· H3C120160211fs · 2016-02-11 14:01:14 — Jag har en fråga till statsrådet . Det finns en växande efterfrågan på religionsvetenskaplig forskning, och det finns tre enskilda teologiska lärosäten som bedriver sådan forskning. har de teologiska högskolorna inte fått ekonomisk ersättning för den forskningsanknutna utbildning som de bedriver, detta trots att andra enskilda utbildningssamordnare får statliga forskningsanslag. Statliga högskolor och universitet och enskilda utbildningsanordnare förutsätts ju ge en forskningsanknuten utbildning, och staten finansierar av forskningen vid landets högskolor och universitet. Därför borde statliga forskningsmedel kunna fördelas rättvist. Anser statsrådet att samma villkor för tilldelning av statliga forskningsmedel ska gälla för statliga och enskilda utbildningsanordnare? Tack för frågan, ! Det är som sagt ingen ny fråga, men det är helt riktigt att principen länge har varit att basanslag, alltså den tilldelning av medel som går direkt till högskolor och universitet utan konkurrensutsättning, inte fördelas till de enskilda högskolorna. Där är det utbildningsplatser i första hand som fördelas ut. har det skett en förändring så att man också har fördelat forskningsanslag för att garantera kvaliteten i utbildningen. Detta har framför allt varit knutet till de utbildningssatsningar som den förra regeringen men också den här regeringen har gjort, till exempel inom vårdområdet. pågår arbetet med nästa forskningspolitiska proposition, och då finns anledning att diskutera om det ska vara en ny princip eller om det som har gällt ska fortsätta gälla. Vi kommer därför att återkomma till den här frågan framöver. Tack, statsrådet, för svaret! En av de här skolorna, teologiska högskola, har inte fått antalet utbildningsplatser uppförhandlade . Som jag sa finns det en stor efterfrågan på den här utbildningen. sker en överproduktion, som skolan får ersättning för en nivå . Är statsrådet villig att korrigera ersättningen så att den mer överensstämmer med efterfrågan på utbildningsplatser och den produktion som faktiskt sker? Tack för den uppföljande frågan! Det är ju så att det står universitet och högskolor fritt att både dimensionera utbildningen och göra utformningen av den utifrån de nationella mål vi har. För enskilda lärosäten gäller det att man måste ansöka om tillstånd för examen. De satsningar som vi gör på extra utbildningsplatser är ofta kopplade till olika typer av brister, men det finns också fria platser. Jag har en fråga till miljöminister . Det gäller pant i som vi har diskuterat tidigare, senast i . kom det ett svar från regeringen till när det gäller rekommendationen om bilaterala avtal mellan olika länder i . Tyvärr var det ett negativt svar med hänvisning till att pantsystemet fungerar bra i . Min fråga är: Kan det vara riktigt att miljöministern tycker att insamlingen av aluminiumburkar fungerar bra när , eller 300 miljoner burkar, som konsumeras i inte omfattas av pantsystemet? återvinns i det normala systemet, och hamnar på andra ställen. Är detta hållbart för framtiden? Tack för en angelägen fråga om hur vi får ett pantsystem och en återvinning av burkar och eventuellt också flaskor som fungerar i , i och också i våra grannländer. Det är riktigt att inom ramen för samarbete har frågan om ett nordiskt pantsystem och andra utökningar av pantsystemet internationellt diskuterats . Det vi ser i utvärderingsrapporter och liknande är att vi inte vill ändra ett system som i grunden fungerar väldigt bra, vilket det svenska pantsystemet för dryckesförpackningar på burkar gör, utan vi vill snarare söka möjligheter genom bilaterala avtal. Precis som nu gör med kan säkra en ännu bättre återvinning av pant den bilaterala vägen. Det är den vägen vi söker. I den skrivelse vi fick senast nämndes inte någonting om bilaterala avtal, så vi reagerade och funderade på om det här var en hållbar utveckling. Vad är detta, tänkte vi. Vi har ju sett att håller på att bilda ett bilateralt avtal med en