kam-fs · H4C120161027fs · 2016-10-27 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Närings- och innovationsminister (S) Finansminister (S) Finansmarknads- och konsumentminister (MP) Civilminister (S) Närings- och innovationsminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Jag vill ställa en allmänpolitisk fråga till näringsminister . Under besöket i gjorde statsministern ett uttalande angående kvinnors deltagande på arbetsmarknaden där han i princip likställde problemen kvinnor möter i med problemen i . Enligt UD:s rapport om mänskliga rättigheter är kvinnor i utsatta för omfattande socialt institutionaliserad och rättsligt sanktionerad diskriminering. Kvinnor lever under ett manligt förmyndarskap som begränsar deras frihet, och kvinnor är utsatta på arbetsmarknaden, eftersom det krävs tillstånd från den manliga förmyndaren för att en anställning ska medges. Min fråga är därför: Är det den feministiska regeringens officiella hållning att situationen för kvinnor i är jämförbar och går att likställa med situationen för kvinnor i ? Ja, det är en feministisk utrikespolitik att bidra till kvinnors utveckling i alla länder på hela planeten, och har en väldigt lång väg att gå innan man uppnår jämställdhet. är ett av världens mest jämställda länder och kan därför inte jämföras med när det gäller utveckling. Detta var inte heller statsministerns kommentar, utan han diskuterade att vi har jämställdhetsutmaningar i , precis som jobbar med jämställdhetsfrågor från en helt annan nivå och i en helt annan kulturell och historisk kontext. Man måste dock se att det även i sker vissa framsteg när det gäller just jämställdhet, eftersom kvinnor har rätt att jobba i butiker. Det märks inte minst i HM:s butik i , där kvinnor jobbar och har en egen inkomst . Sådant bidrar till frihet och mer jämställda samhällen. Men har en ofantligt lång väg att gå innan man uppnår jämställdhet. Tack för svaret! Jag förstår att statsministern senare har tagit tillbaka det och att han inte gjorde en jämförelse mellan länderna. Men uttalandet har väckt stora frågetecken, och att ändå göra den här jämförelsen mellan och ett land där kvinnor lever under förmyndarskap och inte får köra bil förminskar ju kvinnors kamp i . Därför är min följdfråga: Är det regeringens avsikt att även fortsättningsvis göra liknande jämförelser? Trevligt att vill tala jämställdhet också internationellt! Det vore spännande om vi hade mer av jämställdhetsdebatt också i . historia i vårt land är ju inte avantgarde för jämställdhetspolitiska reformer. Historiskt sett har i princip alla stora jämställdhetsreformer i tyvärr gjorts i politisk konflikt med . Vi kommer att fortsätta att bedriva jämställdhetspolitik i . Vi kommer att fortsätta bedriva jämställdhetspolitik internationellt. Vi är världens första feministiska regering, och det är vi stolta över! Det finns många oseriösa aktörer inom transportbranschen som är med och konkurrerar inom den offentliga upphandlingen. Det här har lett till flera uppmärksammade fall runt om i landet, där löner och arbetsvillkor har dumpats för att vinna upphandlingar. Det finns ett antal uppseendeväckande exempel inom både åkeri- och taxinäringen. Det är inte rimligt att det ska gå att konkurrera med villkor som innebär att företag premieras om de ger sina anställda dåliga villkor på skattebetalarnas bekostnad. Regeringen tar förstås det här på största allvar och lägger nu fram ett förslag till ny upphandlingslag. Den bygger på två EU-direktiv, men regeringen vill gå längre. Kan civilminister kort förklara varför regeringen inte nöjer sig med att bara implementera de här två EU-direktiven utan väljer att gå ännu längre? Vad blir den egentligen skillnaden för transportsektorn? Tack för frågan! besökte jag taxiremoten på och träffade taxichaufförer. När man hör om deras verklighet, när de beskriver löner på , vilket bekräftades av i samband med färdtjänstupphandlingar, inser man att vi har en alternativ arbetsmarknad som folk betalar ett väldigt högt pris för. Det här är människor som jobbar tolv . De kör för det offentliga, i tjänster som bekostas med våra skattemedel. Vi har alltså lagt fram ett förslag som ska hanteras av denna kammare , och där föreslår vi det rimliga: När det offentliga, det vill säga stat, kommuner och landsting, köper tjänster och byggentreprenader ska man också ställa krav på att svenska villkor enligt svenska kollektivavtal ska respekteras i jobbkontrakten. Det är rimligt. Det görs i andra länder, och vi bör också säkerställa att våra skattepengar inte används till att sänka lönerna för svenska löntagare. Det är klara besked från civilministern: Det är aldrig rimligt att skattemedel ska gå till offentliga kontrakt som orsakar social dumpning och osjysta villkor. Tack för tydliga besked! Min fråga går till finansministern. Ett välfärdssamhälle bygger på vår tillit till varandra. Som medborgare betalar man skatt och får då tillgång till skola, vård och omsorg. I ett land som med ett av världens högsta skattetryck förväntas man därför få tillgång till välfärd i världsklass. Får man inte det man betalar för bryts samhällskontraktet, och medborgarna förlorar förtroendet för det allmänna. Enligt , , har vi drygt 230 000 äldre i vårt land som lever på en inkomst som är lägre än vad EU betraktar som fattigdomsgränsen. Det här är människor som inte har råd att köpa mat eller hämta ut sin medicin. Det är gamla som tvingas förlita sig på ideella hjälporganisationer för att inte svälta. Det här är generationer som har byggt landet för mig och för dig. Min fråga är: Varför ser det ut som det gör? Det är oerhört viktigt att den skatt som vi beslutar om här i riksdag sedan betalas in av dem som är skyldiga att betala skatt. Här behöver vi arbeta mer från regeringens sida, nationellt via och via vår lagstiftning och våra regler men också internationellt både via EU och . Här är regeringen också väldigt aktiv. Därför är det väldigt tråkigt att var det enda parti som röstade emot nya regler i EU för att kunna bekämpa skattefusket mer effektivt på EU-nivå. Det visar ju att inte är intresserade av att bekämpa skattefusket effektivt, och det är väldigt tråkigt. Vi lägger fram en budget där vi höjer garantipensionerna och avskaffar hela pensionärsskatten. Kommer Socialdemokraterna att rösta för detta? Jag får lov att säga att finansministern är anmärkningsvärt nöjd med tanke på att fattigpensionärerna inte får en enda krona i regeringens budget - inte ett öre får de! Det skulle kosta , herr talman, att lyfta denna grupp över fattigdomsgränsen, enligt . Ställ detta i proportion till de som regeringen satsar på nyanländas etablering. Varför prioriterar regeringen bort landets kanske mest utsatta grupp? Det första regeringen gjorde när vi tillträdde och fick möjlighet att lägga en budget på bord var att sänka skatten just för de pensionärer som har den allra lägsta pensionen. Vi gjorde en riktad skattesänkning mot den gruppen just i syfte att förbättra deras ekonomiska villkor. Vad gjorde då? Jo, de stoppade den skattesänkningen. Så ser politik ut gentemot fattigpensionärerna. Det är sanningen. arrangerade ett seminarium i om lagstiftning mot sexistisk reklam. Det var ett intressant seminarium där en rapport presenterades där lagstiftningen i olika nordiska länder jämfördes. Det som blev tydligt var att för att få en effektiv lagstiftning mot sexistisk, könsdiskriminerande reklam måste det finnas en tydlig lagstiftning med sanktioner och ett engagemang hos näringslivet självt med självsaneringsmekanismer. Deltog gjorde också jämställdhetsministerns statssekreterare , som talade sig varm för engagemanget i frågan. Hon sa att om det inte räcker med parternas egna engagemang kommer regeringen att återkomma. Därför undrar jag, finansmarknads- och konsumentminister , vad regeringen kommer att vidta för åtgärder för att stoppa den sexistiska reklamen. Tack, , för en mycket viktig