kam-fs · H4C120160929fs · 2016-09-29 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Minister för internationellt utvecklingssamarbete och klimat (MP) Infrastrukturminister (S) Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsminister (S) Bostads- och digitaliseringsminister (MP) Minister för internationellt utvecklingssamarbete och klimat (MP) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Debatter och beslut i kammaren Jag har en fråga till . Statsministern och finansministern har sagt att jobbskatteavdragen har varit verkningslösa. Enligt , och samtliga ekonometriska studier som har gjorts över jobbskatteavdragets effekter rör det sig om en minskning av jämviktsarbetslösheten med åtminstone 180 000 personer. Det var också en minskning av den faktiska arbetslösheten och en ökning av sysselsättningen trots att vi hade den värsta globala ekonomiska krisen sedan i form av finanskrisen. Jag skulle vilja ha ett svar från om det är regeringens officiella linje att jobbskatteavdraget inte har haft en positiv sysselsättningseffekt. Om det är fallet: Med stöd av vilka fakta gör regeringen sådana uttalanden? Tack så mycket för frågan! Vi kan konstatera att sedan regeringen tillträdde har arbetslösheten sjunkit till en nivå . Den naglade sig fast på under hela alliansregeringens vid makten. Vi har den lägsta ungdomsarbetslösheten . Det är 120 000 fler människor i arbete sedan vi tillträdde. Alla de jobbskatteavdrag som den borgerliga regeringen genomförde tog bort 140 miljarder från investeringar i välfärden, från infrastrukturinvesteringar och inte minst från miljöinvesteringar. Sedan den nuvarande regeringen har börjat investera i ett samhällsbygge igen visar det väldigt tydliga effekter också på sysselsättningen. borde vice statsministern lära sig skillnaden mellan högkonjunktur och lågkonjunktur. befinner vi oss i en högkonjunktur, och då minskar arbetslösheten. Under en väldigt hade vi en väldigt långvarig lågkonjunktur i , och då hade vi också en sämre utveckling. Jag noterar att statsrådet inte svarar på frågan. Frågan var: Regeringen påstår i strid mot alla fakta och all expertis att jobbskatteavdraget inte har haft någon positiv effekt. Vad har statsrådet för stöd för det påståendet? Det är klart att det finns en ideologisk skillnad i grundsynen på hur man bygger välfärd. Den här regeringen satsar på massiva investeringar i bostadsbyggande, i infrastruktur och i välfärden, inte minst genom de 10 välfärdsmiljarder som vi ger till kommunerna. Vi ser att ungdomsarbetslösheten nu är lägre än vad den har varit . Där är bland de bästa EU-länderna och bättre än . Det är också en effekt av den politik som bedrivs. Jag tänker ställa min fråga till statsrådet . Det gäller ett fall som hon känner väl till. Det gäller den i fängslade svenske hjärtläkaren . Han har suttit utan att ha fått en dom. säger att han har fått en dom. Riktigt vad den innebär har jag ännu inte kunnat få klarhet i. Hans hälsotillstånd är sådant att om han inte får vård finns en stor risk att hans liv är utom räddning. Han har hamnat i en politisk vendetta i där olika ministrar angriper varandra. Han har startat det svenska sjukhuset där borta för hjärtpatienter. Tyvärr ligger nästan all den verksamheten nere nu på grund av att han är fängslad. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att han ska kunna komma till för den vård han behöver? Tack, , för frågan! Detta är en fråga som vi har en gemensam stor oro för. Det gäller hälsotillståndet och den ohållbara situationen för läkaren , som suttit fängslad under oklara förhållanden . Utrikesministern har personligen engagerat sig i fallet och har haft en väldigt nära och frekvent kontakt med etiopiska regeringen om den här frågan och hållit sig informerad om frågan. Den svenska ambassaden och det svenska konsulatet står till all tjänst för att hjälpa anhöriga och ge rättshjälp och så vidare till Fikru Maru för att saken ska underlättas så mycket som möjligt för hans del och för de anhörigas del. Vi är naturligtvis behjälpliga på alla sätt också för att se till att han ska få den sjukvård han behöver. Tack för svaret! Det kanske inte riktigt lugnar mig eller familjen, som är väldigt oroliga i närtid. Man talar i varje fall i medierna om att det handlar som hans hälsa kanske klarar sig. Om han inte får rätt vård kan han avlida. Det är en svensk hjärtläkare som är väl erkänd i som sitter fängslad i . besökte de tidigare fångna svenska journalisterna. Vad gör regeringen? UD har arbetat mycket intensivt med frågan ända sedan fallet aktualiserades. Det har funnits mycket täta