· H3C120160407fs · 2016-04-07 14:01:25 — Frågan är: Kommer regeringen att vidta åtgärder för att tydligt skilja på välfärdsrättigheter för människor som är medborgare i och för människor som ännu inte är det eller är här tillfälligt? Mitt svar, , blir det svar som jag precis gav. Regeringen vidtar just nu åtgärder för att se till att de nyanlända som har kommit till så snabbt som möjligt ska få förutsättningar att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Genom det kan de bidra till den svenska välfärden och till att bygga starkt. Där har regeringen sitt fokus just . När de gör det ska de också ha rätt till en grundläggande trygghet i . Det är vår utgångspunkt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till statsrådet . I går presenterade Cancerfonden en prognos över cancersjukdomarnas utveckling de kommande 25 åren. Det är en skrämmande läsning som visar att kommer antalet personer som drabbas av cancer att ha ökat från 60 000 till 100 000 . Några av de enskilt viktigaste åtgärderna för att kunna möta utvecklingen är investeringar i förebyggande insatser och att se till att alla oavsett vilka de är och var de bor får tillgång till en bra vård efter en diagnos. Min fråga till statsrådet är: Vad har regeringen gjort, och vad är man beredd att göra ytterligare, för att bryta denna väldigt oroande utveckling? Låt mig börja med att säga att jag håller med om att det är en mycket oroande prognos som Cancerfonden presenterar. Det är dock väldigt hoppfullt att de i den rapport de presenterar visar att om man gör rätt saker både förebyggande och när det gäller att ställa om den svenska hälso- och sjukvården går det att möta utvecklingen och få en helt annan utveckling med färre cancerfall och mycket lägre kostnader. satsar regeringen totalt på en mer jämlik cancervård. Det handlar i första hand om att korta väntetider och se till att väntetider i vissa delar av landet som är orimligt långa blir mycket kortare. Vi vet att det kan skilja upp till så lång till från det att man har fått en välgrundad misstanke om cancer till att man kommer till behandling bara på grund av var man bor. Det är helt oacceptabelt. Tack för svaret. Som ledamot av socialutskottet ser jag fram emot ett fortsatt gott samarbete i denna för många helt livsavgörande fråga. Det gäller inte minst åtgärder för att hjälpa unga människor att inte lockas till att börja röka. dör omkring 5 200 personer av cancer till följd av rökning. Det kan vi ändra på. Det håller jag helt med om. Det är därför som regeringen aviserat ytterligare steg för att minska rökningen i det svenska samhället. Vi vet att rökningen innebär att ungefär 100 000 människor insjuknar och 12 000 dör i vårt land, till en samhällskostnad av 30 miljarder. Kan vi inte minst få färre barn och unga att börja röka är det enorma vinster både för enskilda individer och för samhället i stort. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Även jag vill ställa en fråga till folkhälsominister . Min fråga lyder kort och gott: Kommer det eller kommer det inte att bli förbjudet att ange nikotinhalt på snusdosor? Den här frågan gäller ett EU-produktionsdirektiv som kom i går. Det handlar om tobaken och vilken märkning som ska finnas på olika tobaksprodukter. När det handlar om smakmärkningen har vi varit tydliga från den . Frågan om man ska tillåta smakmärkning eller inte på snusförpackningar måste vara en fråga för riksdag att besluta om. Det kan man inte göra nere i . När det handlar om innehållsförteckningen tycker vi att det är rimligt att man inte ska ange en innehållsförteckning på tobaksprodukter. Det kan förleda en att tro att bara för att en produkt innehåller till exempel något lägre halter av nikotin skulle den vara mindre farlig än någon annan. Det tycker vi vore missledande. Det är ganska anmärkningsvärt att många i debatten om gårdagens beslut framfört argumentet att det inte berör snuset. får vi besked om att det visst finns en stark påverkan på snuset. En naturlig följdfråga blir: Om nikotinhaltsmarkering ska förbjudas på cigaretter, vilket jag förstår är den argumentation bedriver, och också tas bort för snus, hur kommer det sig då att regeringens egen tobaksutredning föreslår att det ska bli obligatoriskt med deklaration av nikotinhalt på e-cigaretter? Det som utredningen föreslår är förslag som jag fick i min hand för lite drygt en månad sedan. Det är förslag som just nu är utskickade på remiss. Vi får se vad remissrundan säger och vilka synpunkter som kommer in innan regeringen tar ställning till exakt hur vi kommer att gå vidare med förslagen. Det stora målet för regeringen är att kunna minska rökningen i samhället. Det är också där som regeringen kommer att lägga fokus i den fortsatta behandlingen. Jag har en fråga till statsrådet . Enligt en undersökning från tycker sju av tio konsumenter att frågor som rör miljö, hållbarhet och socialt ansvarstagande är viktiga när de handlar varor. visar rapporter från att den genomsnittliga privata konsumtionen i är långt ifrån miljömässigt hållbar. Det gäller inte minst utsläppen från svensk konsumtion som sker i andra länder. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vad tänker statsrådet göra för att underlätta för konsumenterna att agera på ett ur miljösynpunkt hållbart sätt? Tack, , för frågan. Det är en fråga som engagerar regeringen och som också engagerar väldigt många svenskar. Som är inne på är det väldigt många som verkligen är engagerade, vill minska sin miljöpåverkan och agera hållbart som medvetna konsumenter. känner många att det är svårt att få den information som de behöver för att kunna agera på ett medvetet sätt. Här håller regeringen på att arbeta med en strategi för hållbar konsumtion som kommer att innehålla många olika segment. Vi ser nu många förändringar som sker på konsumentområdet och som är väldigt lovande, där konsumenterna inte bara förändrar vad de köper i mer hållbar riktning utan också förändrar hur de konsumerar. De konsumerar till exempel alltmer över nätet. De använder också mer av gemensam konsumtion. De konsumerar till exempel tillsammans. Det är någonting som kan minska miljöbelastningen ganska avsevärt. De är till exempel med i en bilpool i stället för att ha en egen bil. Det finns många utvecklingstendenser som är väldigt lovande och som regeringen gärna vill understödja. Där ser vi över regelverken. Framför allt tittar vi på hur informationen kan förbättras till konsumenterna. Detta är en komplicerad och ganska bred och svår fråga. Ser statsrådet något speciellt område där han tycker att det är viktigare att man går fortare fram för att komma till rätta med problemet ? Det finns några områden som är särskilt angelägna där vi vet att miljöbelastningen från konsumtion är extra omfattande. Man brukar ofta sammanfatta dem med bilen, biffen och bostaden. Det är inom de tre områdena som mycket av vår miljöbelastning uppstår. Det handlar om hur vi transporterar oss, hur vi bor och hur vår matkonsumtion ser ut. På alla de områdena har regeringen ett fokus och försöker uppmuntra mer hållbara konsumtionsbeteenden. Det handlar om att göra ekonomiska incitament som gör att vi minskar vår miljöbelastning men också att ge konsumenterna en större valmöjlighet att välja det hållbara. Jag skulle vilja ställa min fråga till socialförsäkringsminister . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Regeringen presenterade i går ett förslag om att låta arbetsgivarna medfinansiera sjuklönekostnaderna för långtidssjukskrivna när man har varit sjukskriven i . Detta är ett ganska tydligt löftesbrott från Socialdemokraterna, som var ute och sa tydligt i valrörelsen att man skulle minska kostnaderna för sjuklönerna. gör man precis tvärtom. Kritiken mot förslaget har inte bara kommit från utan också från starka företrädare för socialdemokratin, bland andra som är socialdemokrat och ersättare i Socialdemokraternas verkställande utskott. Hon lyfte kritiken och sa att detta har prövats tidigare och inte gett något resultat. Min fråga