fråga! Det är ett samhällsproblem att vi bemöts av sexistiska budskap och av marknadsföringsbudskap som faktiskt målar in oss i könsroller och som vi vet påverkar kvinnors och mäns självkänsla. Vi vet också att särskilt unga kvinnor har en utsatt position. Det bidrar bland annat till den psykiska ohälsa som ökar hos unga kvinnor. Det är ett samhällsproblem där regeringen är angelägen att vidta åtgärder. Regeringen har börjat med en dialog med aktörerna för att se hur de ser på utvecklingen och vilken möjlighet det finns till självsanering inom branschen. Vi kommer att fortsätta med det och ska ha ett möte med aktörerna. Regeringen är också beredd att gå fram med lagstiftning för att skapa ett offentligt samhälle där vi inte behöver mötas av den typen av budskap som kan ge problem för många medborgare. Det var glada besked. Utifrån det engagemang som visades i , inte minst den dagen, från och - ordförande i ansvarigt utskott - bedömer jag att detta är en fråga som är angelägen för hela samhället och där det finns ett brett stöd i . Vi är trötta på bilder av fyraåringar som poserar i bikini och på porrbussarna som åker runt i staden. Jag hoppas att vi får se något . Jag är också otålig att frågan faktiskt kan få en lösning och att vi kan få se en utveckling där vi inte behöver mötas av den typen av ofta stötande reklambudskap. Jag vet att det är något som det finns ett starkt engagemang för i samhället. Där vill regeringen - världens första feministiska regering - också vara i framkant och tillsammans med branschen agera så att de dåliga exemplen på reklam, som vilseleder och skapar dålig självkänsla hos stora grupper i samhället, faktiskt kan försvinna. Min fråga går till statsrådet . har i hamnat i politikens centrum. De har motsatt sig handels- och investeringsavtalet CETA mellan och . verkar det dock som om parterna är överens. innebär att storföretag kan stämma stater med hjälp av tvistlösningsmekanismen ICS, tidigare kallat ISDS. Det kan innebära stora effekter för . Den kanadensiska gruvindustrin har gjort sig känd för att vara den mest hårdföra och aktiva i att stämma stater när krav har ställts på skydd av miljö och ursprungsbefolkning. Gruv-, olje- och gasindustrin står för en tredjedel av alla stämningar mot stater, men med CETA riskerar att få flera stämningar mot sig. Det kan handla om att vi ställer högre krav på gruvbrytningen i utanför eller om att vi höjer mineralavgiften. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att motverka att blir stämt av kanadensisk gruvindustri? För lite kom information från de belgiska regionerna om att de nu kan stödja . Från den sida välkomnar vi det. Det innebär att vi kan ta steg framåt och förhoppningsvis fullfölja det avtal som har förhandlats fram mellan Europeiska unionen och . Det är det mest moderna handelsavtalet som har tecknat och slutit med någon avtalspart i världen. Det är mycket glädjande. Det kan bidra till både tillväxt och jobb i och i . Det som är spännande med avtalet är att det också har moderniserat investeringspolitiken. Det är det mest moderna avtalet när det handlar om att stå upp för skyddet av miljö, människors och djurs hälsa samt arbetstagares rättigheter. Tack, ministern, för svaret! Jag tycker nog att det är mer modernt att inte ha den typen av tvistlösningsmekanism. är en rättsstat där även utländska företag har rätt att vara säkra på att bli sjyst och rättvist behandlade. Flera storföretag stämmer numera stater med hjälp av både nationell lagstiftning och ISDS. Vad anser ministern om detta? Är det rimligt att företag åtminstone först uttömmer möjligheten till den rätten genom den nationella lagstiftningen innan man använder , ICS? Tack för frågan! har ett antal handelsavtal där den gamla typen av mekanism har funnits. har aldrig blivit stämt inom ramen för handelsavtal. Att tro att det modernaste avtalet som ännu mer skyddar konsumenter, miljö, människors och djurs hälsa samt arbetstagares