· H3C120160303fs · 2016-03-03 14:01:19 — Tyvärr orkade inte ni moderater stå upp för det då, utan ni lade ned er röst när det gällde id-kontrollerna. Men de har varit viktiga för att vi nu har kontroll över situationen. 500-600 som kommer klarar vi. prognos har tre scenarier. Mittenscenariot med 100 000 innebär att vi kan klara mottagandet och boendena men ändå får använda evakueringsbostäderna . Vi ser att vi måste styra ned mot det lägsta scenariot, som ligger på nedåt 70 000, för att kunna beta av köerna och få en mer hanterbar situation. Det är den bedömning som vi gör. Jag får väl tacka statsrådet för svaret. Det kanske är jag som inte förstår, men jag blir faktiskt inte riktigt klok på det svar som gavs. Anser migrationsministern att klarar av att ta emot 160 000 personer ? Det räcker ganska bra med ett ja eller ett nej. Det är precis som jag sa: Om det skulle komma 100 000 kan vi precis klara mottagandesituationen. Vi kommer fortfarande att få använda evakueringsbostäder. Skulle det komma fler än så - alltså uppemot 140 000, som är det tredje scenariot som har - kommer våra boendeplatser att ta slut, förmodligen . Svaret på frågan är alltså nej. Vi klarar inte den situationen. För att få kontroll över mottagandet bör vi som sagt styra ned mot det lägsta scenariot, ned mot 70 000. Även min fråga går till migrationsministern och berör begäran om ytterligare för att klara av asylsituationen. Men det handlar också om 32 miljarder . Med andra ord begär man över 60 miljarder för de kommande två åren för att klara av den rådande migrationssituationen. I en rapport från som publicerades varnas det inte helt oväntat för att skatten måste höjas för att klara av det här. Om man inte höjer skatten kommer man att behöva ta från den grundläggande välfärden för att över huvud taget klara av den migrationspolitik som regeringen för. Min fråga till ministern är ganska enkel: Hur anser han att situationen ska hanteras, och hur ska det här finansieras? Vill han hellre höja skatten eller skära i välfärden? Jag tror att en nyckelfråga är att förkorta handläggningstiderna. Ju man får sitta och vänta, desto mer kostar det. Det handlar förstås också om att se till att vi har en kontrollerbar situation när det gäller antalet som kommer till . Som jag sa tidigare: Tack vare de insatser som regeringen gjorde har vi nu en kontrollerbar situation - 500, 600, 700 . Det gör att vi kan fokusera på de 160 000 som kom för att se till att göra ett bra mottagande för dem. Vi kommer att öka takten när det gäller antalet beslut. talar vi om nästan 100 000 beslut - 95 000 beslut. har kunnat beta av en del av köerna. Besluten är många fler än antalet som kommer in. Fortsätter vi med detta kommer vi att kunna klara av situationen. Det är jättepositivt att regeringen försöker korta handläggningstiderna. Det är också positivt att regeringen har anammat aviserade förslag om bland annat id-kontroller. Men det är någonting som vi har tryckt på ganska länge, så det är för lite och . Men, migrationsministern, klarar vi verkligen av att ta emot 100 000 under det här året? Tycker migrationsministern att det är värt att ta från den grundläggande välfärden eller för den delen höja skatterna? talar om att ta från den grundläggande välfärden. Jag tror faktiskt att vi aldrig kommer att hamna där. Vet ni varför? Jo, vi har också i grunden en väldigt positiv utveckling i svensk ekonomi. Bara hade vi en tillväxttakt på mellan 3 ½ och . Den tillväxttakten ser inte ut att avta, i alla fall inte i någon större utsträckning. Det gör att skatteintäkterna ökar. Och när arbetslösheten går ned innebär det att antalet utbetalningar i den delen minskar. Totalt sett ser statsfinanserna alltså ut att gå ganska bra. Det var inte länge sedan den tänkta dragningen av höghastighetsjärnvägen som ska knyta ihop storstadsregioner presenterades. Det vi känner till är att kostnadsberäkningen är ospecifik och kan landa var som helst . Det behövs dessutom ytterligare pengar