synpunkter på hur medierna uttalar sig. När medierna ifrågasätts och inte får vara fria och oberoende hotas hela vårt samhälle och också de värden demokratin står för. Därför är jag glad att regeringen vill fortsatta att verka och jobba för att stärka inte bara demokratin utan också yttrande- och mediefriheten. Vi ska vara varsamma. Å ena sidan kan vi vara väldigt trygga med den modell vi har i , till exempel när det gäller public service och roll. När regeringen nu har utsett den nya ordföranden för har vi markerat det icke-politiska valet genom den politiska handlingen att utse en publicist, , till ordförande. Detta är en viktig diskussion, och det är viktigt att vi håller debatten levande och igång - just eftersom det finns politiker och partier som inte delar denna syn fullt ut.