till ministern är därför: Vad får Socialdemokraterna och regeringen att tro att detta ska ge resultat den här gången? Och vad ser ministern för effekter för företagarna som kommer att drabbas av förslaget? Tack för frågan! Regeringen presenterade i går ett förslag om hälsoväxling. Vi har haft ökade sjuktal , inte minst inom den offentliga sektorn. Detta tar regeringen på största allvar, och vi kommer att göra precis allt som krävs för att vända utvecklingen - till skillnad mot den borgerliga regeringen, som satt på händerna medan sjuktalen ökade . Det är inte något löftesbrott som har begåtts av socialdemokratin. Vi genomförde /15 kraftiga lättnader för små och medelstora företag då vi införde ett högkostnadsskydd för just dessa företag när det gäller sjuklönen. Detta har de små och medelstora företagen varit nöjda med. Det är en kostnadsneutral hälsoväxling som vi nu inför. Jag delar åsikt att förslaget om kostnadsskydd för små och växande företag var bra, för det var ett centerpartistiskt förslag som den nya regeringen sedermera fortsatte med. Detta drabbar dock företagen. Det finns fler undersökningar från den tid då det fanns ett system med medfinansiering för långtidssjukskrivna som visar att det inte hade någon effekt. Hur tror att det kommer att drabba företagen, som får ökade kostnader och inte vågar anställa människor med lång sjukfrånvaro? Det är så här: Detta är ett kostnadsneutralt förslag. De små företagen har varit en utgångspunkt när vi har tagit fram förslaget. av företag med en anställd kommer att kunna drabbas av detta. Dessutom skyddar vi de svaga grupperna på arbetsmarknaden. Det blir märkligt när jämför med någonting som kom och som skiljer sig från detta på väsentliga punkter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har en fråga till integrationsministern - eller vad man nu kan kalla , arbetsmarknadsministern. har vi i alla fall någon som är ansvarig för frågorna. Men frågan är: Var finns integrationspolitiken? Från Liberalernas sida välkomnar vi satsningarna på snabbspår och validering. Men vi ser också att regeringen satsar enbart på högutbildade. Vad händer med de lågutbildade nyanlända som har kommit till ? av dem som har kommit till har inte någon typ av utbildning som gör att de kan gå in i jobb med snabbspår eller validering. Liberalerna är tydliga. Vi vill satsa på startjobb med lägre lön, låg inkomstskatt och avskaffade arbetsgivaravgifter. Det innebär i praktiken 14 000-16 000 för de här individerna. Det är mer än vad 2,1 miljon av svenskarna har i inkomst . Vi ser att det är bättre att man har ett jobb än att man - vilket är snittet - sitter utan något jobb, går arbetslös och känner att man inte deltar och är med i det svenska samhället. Vad har ni för satsningar för lågutbildade personer? Av dem som kommer till nu är det ungefär en tredjedel som har en eftergymnasial utbildning, ungefär en tredjedel som har en gymnasial utbildning eller är i närheten av det och ungefär en tredjedel som har en mycket låg utbildning. Bland dem som har en låg formell utbildning finns personer som har yrkeskunnande som är gångbart på svensk arbetsmarknad. Det finns bilmekaniker, och det finns kockar som kanske inte har gått någon formell utbildning men som ändå kan ett yrke och som rimligen ska arbeta inom sitt yrke. Det finns dock även personer som kanske inte har en formell utbildning och som inte har yrkeserfarenhet. För dem är det en stor utmaning när de kommer och ska in på den svenska arbetsmarknaden. Därför satsar regeringen stort på kombinationer av utbildning och arbete. Vi öppnar yrkesutbildningar också för dem som inte har nått upp till gymnasiekompetens. Vi tittar över utbildningsplikt tillsammans med partier som har ingått den överenskommelse vi har gjort. Vi tittar också på moderna beredskapsjobb. står inför större utmaningar än vi någonsin har gjort när det kommer till integration. Men man vågar inte ens säga att det finns en integrationspolitik eller en integrationsminister. Jag tror att