rättigheter skulle komma just med det kanadensiska avtalet tror jag är ensamt om. Det är klart att vi kommer att gå igenom avtalet ordentligt inför att ett förslag ska läggas på bord. Men som vi ser det är detta det mest moderna avtalet som vi har tecknat. Jag har en fråga riktad till civilminister . Det är en fråga som rör storregionerna, och det är en fråga som är mer aktuell än någonsin när 21 län förväntas ombildas till sex regioner. Det här är en fråga som har varit kritiskt till , framför allt med bakgrunden att landstingen har funnits ända . Frågan om storregionerna har utretts . Frågan har också fått kritik från civilministerns eget parti och bland befolkningen i stort. 40 000 namnunderskrifter har samlats in bara i . Där menar man på att detta är fel väg att gå. Trots det verkar regeringen ändå gå vidare. Man kan fråga sig om det inte har blivit ett prestigeprojekt. Detta är naturligtvis inte en liten fråga. I vår grundlag står det att all makt utgår från folket. Vilken makt anser civilministern att folket ska ha i frågan om bildandet av nya storregioner? Tack, , för frågan! Regeringen uppvaktades direkt efter maktskiftet av en enig styrelse i Kommuner och Landsting - där för övrigt förespråkar en regionreform och står upp för detta i de remissvar som senast lämnades till regeringen. Kommuner och Landsting påtalade att vi har en allvarlig situation i våra landsting med ökade klyftor inom sjukvården och en regional klyvning som hotar sammanhållningen i vårt land. Vi uppmanades att sätta igång en process där vi i dialog med de berörda landstingen och kommunerna tar fram en väg framåt för att säkerställa likvärdighet i sjukvården och likvärdig tillväxt och utveckling i hela vårt land. Vi har haft två förhandlingspersoner som har tagit fram ett förslag, och ligger förslaget på bordet. måste vi föra en dialog med alla berörda parter och hitta en lösning för att hålla ihop vårt land och säkerställa likvärdig välfärd och sjukvård i hela vårt land. Det kommer att kräva förändringar. Om exakt detta är lösningen får vi diskutera. Min fråga rörde egentligen hur man tänkte från regeringens sida när det gällde att beakta folkets vilja i frågan. Jag refererade till själva portalparagrafen i regeringsformen, som säger att all makt ska utgå från folket. Den skulle man såklart kunna hänvisa till i många frågor, men det här är inte en liten fråga. Här måste man enligt vårt sätt att se på saken faktiskt lyssna in vad folket vill. Det växer hos befolkningen i stort. Det växer också i civilministerns eget parti. Vår syn på detta är att man måste beakta folket. Det upplever inte jag att regeringen vill, men får naturligtvis svara. Det är otroligt viktigt att vi för en dialog med alla berörda aktörer - med lokalbefolkningen och med representanterna för de kommuner och landsting som är berörda. Det var också precis den metoden som regeringen valde. Det var därför vi utsåg två förhandlingspersoner, som har genomfört ett brett förankringsarbete och tagit fram det här förslaget utifrån en dialog som de har haft med de berörda landstingen. Till skillnad från i , där man ritade den nya kartan på , har vi här en process där vi har involverat alla aktörer. är det som har möjlighet att delta i debatten. Jag skulle vilja ställa en fråga till finansminister . Vårt samhälle och den svenska modellen bygger på allas deltagande och allas ansvar för att betala in skatter till vårt samhälle som vi kan använda för att bygga den framtid som vi vill ha för oss allihop i det här landet. För att det ska fungera krävs det att alla tar sitt ansvar, att ingen smiter undan utan att alla betalar in de pengar som vi här i kammaren beslutar att man ska. Min fråga rör tiopunktsprogrammet som regeringen har tagit fram för att förhindra skatteflykt. Hur kommer det att ta för det här programmet att få effekt, och hur ser vi på fortsättningen och framtiden? Jag delar uppfattning att det är en central del av den svenska