kontakter från UD:s sida både härifrån och från ambassaden i . Precis som vi gör i alla sådana här ärenden försöker vi på alla sätt både publikt och under hand underlätta så att svenska medborgare ska behandlas på ett rättssäkert och bra sätt. Min fråga går till infrastrukturminister . I regeringens budgetproposition säger regeringen att både en flygskatt och en kilometerskatt kommer att införas. Regeringen nöjer sig alltså inte med att bara höja skatterna för vanliga löntagare utan vill nu också att transporter beskattas. Detta är det sämsta av två världar, Socialdemokraternas iver att beskatta vanliga löntagare och vilja att straffbeskatta allt som rör sig. Regeringen verkar ha glömt bort att jobb främst på landsbygden är beroende av billiga och fungerande transporter. Just kilometerskatten slår mot landets 63 000 lastbilschaufförer. Min fråga till ministern är därför: På vilket sätt bidrar kilometerskatten till att nå regeringens mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020? Tack för frågan, ! Alldeles presenterade en enig miljömålsberedning med ett brett stöd från höger till vänster sina förslag om hur vi ska ställa om till ett fossilfritt samhälle. Transportsektorn är där en väldigt viktig sektor. Det innebär att vi naturligtvis behöver göra investeringar i infrastruktur, men vi behöver också andra styrmedel för att långsiktigt minska transportsektorns utsläpp av klimatgaser. Kilometerskatten och flygskatten är två exempel på hur vi försöker styra människors val till mer hållbara transportalternativ. Vi jobbar inte bara med dessa frågor, utan vi vidtar också många andra åtgärder för att underlätta för till exempel åkerier i . Där har vi arbetat mycket hårt för att skapa goda sociala villkor och sjysta konkurrensvillkor, vilket är en minst lika viktig fråga för att åkerier i ska vara konkurrenskraftiga och vi också ska kunna främja hållbara transporter. Tack, statsrådet, för svaret! Vi är naturligtvis överens om att det är mycket som vi kan och borde göra för att säkerställa en god miljö. Men de åtgärderna borde ta sikte på att effektivisera till exempel våra lastbilstransporter. Därför har vi lagt fram förslag om exempelvis tyngre lastbilar. Men faktum kvarstår att svenska åkerier lever under stor press. Med regeringens politik riskerar 63 000 lastbilschaufförer att drabbas hårt av höjda avgifter och skatter, och människor på landsbygden får svårare att ta sig till jobbet. Det förslag som utredningen arbetar med har ännu inte lagts fram. Det kommer och ska därefter remitteras. Det kommer naturligtvis att handla om att utforma en sådan här skatt på ett sätt som främjar och säkerställer jobbtillväxt och möjligheter att leva och bo i hela landet. Men vi behöver också vidta åtgärder för att styra mot mer klimatmässigt hållbara transportval. Det är ofrånkomligt att kostnaden är en del av detta. Jag ser verkligen fram emot förslag från sida. Jag har en fråga till statsrådet . Finanspolitik bygger lite förenklat på en grundprincip: Statens finanser ska gå med plus, det vill säga överskott, när tiderna är goda för att ha råd att gå med minus när tiderna är sämre. Med andra ord ska man gå efter den klassiska devisen "den som spar, han har". För att utvärdera den ekonomiska politiken har vi oberoende expertis som granskar regeringens budget. En som har gjort detta är Finanspolitiska rådets ordförande . Han konstaterar att regeringen bedriver en obalanserad finanspolitik. Regeringen måste nu trots högkonjunkturen ställa sig med mössan i hand och låna för att få ihop sin budget. Även om man räknar bort kostnaden för migration försämras det finansiella sparandet med alla mått mätt. Min fråga till statsrådet lyder: Har regeringen någon gräns för hur mycket ni är villiga att skuldsätta framtida generationers svenskar? Tack för frågan! När denna regering tillträdde var budgetunderskottet 70 miljarder, och vi såg också enorma underskott i investeringar i både välfärd och infrastruktur. Järnvägsunderhållet har legat efter , och här har vi sett mycket stora investeringsbehov. Det handlar också om personal i skolan, äldreomsorg och all den service som våra medborgare förväntar sig. som vi nu har lyckats investera har vi dessutom minskat budgetunderskottet, och det kommer faktiskt att utraderas innan är över. Det är en finanspolitik som får beröm av , som i går kom med en rapport där stiger i indexet över konkurrenskraft och ansvarsfull ekonomisk politik i hela världen. Det är något som vi är mycket stolta över. menar att regeringens prognoser för är rena glädjekalkyler. I samma budget, herr talman, slår