vi behöver se lite längre och försöka ta emot uppgifterna på en högre nivå än bara utbildningar, yrkesutbildningar och liknande. Jag vänder mig emot ett system där vi har en socialförsäkringsminister som säger att hon vill lagstifta om parterna inte kommer överens. Men på arbetsmarknadsområdet kommer ju inte parterna överens, och de här personerna drabbas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund står inför stora utmaningar. Jag delar den uppfattningen. Det kommer att krävas många nya åtgärder. har också goda förutsättningar och stora möjligheter. har högre sysselsättningsgrad bland utrikes födda än genomsnittet i EU. Den grupp som ökar sin sysselsättningsgrad snabbast i är utrikes födda kvinnor. Det finns alltså också sådant som går åt rätt håll på svensk arbetsmarknad. Då bör man vara försiktig med att införa systemförändringar som slår undan benen för den svenska modellen. är det ett enigt arbetsmarknadsutskott och sedan en enig svensk riksdag fick att som första land i världen ställa sig bakom 161 om företagshälsovård. I konventionen stadgar de stater som ställer sig bakom densamma att man ska garantera god företagshälsovård för alla arbetstagare i landet. Konventionen ratificerades , och då var av de svenska arbetstagarna anslutna till någon form av företagshälsovård. Enligt den senaste prognosen är det nu . när det har gått denna viktiga konvention, där var först ut, ratificerades är min fråga: Vad bedriver regeringen för arbete för att närma sig ett läge där vi kan uppfylla den konvention som vi var först ut med att ratificera, nämligen en fungerande, anpassad och kvalitetssäkrad företagshälsovård som är tillgänglig för alla arbetstagare på lika villkor? Tack, Finn , för en viktig fråga! Det är självklart att detta är en fråga som står högt upp på regeringens agenda. Också vi har med oro sett på den utveckling där allt färre har tillgång till företagshälsovård. Om man ska vara riktigt noga är det så att den som har bäst tillgång till företagshälsovård på den svenska arbetsmarknaden är en ung man som arbetar inom industrin. Det är inte den som finns där vi har den stora ohälsan, det vill säga bland kvinnor i välfärdssektorn. Jag hoppas på ett resultat av de samtal som vi nu för med parterna om att mer måste hända i det förebyggande arbetet och i den arbetsplatsnära rehabiliteringen. Vi vill uppmana parterna att ta ett steg fram, sluta avtal och ta ett större ansvar. Där hoppas jag att detta kommer att vara en del. Tack för svaret! Det är precis som ministern säger. Eftersom detta också är en jämlikhetsfråga är det desto viktigare att vi nu sätter fart och får lite motion. Vi skulle lite självkritiskt kunna säga: Varför gjorde inte Alliansen detta? Den frågan kan vara påkallad. handlar det dock också om att är ett FN-fackorgan för sysselsättning och arbetslivsfrågor, och har rätt hög svansföring när det gäller att vilja ha en plats i säkerhetsrådet. Då är det kanske mer klädsamt att efterfölja de konventioner vi har skrivit under än att på annat sätt lobba för den typen av placering. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det gäller att någonstans ha för ögonen att det inte bara handlar om att få tillgång till en företagshälsovård. Det handlar också om att ha en företagshälsovård av god kvalitet som är multidisciplinär. Där kan man se att det brister även hos de arbetsgivare som erbjuder företagshälsovård , till exempel inom den offentliga sektorn. Jag ställer min fråga till statsrådet . Vad gör regeringen för att den lag om assisterad befruktning för ensamstående kvinnor som började gälla blir verklighet? Jag får ganska många mejl och även samtal från kvinnor som i hälso- och sjukvården möts av beskedet: Det här kan vi inte hjälpa dig med. Vi vet inte hur det här ska göras, vi vet inte hur det här ska finansieras och så vidare. Det här är en lag som många kvinnor har väntat väldigt länge på. Att slippa åka till grannländerna för att få den här hjälpen är något som man verkligen har sett fram