för kringinvesteringar. Tyvärr gör regeringspartierna inte mycket för att bringa klarhet i om projektet över huvud taget kan bli av. Det har varit många olika turer beroende på vem som tillfrågas. När statsrådet har fått frågan har hon uttryckt oro - som jag delar - för kostnadsbilden. Men lyssnar man på ledande företrädare för , som ju är det andra partiet i regeringssamarbetet, låter det på ett annat sätt. Kostnadsbilden för den nya höghastighetsjärnvägen är omöjlig att förstå, och situationen blir ohållbar när de högst ansvariga för den svenska infrastrukturen inom S och MP kommer med helt olika besked. Vad är det som gäller? Tack för frågan, ! Jag kan ge ett lästips alldeles gratis från talarstolen. I går skrev nämligen jag, och gruppledarna för våra båda partier här i en artikel där vi klargör vår syn på höghastighetsbanan. Vi ger uttryck för att den är en oerhört viktig satsning för . Den binder ihop våra tre största städer. Den ger ökade pendlingsmöjligheter och därmed möjligheter till fler jobb och fler bostäder. Men finansieringen är en utmaning. Därför behöver vi ta reda på mer för att få ett fullgott beslutsunderlag. Där pågår Sverigeförhandlingen, men vi behöver också titta på hur man kan få ned kostnaderna och få en second opinion om vad ett alternativ skulle kosta. Det uppdraget gav vi på regeringssammanträdet till . Det är oerhört värdefullt att ni ger ett och samma besked, för det är konfunderande när man inte vet vad som gäller. Det har också ryktats att det finns aktörer som är beredda att gå in och bygga billigt. Är den intresseanmälan som sägs ha inkommit från någonting som fortfarande utreds? Jag har inte sett någon sådan intresseanmälan från , och om jag hade sett den skulle jag genast ha talat om för kineserna att de får vända sig till , för det är nämligen som genomför upphandlingar av byggprojekt som gäller infrastruktur i det här landet. Men jag vill inte skämta bort detta utan säga att detta naturligtvis är ett projekt som är så stort att vi kommer att behöva vända oss till en stor marknad för att få in bra anbud och den bästa tillgängliga tekniken som också är anpassad för svenska förhållanden. Men själva upphandlingen och frågan vem som ska få uppdraget kommer att hantera. Min fråga går till statsrådet . är ett bra land att åldras i. Allt fler blir äldre, och andelen äldre ökar i landet. Vi får leva längre tack vare vårt välfärdssystem. Det är glädjande, men det ställer också höga krav på vår välfärd. Många äldre bollas mellan korttidsboenden och ordinarie boenden. Det är inte bra för vare sig den enskilde eller för samhället. Många ensamma seniorer och äldre som bor kvar hemma i sina stora hus skulle gärna vilja flytta till ett mindre, anpassat boende, men det är jättesvårt. kunde vi frigöra de stora husen för barnfamiljer som har behov av dem. Min fråga till ministern är: Hur ska vi se till att det byggs fler anpassade, mindre boenden för äldre? Tack, Shadiye Heydari, för denna jätteviktiga fråga! En del av utmaningen i bostadspolitiken är att få igång flyttkedjorna. Vi vet att det finns väldigt många människor som skulle vilja flytta från sitt nuvarande boende, som de upplever är lite för stort, men de tycker inte att de riktigt har råd. Därför skulle en växling mellan en långsam utfasning av ränteavdragen och att se över uppskovsräntan på reavinsten vara en av många möjligheter. Detta är en av de frågor som definitivt kommer att tas upp i de bostadspolitiska samtalen. Utöver detta går totalt över 800 miljoner till bostäder för äldre, för att det ska kunna byggas bostäder som motsvarar de behov som människor har. Det handlar om människor som har levat, verkat och betalat skatt i det här landet och som upplever att de skulle vilja bo på ett annorlunda sätt framöver. Tack för svaret, ministern! Det är glädjande att höra detta från ministern. Men det behövs en större bredd av boendeformer. Då talar vi om anpassade boendeformer för personer med olika behov av social gemenskap