delstat i . och pratar också, men det är som ligger som nummer två vad gäller import av burkar och PET-flaskor, så det är ju extra viktigt att vi tittar på det här och kanske tar fram en bra statistik. Det saknar vi ofta, framför allt nu när PET-flaskorna kommer med också. Den information som jag fick senast på var just att även söker den bilaterala vägen till exempel med när det gäller detta. Jag kan återkoppla och säkra att den processen är på gång, men det är den information jag har, och jag är precis som ledamoten angelägen om att vi kan återvinna så mycket av den goda resurs som aluminiumburkarna innehåller så som möjligt i , i och i . Min fråga är till äldreminister . Det är så att jag har ägnat den största delen av både mitt yrkesliv och mitt politiska engagemang åt äldreomsorgen. Under en ganska lång följd av år har jag upplevt att de anställda blir alltmer pressade. Man har svårt att få tiden att räcka till, och man känner ofta att man inte riktigt ger den kvalitet som man önskar att man kunde ge. Man känner helt enkelt frustration över att inte göra ett tillräckligt bra jobb. Vi vet också att vi har ett mycket stort rekryteringsbehov just inom den här verksamheten, och vi behöver många utbildade undersköterskor. Därför vill jag fråga ministern: åtgärder planerar ministern för att säkerställa bemanningen i äldreomsorgen? Tack för den här frågan, som är väldigt viktig! Äldreomsorgen är, som jag ser det, ett av de största ansvarsområdena som en regering och ett land har. Regeringen har tagit beslut om bemanning till äldreomsorgen på 2 miljarder . De här medlen gick åt väldigt snabbt när vi började betala ut dem. Jag var senast på ett äldreboende där man hade kunnat lägga om scheman med ny personal så att alla kan jobba heltid. De används väldigt mycket. Vi har också i regeringen tagit beslut om en förordning som förtydligar kommuners och anordnares ansvar när det gäller att se till att det finns bemanning dygnet runt som kan komma utan dröjsmål. Detta är en efterlängtad förstärkning som är bra både för boende och för personal. har vi också 200 miljoner för kompetensutveckling i äldreomsorgen, och jag har också tillsatt en utredning som ska titta på kvalitet i stort, nu och , när det gäller äldreomsorg. Jag får tacka ministern så mycket för svaret, som jag tror gläder väldigt många. Det är efterlängtat. Min följdfråga blir då: Hur säkerställer vi att det verkligen blir den äldres behov som styr vad medlen används till? Jag utgår från den frågan . Jag gör själv en äldreresa genom och tittar på hur äldreomsorgen ser ut och organiseras i olika kommuner. Jag får se många goda exempel. Regelverket säger att man ska utgå från de äldre kvinnorna och männen som befinner sig i äldreomsorgen. Jag ser också många goda exempel på det i verkligheten. Dock hoppas jag att de förstärkningar som görs - bemanningssatsningen är den historiskt största - ytterligare kan säkerställa att det blir så i verkligheten. Min fråga riktar sig till samarbetsminister . Vi kan konstatera att asyltrycket mot vårt land har varit ohållbart, och vi ser i grunden positivt på skärpt kontroll över våra gränser. är många av oss engagerade i det arbete som ständigt pågår för att långsiktigt avlägsna gränshinder inom . Interna nordiska gränshinder innebär en prövning för nordisk mobilitet och är inte långsiktigt hållbart. Det vore intressant att se över möjligheten att införa gemensamma nordiska yttre gränskontroller eftersom EU:s yttre gräns i mångt och mycket kollapsat. Det är nu reellt en möjlighet eftersom den danske statsministern har öppnat för förslaget. Ministern har själv initierat en arbetsgrupp för en långsiktig gemensam nordisk lösning. finns en viss oro för att konkreta förslag saknas. Hur vill ministern gå vidare med att ta ett gemensamt initiativ från ord till handling med sina nordiska kollegor? Tack för frågan! Jag är lika angelägen som frågeställaren om att vi ska ha öppna gränser i . Vi har med framgång avlägsnat hinder med hjälp av . Förhoppningen är att denna situation inte ska vara . Det finns även ett stort intresse i den nordiska kretsen för ett nära samarbete. Förslaget från Løkke , som vi berörde som hastigast när vi sågs i , är intressant. Jag hoppas att förslaget kommer att diskuteras. Men det är migrationsministrarna som har ansvaret för att komma överens i frågorna. var det ett möte mellan vår migrationsminister och den danska kollegan i , men då kom inte frågan upp. Den kommer förmodligen att tas upp lite längre fram. Bland annat kommer statsministrarna att ha ett möte om de nordiska frågorna. Tack för svaret! Jag hör naturligtvis att det finns ett intresse. är det viktigt för gränspendlare och för tillväxt att frågorna löses långsiktigt och inte blir hyllvärmare eller begravs i någon form av långsiktig utredning. Kan ministern säga något mer konkret om när man tror sig kunna redogöra för ett skarpt nordiskt förslag som tagits fram i samråd? Jag vågar inte tala om tidpunkter, men det pågår många kontakter i frågorna i . Vi kommer att fortsätta både i den större nordiska gruppen och förstås ännu intensivare i den svensk-danska kontexten. Det är där vi har de stora strömmarna av människor som kommer och id-kontrollerna. Det kommer säkert att hända saker framöver i diskussionerna. Min fråga är till klimat- och miljöminister . ser behovet av och vikten av att ha mycket närproducerade och lokalproducerade livsmedel i . Det minskar bland annat behovet av transporter, och det råder hög och god kvalitet på livsmedlen eftersom det finns en omfattande djurskyddslag och antibiotikaanvändningen är minimal. i skenet av vad som har hänt är frågan än mer påtaglig. Näringen har det tufft. Delar av näringen går på knäna, och det behöver göras insatser och vidtas åtgärder. Regeringen arbetar med en livsmedelsstrategi, som många i näringen bedömer är viktig för att se på möjligheterna framöver. Ansvarig minister har sagt att han inte vill se ett mål för minskad köttkonsumtion. Är det regeringens samlade synpunkt, klimat- och miljöminister , att det inte ska finnas ett sådant mål för livsmedelsstrategin? Jag är lika angelägen som ledamoten om att det ska bli en ökad produktion av livsmedel i . Produktionen ska vara av god kvalitet, vilket den är . i relation till konkurrensen utifrån är produktionen satt under stark press. Svaret på att samla näringen och skapa ett mer samlat regelverk är livsmedelsstrategin. Den är produktionsfokuserad, det vill säga hur näringen kan stärkas genom att blir en bättre och större matproducent. I den delen uppfyller inte den strategin några mål av det vidare slaget när det gäller hela den svenska miljöpolitiken i form av avtryck globalt i fråga om resursutnyttjande. Det är en stor fråga när det gäller köttkonsumtionen. Det här är en produktionsstrategi som jag är positiv till. Låt mig se om jag har tolkat svaret rätt: Det ska inte ingå något mål om minskad köttkonsumtion. Miljöministern får rätta mig om jag uppfattade fel. Det är intressant att titta i regeringspartiernas program och se vilka förslag som finns som berör en sådan strategi. Där framgår att länge har drivit på för att införa en köttskatt. Är det en fråga som kommer upp i diskussionerna kopplat till livsmedelsstrategin? har inte med i sitt partiprogram att införa köttskatter. Däremot är vi för att med hjälp av olika styrmedel säkra att det svenska miljöavtrycket globalt och inhemskt minskar. Där är animaliekonsumtionen en starkt drivande faktor. Det vi kan se hända nu är vad som har kommit med i den förstärkta lagstiftningen för upphandling, nämligen att ge mer stöd till kommunerna, till skolmåltider, till upphandling av mer vegetariskt och för högre kvalitet på köttet. Det är strategin för att minska köttkonsumtionen. Jordbrukssektorn har bland annat på grund av svenska särkrav det tufft. Livsmedelssektorn skulle kunna producera mer av det som konsumeras i landet och exportera mer till andra länder. Det skulle skapa fler arbetstillfällen i hela landet. För att