emot. Vad kan regeringen göra? Tack, , för att du lyfter en mycket angelägen fråga! Detta är, precis som påpekar, någonting som många har väntat på . Tack vare regeringsskiftet blev det plötsligt möjligt att få en majoritet i riksdag för den här lagändringen. Jag kan konstatera att regelverket finns på plats och att allting finns på plats från statens sida för att man ska kunna sätta igång, men landstingen drar benen efter sig. Det finns naturligtvis undantag. Region har ett arbete som är igång och har kommit långt, men alldeles för många av de andra landstingen gör alldeles för lite. Från regeringens sida kommer vi nu att följa utvecklingen mycket noga. Vi kommer att ha en nära dialog med landstingen för att ifrågasätta varför det inte går snabbare. Detta skulle ha kunnat vara på plats . Assisterad befruktning för heterosexuella och lesbiska par har vi haft . Metodiken och kunskapen om hur man ska möta människor finns alltså där. Det är obegripligt att man nu sätter käppar i hjulet för detta. Vi har väntat från den första motionen till att den här lagen blev verklighet. Att man nu ska ha en oviss väntan framför sig som kvinna tycker jag är oacceptabelt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Från en del landstingsföreträdare har man också hört propåer om att staten borde ha skickat mer pengar när man lagstiftade, men staten skickade inte med pengar när man möjliggjorde för assisterad befruktning för de grupper som talar om, och då borde man inte behöva göra det för detta heller. Jag förstår inte varför landstingen drar benen efter sig. Vi följer utvecklingen noga, och vi ska naturligtvis ligga på för att alla kvinnor ska kunna få den här rätten. Min fråga går till . För inte så länge sedan annonserades att lekplatstillverkaren i småländska har planer på att flytta till . 200 anställda berörs i en kommun med ca 6 500 invånare. Nedläggningen drabbar den lilla orten i min valkrets hårt. Trenden att företag överväger att lämna landet ökar i dessa tider då de behövs mest här hemma. Vad gör regeringen för att förebygga den svenska företagsflykten till andra länder? Jag förstår att är oroad. Det är alltid allvarligt när det blir en företagsnedläggelse och varsel på en mindre ort, och det påverkar ofta hela bygden. Det är oerhört viktigt att vi har ett företagsklimat i som gör att företag kan växa och bli fler. Det har vi dessbättre. Företagen växer och blir fler och anställer fler. Vi har en mycket stark jobbtillväxt. Vi har en mycket stark ekonomisk tillväxt. Vi har fler lediga jobb än vi någonsin har haft, och varselnivån i är nere på en mycket låg nivå. För ser det alltså på det hela taget mycket bra ut när det gäller att jobben växer till och att varslen är mycket få. Det är dock ingen tröst för dem som drabbas i . Det är alltid ett allvarligt läge på en ort när ett större företag varslar. Då är det viktigt att vi har en väl fungerande arbetsmarknadspolitik och att Arbetsförmedlingen finns på plats. Tack, statsrådet, för svaret! Detta hjälper inte Anebyborna. Här i kammaren nämnde statsrådet att hon hade besökt ett annat företag och intresserat sig för det. Tänker statsrådet visa samma intresse för detta företag och ta reda på varför Hags från lilla tänker flytta produktionen? Det här drabbar 200 personer. Jag har inte besökt Findus. Jag har träffat företrädare för facket, kommunen och Arbetsförmedlingen i . Vi har en statsrådsgrupp, en varselgrupp, inom som alltid är inkopplad när det gäller större varsel. Vi har en beredskap att agera om det behövs. Jag försäkrar mig alltid om att Arbetsförmedlingen har de resurser som krävs för att kunna hjälpa individerna vidare till ett nytt jobb. Det har man. Dessbättre har vi en god arbetsmarknad generellt just , så det ser ändå ljust ut i det avseendet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga vänder sig till statsrådet . Nyanlända som kommer till har med sig utbildning, erfarenhet och kunskaper i sitt bagage. Tanken är att det ska ske en inventering av detta när