och trygghet, alltså trygghetsboenden, seniorboenden, 55-plus eller vad det heter, samt generationsboenden. Det är ett nytt koncept som vi i har ett kommunalt bostadsbolag, , som jobbar med. Jag vet inte om ministern känner till det. Jag gillar faktiskt det konceptet. Det är ett exempel som jag naturligtvis gärna tittar närmare på. Vi ser hur många olika kommuner löser utmaningen på olika innovativa sätt. Det är något som vi välkomnar. Det som har saknats föregående år har varit statens stöd till byggnation av mindre bostäder. Därför har vi ett investeringsstöd som kommer att växlas upp och som går till små och klimatsmarta hyresrätter med rimliga hyror. Jag vill ställa en fråga av mer allmän karaktär till statsrådet . Det borde vara en självklarhet att alla kan delta i samhället. Så är det inte fullt ut . För den som har funktionsnedsättning är mötet med hinder som skapar utestängningar en alltför vanlig upplevelse. En av framgångsfaktorerna för att få till stånd en positiv utveckling av tillgängligheten är tydligt ledarskap. Regeringens verktyg för myndigheter när det gäller att visa detta ledarskap är regleringsbreven. saknar jag i många av regleringsbreven en tydlighet om tillgänglighet, som regeringen talade så väl om i regeringsförklaringen . Min fråga till statsrådet är vilka konkreta åtgärder regeringen avser att initiera för att sätta bättre fokus på arbetet med tillgängligheten, först i myndigheternas egna verksamheter och sedan inom respektive verksamhetsområde. Här ska jag vara ärlig och säga att regleringsbrevens utformning på andra departement än mitt eget för mig känns som att vara ute på djupt vatten. Jag vågar inte ha detaljerade synpunkter på detta. Hur man utformar regleringsbrev är en konst i sig. Det har funnits en diskussion om detta i kopplat till myndigheterna. har det funnits en vilja att trycka in allt i regleringsbreven, vilket leder till att myndigheterna inte kan utföra sina uppdrag på ett tillräckligt fritt och kreativt sätt för att få så mycket resultat som möjligt. Jag vet inte om det ligger bakom en förändrad utformning av regleringsbreven på detta område. Jag vågar inte uttala mig om enskilda regleringsbrev på andra departements område. Tack, statsrådet, för svaret! Jag har full förståelse för detta. Men då kanske statsrådet kan ta med sig frågan. En enkät från Myndigheten för delaktighet 2015 redovisar att av myndigheterna har backat 1 eller 2 poäng när det gäller tillgänglighetsarbetet. står stilla, och det är fortfarande bara nio av de 257 som uppfyller kriterierna. Då är frågan om regeringen eller statsrådet kan lyfta denna fråga för att sätta bättre fokus på detta. Tack för följdfrågan, ! Den är något enklare för mig att hantera. Den här regeringen sätter ett enormt fokus på att skapa ett samhälle som är till för alla. Tillgänglighetsfrågorna är en av de viktiga delarna. Där har regeringen tagit flera initiativ, och vi kommer att fortsätta göra det. Jag hoppas att vi kan göra det i brett politiskt samförstånd. Det här handlar om ett ledarskap som är långsiktigt, så att alla aktörer förstår att vi bygger ett samhälle tillsammans. Då är också tillgänglighetsfrågorna väldigt viktiga för samhällsutvecklingen. Det är svårt att tro det , men fotbollssäsongen närmar sig faktiskt. Det är något som vi alla tycker är väldigt kul, men är vi lite oroade. Vi har ju åtskilliga erfarenheter av läktarvåld och bråk i samband med olika idrottsevenemang. tillsatte alliansregeringen en utredning om maskeringsförbud vid idrottsevenemang. Syftet var att motverka läktarvåld och se till att människor inte maskerar sig och begår brottsliga handlingar eller ställer till med oreda på matcherna. Utredaren lämnade sin rekommendation , och inrikesministern sa då att han tyckte att det var ett väldigt bra förslag och lovade att en lag skulle träda i kraft . Så blev det inte. Jag undrar vad som har hänt, och när kan en eventuell lagstiftning i det här avseendet komma på plats? Svaret är att vi