förbättra konkurrenskraften i sektorn pågår ett arbete med att ta fram en livsmedelsstrategi, men olyckligt nog försöker en del aktörer att smyga in andra frågor i strategin. Det är förvisso förvånande att landsbygdsministern tidigare visade sig ha ganska dålig koll på flera frågor när det gäller köttkonsumtion, miljö och klimat. Men han hade helt rätt i att frågorna inte hör hemma i livsmedelsstrategin. Tyvärr var beskeden inte lika tydliga från andra representanter för regeringspartierna. Står regeringen fast vid uppfattningen att livsmedelsstrategin ska fokusera på konkurrenskraften för livsmedelsbranschen och inte blanda in frågor som till exempel konsumtion av enskilda livsmedel som kött? Jag svarade på den frågan i mitt förra inlägg. Då ska det uppfattas som att det inte kommer att vara något annat fokus än på produktionen i livsmedelsstrategin, vilket i så fall är glädjande. Det välkomnar jag. I diskussionen tidigare framfördes från flera håll krav på att införa en köttskatt. Det anknyter till frågan tidigare. Kommer regeringen att föreslå införandet av en sådan köttskatt ? Nej, regeringen har inga planer på att införa en köttskatt. Det regeringen har gjort för vårt samlade miljöavtryck och för att få en mer hälsosam matkonsumtion i landet är att ta fram uppdaterade kostråd, en upphandlingslagstiftning som stöder skolor och landsting som vill fokusera på kvalitetsmat och därmed väljer mer frukt och grönt och svenskt kött framför andra konstellationer av matvaror. På det sättet driver regeringen på inte bara en kvalitetsproduktion i utan också för hälsosammare måltider. Jag har en fråga till jämställdhetsminister . Gårdagens SVT-program handlade om angreppen mot kvinnor för deras politiska verksamhet och engagemang. Det handlar om riksdagsledamöter, kommunpolitiker, journalister, opinionsbildare och andra engagerade kvinnor i offentligheten som får motta hat, sexistiska hot och andra hot på grund av deras politiska engagemang. Rättegången i är unik i sitt slag eftersom processen just handlar om det. Det var ofantligt många med politiska uppdrag som hade fått motta politiska hot. Syftet är helt uppenbart. Det politiska motivet gärningsmännen har är att tysta kvinnor i offentligheten. Min fråga är: Vad anser jämställdhetsministern om detta? Vad kan vi göra för att bekämpa den typen av hot riktade mot vår demokrati? Tack, Lawen Redar, för frågan. Den är väldigt viktig. Att kvinnor och män kan utöva sitt politiska uppdrag på goda och lika villkor är väldigt viktigt i vårt samhälle. Som jag ser det handlar frågan representation och att man kan uttrycka sin åsikt utan att få den här sortens kommentarer efteråt. Dessutom är de ofta betydligt råare och har sexuell anspelning när det gäller kvinnor. Därför behöver vi se över de förslag som kom från en utredning till . Vi behöver över huvud taget använda den lagstiftning som finns. Dessutom tror jag att vi igen behöver ha ett samtal om representation i vid mening när det gäller kvinnor och män. Det är också ett jämställdhetspolitiskt mål. Jag ska snart lägga fram en skrivelse om jämställdhetspolitiken där jag avser att ta upp flera frågor på området. Tack svaret, statsrådet. Det känns väldigt betryggande att arbetet är igång och att man tar frågan på största allvar. Det är precis det som behövs. Jag funderar mycket på förlängningen om man inte akut agerar i frågan. Vi kan riskera att vi får en selektiv demokrati där människor går tillbaka och inte vill engagera sig och vara en del av det vår demokrati bygger på, nämligen människors engagemang. Jag vill tacka för svaret och hoppas på att det politiska arbetet fortsätter i den riktningen. Jag tycker att detta är viktigt. arrangerar jag ett seminarium som handlar om representation i vid mening. Det finns en rad frågor där som handlar om kvinnors och mäns olika villkor i politiken, vem som får höras i det offentliga rummet och hur man blir bemött utifrån olika maktordningar när det gäller den här frågan. Det är väldigt viktigt