de kommer till . Många arbetsgivare ser en potential i att de nyanländas kunskaper ska kunna användas i deras verksamheter. Skolan är ett sådant exempel. Men skolorna har svårt att hitta de personer som har de pedagogiska kunskaper som behövs. Hur arbetar regeringen för att de nyanländas utbildning och kunskaper ska dokumenteras och på något sätt också göras tillgängliga för de skolor, företag och verksamheter som vill anställa? Tack, , för en mycket angelägen fråga! Det är precis som säger att de som kommer till har med sig yrkeserfarenhet och kunskap som vi behöver i . I en del yrken är det skriande behov av just den kompetensen, inte minst inom skolan och sjukvården men också inom många andra yrken. Det är därför regeringen har infört de så kallade snabbspåren där vi snabbt kan hjälpa människor med erfarenhet av att arbeta som till exempel lärare, läkare, kock, styckare och en lång rad andra yrken så att man kan få en kompletterande utbildning för att kunna jobba i sitt yrke i . Vi har också gett Arbetsförmedlingen ett nytt uppdrag med tidig kartläggning av kompetens för asylsökande och för nyanlända även redan ute på anläggningsboendena. Det är ett uppdrag som Arbetsförmedlingen har börjat arbeta med. Det var ett glädjande besked. Från det att man ansöker om asyl till att man får ett permanent uppehållstillstånd kan det gå . Hur ska vi då kunna se till att använda de här personernas kunskaper så att de kommer till nytta i vårt samhälle redan från det att de söker asyl? Det behövs flera olika insatser. Arbetsförmedlingen har haft ett pilotprojekt igång för tidig kompetenskartläggning som man nu drar lärdom av för att bygga ut i en mycket större skala över hela landet. Det handlar också om hur vi kan hjälpa människor att kunna arbeta tidigt, . Där har byråkratin satt många käppar i hjulet. Regeringen har gett ett uppdrag till att utreda hur man kan ge så kallade samordningsnummer till alla asylsökande och också att återkomma med eventuella författningsförslag för att kunna säkerställa att man får de praktiska sakerna lösta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har en fråga till socialförsäkringsminister . Kostnaden för att adoptera har mer än fördubblats . ligger summan på runt för ett barn. Utöver detta tillkommer kostnaden för föräldrautbildning och en eventuell adoptionsresa. Det nuvarande adoptionsbidraget från ligger på , och den senaste höjningen gjordes . Kommer ministern att verka för en översyn av adoptionsbidraget så att fler har möjlighet att adoptera? Tack, , för frågan! Jag har också följt det här och är insatt i den debatt och diskussion som förs kring att kostnaden har ökat så kraftigt och att det gör att färre personer faktiskt har möjlighet att adoptera. Jag ska vara helt ärlig och säga att den här frågan just nu inte ligger på mitt bord. Men jag kommer naturligtvis, också med utgångspunkt från den här frågestunden, att ta med mig den och uppmärksamma den ytterligare. Tack för det! adopterades ca 1 000 barn. uppgick antalet till 345. Antalet har alltså minskat med två tredjedelar. Det beror kanske inte bara på att man inte har råd, utan det råder andra bestämmelser om adoption i olika länder. Men det är viktigt att det aldrig får bli en inkomstfråga. Jag skulle gärna se att man tittar på detta. Jag tar med mig detta. Jag vill ställa min fråga till socialförsäkringsministern angående förslaget om att 19-åringar ska kunna få sjukersättning, alltså det som tidigare hette förtidspension. Det här är ett förslag som är ovärdigt gentemot de enskilda personer som väldigt tidigt i livet får beskedet att de aldrig kan jobba och försörja sig själva utan stämplas som bidragsberoende för alltid. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det sänder också väldigt märkliga signaler. Om vi ska klara välfärdens finansiering framöver behöver fokus vara på hur alla kan bidra så mycket som möjligt utifrån sin förmåga. Fokus bör inte vara på att stänga människor ute så långt som möjligt från arbetsmarknaden.