fortsätter att jobba med förslaget, och vi kommer att återkomma till så fort vi har berett frågan färdigt. Det är väldigt bra att regeringen återkommer, men man undrar ju när. Det är ett bekymmer när folk maskerar sig på matcherna och begår brott. Vi behöver få detta på plats ganska snabbt. Finns det något annat regeringen gör för att förebygga våld den kommande säsongen? Mycket av arbetet med förebyggande insatser görs av idrottsminister . Sedan har vi naturligtvis en pågående dialog med idrotten och med polisen som bland annat handlar om hur man hanterar dessa situationer. Jag är lika oroad som många andra för att detta ska ta fart igen. Det har ju varit lugnt ett tag, men det finns en stor risk för att det ska komma att ta fart igen. Men i den konkreta frågan om maskeringsförbud återkommer vi till . Min fråga går till statsrådet . Den tangerar en fråga som togs upp här lite tidigare, nämligen frågan om osund konkurrens och olagliga transporter. I och med de kontakter som jag har med svenska åkerier, med företrädare för åkerinäringen och med företrädare för skulle jag säga att denna fråga förmodligen är den allra viktigaste frågan för svensk åkerinäring just . Då är det klart att det är glädjande att en av de första propositioner som vi behandlade i kammaren under innevarande mandatperiod handlade om denna fråga. Den handlade om cabotage och om sanktionsavgifter. aviserade statsrådet i ett tidigare svar - och vi har sett det innan - att det är flera åtgärder på gång. Min fråga blir: Hur ser målbilden ut för detta arbete? Hur föreställer sig regeringen att en sund transportsektor ska fungera? Tack för frågan! Det här är ett väldigt tydligt exempel på varför det är värt att försvara den svenska modellen. Den svenska modellen gör att människor kan arbeta i och få en lön som det går att leva på och att det är anständiga villkor och en säker och trygg arbetsmiljö. Man har också tillgång till välfärdstjänster av hög kvalitet. När det ser ut i en bransch som det just nu gör i åkeribranschen och tyvärr också i en del andra branscher där en laglöshet har tillåtits att breda ut sig under en lång rad av år ser man också följderna. Det är nästan slavkontrakt, och det är människor som faktiskt lider oerhört. Målbilden är att åkeribranschen ska präglas av sunda konkurrensvillkor. Vi välkomnar rörligheten inom EU, men den ska ske på lika villkor och inte till priset av att arbetsvillkor och miljö försämras inom den här näringen. Där är målbilden. Jag tackar för svaret. Det skulle då kunna bli en följdfråga. Det vi pratar om nu är olaglig verksamhet - man bryter mot de regler som finns. Men det är tyvärr också så att även lagliga cabotagetransporter är ett problem på vår marknad, för man tänjer regelverket och utnyttjar regelverket på ett sätt som det egentligen inte var tänkt. Statsrådet tar själv upp löner och villkor som regleras i kollektivavtal. Det ser annorlunda ut i övriga . Hur bedrivs arbetet gentemot EU? Tack för frågan! I de kontakter jag har haft i arbetet för ministerrådet men också i direkta kontakter med kommissionen och i en del bilaterala möten är detta den fråga som vi har mest fokus på. Det är också väldigt glädjande att kommissionen nu på ett helt annat sätt än tidigare pratar om sjysta villkor, även om man inte uttrycker det så. Det handlar om goda konkurrensvillkor. Man lyfter också fram arbetstagares rättigheter och inte enbart fri rörlighet för kapital som en viktig fråga för EU. Vi jobbar också till exempel med EU:s vägpaket som en viktig del av det. Jag har en fråga till bostadsministern - pass på! Den gäller svarthandel, grov kriminalitet och ocker vid så kallad förmedling av hyresbostäder. Det yttersta tecknet på att vi har en icke fungerande bostadsmarknad är när det uppstår en handel vid sidan av, där de mest utsatta kommer i kläm. De som inte vet sina rättigheter utnyttjas av kriminella personer. Uppenbarligen är det så att det finns lägenheter som står tomma och som kan utnyttjas som