att vi har det samtalet. Det gäller också vem som blir vald till politiska uppdrag och även till . Det handlar också om hur länge man orkar behålla sitt uppdrag och hålla koll inte bara på att man blir vald utan att man håller sig kvar när man blivit vald. Min fråga går till statsrådet . Vårt land står inför stora utmaningar . Det gäller inte minst skolan. Vi vet att vi behöver fler lärare. Söktrycket till utbildningarna har gått upp något, glädjande nog, de senaste två tre åren. Men det räcker förmodligen inte på långa vägar. Vi behöver fler in i yrket, och färre behöver sluta . Jag har sett ganska få åtgärder från regeringen. Jag undrar vad statsrådet har för tankar om att popularisera yrket och höja statusen för lärarna. Tack, , för den jätteviktiga frågan. Frågan om lärarbristen är en fråga som vi ärvde från den förra regeringen. Då talade vi om att det var 65 000 lärare som skulle behöva rekryteras fram . är den siffran uppreviderad. Vi har ett stort mottagande av nyanlända. Men också barnafödandet går glädjande nog upp i . Vi räknar med en halv miljon barn ytterligare. Det innebär att vi kommer att behöva rekrytera 90 000 lärare . Vi gör många insatser. Vi bygger ut lärarutbildningen. Glädjande nog går söktrycket upp. Det innebär att det också blir fler antagna. har regeringen också fattat beslut om Lärarlönelyftet. Det innebär 3 miljarder i lönepåslag för lärare för just ett mer attraktivt yrke. Det kommer att omfatta ungefär 60 000 lärare. Tack så mycket för svaret. Jag tänker delvis också på lärarutbildningen. Även om vi gjorde om lärarutbildningen och framför allt ramarna för den finns det en del i innehållet som fortfarande brister. Bland annat tycker jag att det behövs mer av metodik och ledarskap och svenska som andraspråk. Ser statsrådet någon anledning att se över innehållet även i lärarutbildningen? Lärarutbildningen är den utbildning som är mest detaljstyrd från både riksdag och regering. Det är också den som har ändrats allra oftast. Därför har jag inte för avsikt att göra det igen. Jag tycker att det var en bra förändring man gjorde av lärarutbildningen . handlar det om att fullfölja det och säkerställa kvaliteten i utbildningen. Det gör vi bland annat med att tillföra 900 miljoner den kommande mandatperioden för att säkerställa kvaliteten. Även min fråga går till statsrådet . För del är det oerhört viktigt att utbildningar ska leda till ett arbete. De flesta som väljer att läsa vidare på en högre utbildning gör det för att utbildning krävs för det arbete som de vill ha. Men de gör det också för att stärka sin chans att komma in på arbetsmarknaden. presenterade Studentråd tillsammans med Teknikföretagarna en rapport just angående arbetsanknytningen i den högre utbildningen. Den visade att varannan student var missnöjd med arbetsanknytningen inom den högre utbildningen. Min fråga till statsrådet är därför: Vad anser regeringen om att arbetsanknytningen anses vara dålig för studenterna? Vad planerar regeringen att göra åt det? Tack, , för denna otroligt viktiga fråga. Vi har också uppmärksammat rapporten. Det är en fråga som vi nu håller på att titta på. Arbetslivsanknytningen är viktig i all högre utbildning. Det kan ske på många sätt. Inom vissa professionsutbildningar är det en verksamhetsförlagd del av utbildningen. Där behöver vi säkerställa kvaliteten. Men vi behöver också se till att det finns en nära samverkan mellan de framtida arbetsgivarna och dem som utformar utbildningen. Det ansvaret ligger på lärosätena. Med det kan man också se till att det kan bli bättre arbetslivsanknytning även för dem som inte har verksamhetsförlagd utbildning. Det kan ske genom examensarbeten, praktik och annat. Framför allt behöver vi säkerställa att det blir en bättre studie- och yrkesvägledning. Det handlar om att man har en god samverkan med de framtida arbetsgivarna för både utformningen och dimensioneringen av den högre utbildningen men också yrkesvägledning. Det är glädjande att delar uppfattningen att det