modellen att människor betalar skatt och gör rätt för sig. Det är bara så vi kan finansiera vår välfärd. Det är också så vi skapar det kitt som håller ihop samhället. Därför har vi i regeringen från dag ett när vi klev in på arbetat aktivt med att bekämpa alla former av skatteflykt och skatteundandragande. Det har gjort att vi har kunnat ta fram det här tiopunktsprogrammet. Vi ser redan nu att åtgärder kommer att träda i kraft. Bland annat har vi varit framgångsrika internationellt, där EU har drivit på arbetet för att öka det automatiska informationsutbytet. Det är oerhört viktigt. Nationellt har vi ökat resurserna till , och det kommer ytterligare resurser från . Därutöver kommer månadsredovisning av arbetsgivaravgifterna. Bedömningen är att det kommer att öka skatteintäkterna med . Det är alldeles utomordentligt bra att vi får de här åtgärderna på plats. har vi också hört från att man vill utöka systemet med personalliggare - som vi ju har inom restaurangbranschen och senast byggbranschen - till bilverkstäder, partihandel med livsmedel, kropps- och skönhetsvård och sådant. Hur långt kommer vi med det, och när tror att det skulle kunna påbörjas ett jobb med att få in det? Arbetet med personalliggare har varit väldigt framgångsrikt. Inte minst kombinationen av personalliggare och månadsredovisning av arbetsgivaravgifter, de två instrumenten tillsammans, kommer att drastiskt minska möjligheterna till svartarbete inom de branscher som har personalliggare. Det är viktigt också för att stärka möjligheter till riktiga löner för vanliga löntagare. Att utvidga systemet med personalliggare är ett intressant förslag som vi kommer att titta närmare på. Min fråga tänker jag ställa till näringsministern. har tyvärr slagit bottenrekordet när det gäller antal mjölkföretag i vårt land. Antalet mjölkföretag är nu under 4 000. Tyvärr slutar det sju mjölkbönder , och vi ser ingen ände på detta. Jag tror tyvärr inte att vi politiker eller konsumenter riktigt förstår hur allvarliga konsekvenser det här kommer att få för vårt land. Det handlar om tusentals arbetstillfällen på landsbygden. Vi talar om ängar och hagmarker som växer igen. Framför allt talar vi om att blir ännu mer sårbart när det gäller självförsörjningen, som redan nu är nere . Min fråga tänker jag ställa till dig, . Vad kan svenska mjölkbönder räkna med att regeringen kommer att hjälpa dem med framöver? Tack, , för en viktig fråga! Det här är en bransch som är väldigt utsatt av ett kostnadstryck men framför allt på grund av en förändrad marknad, särskilt efter de sanktioner i som har pressat den här sektorn ännu mer. Vi har som minister i regeringen. Han har ett enormt stort engagemang för de här frågorna och jobbar inte bara med de kortsiktiga åtgärderna utan också med de långsiktiga såsom det nya livsmedelsprogrammet för att se hur man kan stärka hela livsmedelsproduktionen från primärproduktion hela vägen till export och ut i världen. Regeringen har gjort en del insatser . Det är nationella åtgärder, rådgivningsinsatser, en del medfinansiering från det tidigare krisstödet och förenklade regelverk. har drivit förslaget om förskottsutbetalningar, som blir verklighet inom EU. Vi har alltså gjort en rad insatser, men jag är helt säker på att jordbruksministern vill fortsätta följa den här frågan med stort intresse. Tack, ministern, för ditt svar! Jag blir glad för att du berättar att ni verkligen vill göra mer. träffade jag mjölkbönder i . Deras budskap var tydligt: mindre snack och mer verkstad! Min fråga går direkt till dig . har diskuterat mjölkkrisen och vill öka stödet till mjölkbönderna. Detta ska förhandlas i ministerrådet. Min fråga är: Kan mjölkbönder räkna med att regeringen hjälper till och säger ja till det här förslaget? Jag ska ärligt säga att jag inte vet exakt vilket förslag på det här området som har diskuterats i . Jag kan alltså inte säga om regeringen kommer att säga ja till ett förslag som jag inte vet exakt hur det ser ut, men jag kan lova att vi har en jordbruksminister som fortsatt är väldigt engagerad i frågan och kommer att driva den framåt. Precis som frågeställaren är inne på är det också viktigt att framhålla att vi som konsumenter kan göra val. Det är viktigt att stå upp för den svenska produktionen, och vi kan faktiskt välja att köpa svensk mjölk och se till att våra bönder får betalt för det arbete de utför. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga är till näringsminister och gäller vad man i EU-sammanhang kallar gold-plating, det vill säga överimplementering av EU-direktiv. I går beslutade den här kammaren om en tvingande lag om hållbarhetsrapportering från civilutskottet. Här försöker regeringen vara bäst i klassen, men i stället sätter man den inre marknaden ur spel. Svenska företag får sämre spelregler än andra företag i . Exempelvis kommer och att införa direktivet rakt av medan vi i tvingar dubbelt så många företag att hållbarhetsrapportera som - och har 90 miljoner invånare. Som vänner av EU tror vi starkt på den inre marknaden, men vi tror att den inre marknaden bygger på likvärdig konkurrens. Jag skulle därför vilja fråga hur den svenska konkurrenskraften stärks av att vi tvingar svenska företag till 16 gånger fler pålagor än man gör i våra grannländer och och hur det blir fler jobb av det här förslaget. gav ju faktiskt ett löfte att fråga varje minister hur många jobb det blir av ett förslag. Tack, , för frågan! Det är viktigt att vi har en inre marknad i EU, men det är också viktigt att vi i har möjlighet att gå före. Det har gjort historiskt, inte minst på miljöområdet. I efterhand har det visat sig vara en framgångsrik politik, inte minst kopplat till företags möjlighet att ställa om sin produktion och ligga i framkant. , efter , kommer trycket att öka på våra ekonomier och på våra samhällen i länder att ställa om. De företag och länder som ligger i framkant i den hållbara utvecklingen kommer att ha en fördel. Vår uppfattning är att det är ett bra steg att öka informationen om hållbarhetsredovisning för företag i . Det är bra för företagen själva att ha koll på de här frågorna, för det minskar riskerna och gör att man ser möjligheterna, men det är också bra för investerare att veta att de företag som finns på börsen har gjort kloka genomgångar av hållbarhetsrisker. Vi ser det här som ett uttryck för vår politik för att driva framåt i hållbar riktning. Vi är helt överens om att hållbarhetsrapportering är viktigt och att vi bör ligga i framkant som nation. Det gör våra svenska företag. Tre av fyra företag hållbarhetsrapporterar . Många av våra företag har gjort en enorm resa. Min fråga är dock varför vi gång på gång överimplementerar EU-direktiv och snedvrider konkurrensen för våra svenska företag i förhållande till de företag som finns i . Det är lite förvånande att Liberalerna här kommer med argumentet att vi snedvrider konkurrensen genom att ställa krav på hållbarhet. Jag trodde att hållbarhet faktiskt var ett sätt att klara konkurrensen - att se till att företagen är redo inför den omställning som vi står inför och att investerare och andra ska ha kunskaper. Man får bestämma sig: Antingen är hållbarhetsredovisning bra, och då är det något vi ska stimulera och driva fram, eller så är det något dåligt, och ska man stoppa det och skylla på EU för att inte genomföra det. måste ha en balans när det gäller åtgärder, men vi ska framåt på det här området. Min fråga går till finansminister . De nya reglerna för F-skattsedel som trädde i kraft kanske inte behövdes och var rätt ogenomtänkta. Rapporter från olika branscher har kommit om att löntagare tvingas bli företagare för att få behålla eller få ett jobb. Inom många fackförbund finns en stor oro för att dagens F-skatteregler används av oseriösa arbetsgivare för att tvinga arbetstagare att bli skenbara företagare. Min fråga är om lagstiftningen ändå inte behöver ses över. Det är en viktig fråga som tas upp.