handelsvara av oseriösa personer - svartmäklare. Statsrådet är säkert överens med mig om att vi måste bygga fler bostäder. Men min fråga är: Hur menar han att en reformerad hyressättning skulle kunna bidra till en rörlighet som gör att den illegala marknaden för hyresbostäder kan motverkas? Tack, , för att du lyfter en väldigt angelägen fråga! Detta är ett stort problem. Jag vill först slå fast att detta inte på något sätt är lagligt. Jag rekommenderar alla som har kommit i kontakt med svarthandel när det gäller bostadskontrakt att kontakta de rättsvårdande myndigheterna. Det här är ett problem som bland annat bygger på att vi har för få bostäder på marknaden. Det visar också på desperationen hos dem som söker bostad. Därför har regeringen satsat väldigt mycket på att jobba vidare med de regelförenklingar som den gamla regeringen påbörjade men också på att se till att det byggs mer totalt sett. Vi har också tillsatt en utredning för att stärka hyresgästers ställning vid till exempel andrahandsuthyrning. Jag tror att det är viktigt att den frågan får en grundlig genomlysning. Det ska säkerställas genom att en av dina kollegor här i , , går igenom det grundligt. Tack, statsrådet, för svaret även om det inte var ett svar på frågan jag ställde! Men jag försöker igen. På sakens andra sida har vi expansiva företag som inte längre vill etablera sig och anställa personer eftersom bostadsbristen gör att de personerna inte kan flytta dit där jobben finns. i svaren har vi hört talas om subventioner. Jag ställer frågan igen, fast ur ett annat perspektiv. På vilket sätt skulle en reformerad och friare hyressättning kunna medverka till att fler hyresrätter byggs där de efterfrågas och att svarthandeln försvinner? Tack, , för frågan, även om den är som Jeopardy!-svaren! Du ger ju ett svar på en fråga som inte har ställts. Det handlar i grunden om att det är en ingång som har. Den är väl känd. Jag anar att ni kommer att ta med den in i de bostadspolitiska samtalen, och där kommer vi naturligtvis att ha den i en av vågskålarna när det handlar om att göra det snabbare, enklare och billigare att få fram fler bostäder. På grund av flyktingkrisen har de skånska kommunerna tagit emot betydligt fler ensamkommande ungdomar och barn än det som har varit avtalat. De skånska kommunerna har fordringar på på ca . Det är pengar som ingen vet när de kommer att få. Min enkla och konkreta fråga till justitie- och migrationsminister är: När kommer de skånska kommunerna att få sina pengar? Det enkla svaret är: så fort som möjligt. Vi har dessutom gett i uppdrag att se över ersättningssystemen. Vad vi nu talar om är återkrav för pengar som kommunerna ligger ute med. Det är inte rimligt, tycker jag, att kommunsektorn ska agera bank åt staten, som är fallet i det här läget. Det här systemet uppkom en gång när vi hade ett mycket mindre mottagande. Det är klart att då är inte problemen lika stora, och det handlar inte om så pass stora belopp. Men när vi har ett så pass stort mottagande blir det stora belopp. Så fort som möjligt ska pengarna betalas ut - det är självklart. Man har också, som sagt, ett uppdrag att se över hur det här ska fungera . Det är en punkt på en av de listor som Kommuner och Landsting har gått in med till regeringen. Detta måste man försöka lösa. Jag träffade faktiskt SKL:s ledning för att diskutera bland annat de frågorna. Sedan är det inte bara de skånska kommunerna som ligger ute med pengar - även om det är ett bekymmer för oss båda. Det är fler kommuner i hela landet som gör det. Tack så mycket för svaret! Det låter bra att det ska ske så fort som möjligt. Men jag önskar att migrationsministern ännu mer kunde sätta sig in i de skånska kommunernas och de övriga kommunernas bekymmer. är mycket pengar. Det riskerar andra verksamheter. Därför vill jag upprepa min fråga. Skulle inte ministern kunna peka på ett datum som kommunerna kan sikta på när de väntar på återbäringen? Det skulle jag förstås kunna göra, men då skulle