är en angelägen fråga. Från driver vi bland annat att alumners åsikter ska vara med i kvalitetsutvärderingssystemet och att resursfördelningssystemet ska ses över. Tyvärr hörde jag ministern lyfta fram enbart lärosätenas roll i detta. Min fråga till ministern handlar om: Vad tänker ministern göra för att stärka arbetslivsanknytningen för studenterna? Det är precis dessa förslag som jag tog upp. Vi är också beredda att titta på andra förslag som dem du själv nämnde här för att se hur vi kan stärka arbetslivsanknytningen. Det är viktigt att all högre utbildning har en stark arbetslivsanknytning. Sedan ska vi komma ihåg att högre utbildning också ska leda till att man är med och skapar framtidens jobb och inte bara att man blir anställbar för de jobb som finns . Jag har en fråga till statsrådet . Vi har alla nåtts av den glädjande nyheten att Miljömålsberedningen föreslår en klimatlag och ett klimatpolitiskt råd som ska bevaka att regeringen följer klimatlagen. Allt detta görs för att ska nå nollutsläpp och vara föregångare i det klimatarbete som världen har manifesterat i . Klimat- och miljöministern har sagt att erfarenheten visar att när vi väl sätter mål når vi dem ofta snabbare än vad vi tror. Detta förslag har redan hunnit få kritik för att det är för tufft och för att det är för lätt. Det är kanske ett gott betyg till utredningen. Det jag tänker är att olika grupper i samhället, olika företag, branscher och människor i sin vardag har olika förutsättningar att nå klimatmålen. Det leder till min fråga. Var ser vi de största utmaningarna, och vilka är de största inspiratörerna och föregångarna? Precis som ser jag på det förslag som kom och presenterades på i går av de sju partier som sitter i Miljömålsberedningen. Det var ett förslag i ett delbetänkande, ett uppdrag som regeringen gav . Vi går samlat fram med hur vi stärker också roll. Det handlar om uppföljningen av det , ett klimatpolitiskt ramverk men även en klimatlag. Det består av de delarna tillsammans med att man pekar ut och är enig om att färdplanen är tydlig. Den är nu tydligare satt med ett specificerat mål . Det är lika viktigt för som avtalet i är för världen. Det är ett golv och ett sätt att ge det hela ett ramverk. Utgående från det har vi möjlighet att ge förutsättningar till aktörer runt om i samhället, som ju faktiskt är de som gör jobbet när det gäller att minska utsläppen. Sedan är det riktigt att olika sektorer har olika förutsättningar, precis som påpekar. Finns det några särskilda som du, , vill lyfta fram som loket som drar tåget mot målet? I är det vissa sektorer och aktörer som verkligen går som tåget, eller förhoppningsvis bättre än tåget, när det gäller att minska klimatutsläppen. Totalt sett är energibranschen en sådan sektor. Globalt har det aldrig skett någon större revolution än de senaste fem tio åren. Förnybart är den energikälla som växer explosionsartat. I är transportsektorn en möjlighetssektor, men där har vi också svårigheter. Min fråga går till statsrådet . I vår kommer den digitala strategin för skolan. Den är efterlängtad. För att skolorna och huvudmännen ska kunna leva upp till den behövs det lärare som har rätt kompetens. Det kommer att bli en utmaning för många huvudmän att utbilda de lärare som man har. Staten har ett stort ansvar för att de som går lärarutbildningen lever upp till de examensmål som finns när det gäller att använda digitala verktyg. Det kommer oroväckande signaler från bland annat lärarfackens studerandeföreningar, som säger att de ser väldigt lite av detta med digitala verktyg i sin lärarutbildning. Det gör att det kommer att bli svårt för dem att leva upp till de krav som kommer att ställas i den digitala strategin när det gäller att använda digitala verktyg när de väl ska ut och undervisa. Hur tänker statsrådet och regeringen följa upp att dessa examensmål blir verklighet i lärarutbildningen ute på våra lärosäten? Tack, , för en väldigt angelägen fråga! Vi behöver verkligen se till att följa upp detta.