jag ägna mig åt ministerstyre. Då skulle säkert någon i kammaren lämnat in en KU-anmälan mot mig. Detta kan jag alltså inte göra. Det är faktiskt myndigheten som hanterar den frågan. Det måste jag respektera. Skånska kommuner och andra kommuner i landet ligger ute med mycket pengar. Bland annat därför gick regeringen in med nästan till kommunsektorn för att underlätta kommunernas situation och för att kunna klara det här läget. Det går bra för svensk turism. Det märks inte minst i sportlovstider i Åre, där jag bor. När jag lämnade byn i går sken solen. Snön var gnistrande vit. Och skidåkningen var absolut fantastisk. Besöksnäringen sysselsätter människor från till . Tittar man på siffror från kan man se att momsen på utländska besökares konsumtion i uppgick till . Det är en ökning med . Det finns förutsättningar att bygga starkare som turistland. Det är därför viktigt att man på politiskt håll arbetar med att skapa dessa förutsättningar. Min fråga till närings- och innovationsminister är: På vilket sätt arbetar regeringen för att skapa förutsättningar för att turist- och besöksnäringen ska växa och skapa fler arbetstillfällen? Jag tackar för frågan. När man ser bilderna från Åre med solen och snön blir man väldigt sugen på att komma dit. Jag förstår därför att så många turister faktiskt kommer till och upplever det fantastiska som vi har att erbjuda. Det är faktiskt roligt att se statistiken över besöksnäringens utveckling just . Det går verkligen otroligt bra. Den går mycket bättre än i som helhet. får också fler hotellnätter bland utländska turister som skapar många drivkrafter i vår ekonomi, både i restaurangnäringen och i hotellnäringen och även i den övriga besöksnäringen. Det som vi har gjort är en riktad satsning på mer till Visit för att öka marknadsföringen av . Det börjar vi märka . Vi har riktat in oss till exempel på den kinesiska marknaden, och det är den marknad som faktiskt växer snabbast . Det har skett en ökning med av kinesiska turister som kommer till . Jag tackar näringsministern för svaret. Jag är mycket glad för att just besöksnäringen finns som en viktig komponent i regeringens exportstrategi. Vi ser att den största relativa tillväxten kommer från nya marknader som och , och vi vet att ökat resande hänger ihop med detta. Kan näringsministern säga någonting mer om hur just besöksnäringen ingår i regeringens exportstrategi och vad som görs? Ja, det kan jag göra. Vi har faktiskt medvetet valt att lyfta in besöksnäringen i exportstrategin. Jag tror inte att folk vanligtvis tänker på att besöksnäringen är en exportindustri. Men den påverkar vår ekonomi på samma sätt som exporten, och den lyfter svensk ekonomi mycket bra . Vid sidan av dessa marknadsföringsinsatser jobbar vi med direktlinjer för att få fler turister att komma hit. Men vi jobbar också målmedvetet för att anpassa och lyfta fram fler destinationer i , så att de är destinationsmogna för att ta emot turister på ett bra sätt. Detta fortsätter vi gärna att jobba med, . Jag ska ställa en fråga till bostadsminister . gjorde ett tillkännagivande till regeringen där man sa att riktvärdena för trafikbuller vid fasad skulle höjas, detta för att möjliggöra fler bostäder och byggnation vid kollektivtrafikhållplatser med mera, något som är avgörande med tanke på den akuta bostadssituation som befinner sig i. Bostadsministern har också fått ganska hård kritik från den egna regeringen för sin passivitet och sin frånvaro från den bostadspolitiska debatten. Med detta som bakgrund önskar jag ställa en fråga. När tänker bostadsministern se till att följa beslut vad gäller buller? Det är nämligen tid för bostadsministern att sätta spaden i jorden och sluta köra huvudet i sanden när det gäller bostadsutmaningen för . Det var roligt, . Regeringen gav i uppdrag till att följa upp och beskriva effekterna av bestämmelserna i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader. Det är en förordning som min regering beslutade om förra året.