regeringen sig för bröstet även för biståndssatsningarna. Men tittar man noga ser man att 8,1 miljarder av det internationella biståndet inte ens lämnar utan läggs på flyktingmottagande på hemmaplan. Finns det inte människor utanför våra gränser som är i större behov av det biståndet? Jag tänker främst på kvinnor och barn i och runt . Jag är extra glad att det är en sverigedemokrat som tar upp denna fråga eftersom till skillnad från andra partier i denna riksdag inte avsätter av bruttonationalinkomsten till bistånd som lämnar landet, utan . Ni har väsentligt lägre bistånd för att hjälpa människor på plats än vad vi har även om en del av de pengar som är avsatta för bistånd går till att hjälpa flyktingar som har kommit till vårt land. Det är något som svenska folket ska ha klart för sig. Mina frågor riktar sig till bostads- och digitaliseringsministern. byggdes 1 miljon bostäder i . Då kunde man också stävja den bostadsbrist som förelåg i och med att många människor kunde flytta in i nya, moderna bostäder. , så där , kan man dock se att en del av miljonprogramsbygget håller på att förfalla i brist på upprustningsåtgärder. Regeringen aviserade ju tidigt att klimatsmarta satsningar måste göras i miljonprogramsområden för att bland annat skapa möjligheter till ökad trivsel och säkerhet. Målet måste vara att kontinuerligt upprätthålla den höga och enhetliga svenska bostadsstandarden. Vad gör regeringen för att i så hög grad som möjligt upprusta och energieffektivisera allmännyttan? Tack för frågan! Vi vidtar generella åtgärder för att bidra till ett ökat bostadsbyggande och klara bostadsfrågorna i just . Men vi satsar också på att få de befintliga bostäderna, särskilt i miljonprogramsområdena, att rustas upp och renoveras. Låter vi de områdena förfalla kommer de ju inte i längden att kunna vara kvar som en del av bostadsbeståndet. Vi behöver se till att de blir mer attraktiva och byggs om så att människorna som bor där kan känna att de är stolta över sina områden. I regeringens budget ligger för renovering och ombyggnad av områdena, och också pengar för att se till att marken runt omkring kan göras mer attraktiv och trevlig. Tack, ministern, för svaret! En annan aspekt av detta är trygghetsfrågorna, som har hamnat i fokus. Många boende upplever oro och rädsla för att bo och vistas i vissa bostadsområden. En av orsakerna till detta är den alltmer påtagliga kriminaliteten. Kan ministern nämna några ur bostadssynpunkt viktiga åtgärder som vidtas eller planeras för att komma till rätta med denna problematik? Att en del av de pengar som vi satsar i budgeten går till att göra områden trevligare, vackrare och mer attraktiva att vara och trivas i för de boende är naturligtvis en viktig del i den politiken. Sedan håller inte jag med om att vi generellt har en utveckling mot mer kriminalitet och fler problem. Det kan uppfattas så, men jag tror att det delvis är en vrångbild. Min fråga riktar sig till vice statsminister . statistik visar två saker: att Alliansens skolreformer nu börjar ge effekt men att få nyanlända elever klarar sig vidare till gymnasiet. Detta är en oroande utveckling, som regeringen har blundat för. Det oroar oss moderater. Vi har lagt fram flera förslag för att höja lärarnas kompetens i andraspråksinlärning och mer noggrant följa de nyanlända elevernas kunskapsutveckling. Min fråga är därför: Med denna statistik på bordet, kommer regeringen att lägga fram några nya reformer för att öka de nyanländas chanser att lyckas i ? Tack, , för frågan! Det är ett mycket glädjande besked som kom , nämligen att gymnasiebehörigheten ökar bland dem som slutar ; äntligen är denna trend vänd. Det har inte skett i ett vakuum utan har handlat om att vi har satsat på mycket mer personal i skolan, 13 000 fler pedagoger, höjda lärarlöner med mera. Det ger nu äntligen effekt. Det som syns i statistiken är att de nyanlända ungdomar som ännu inte har ett personnummer naturligtvis ligger väldigt dåligt till. Här satsar regeringen till skillnad från fortsatt mycket stora summor på kommunerna, så att de ska kunna anställa fler, liksom på yrkesvux och på den typen av komvux som särskilt kan stödja de nyanlända. Tack, statsrådet, för svaret! Jag noterar att vi båda är glada över att betygen har vänt vad gäller många elever. Men för dem som står allra längst bort och har svårast att klara skolan går det riktigt dåligt. Där känns det som om statsrådet inte tar detta på allvar. Därför undrar jag: Vad gör man egentligen i regeringen för att fler nyanlända ska klara sig vidare till gymnasiet? Regeringen satsar mycket på snabbspår för nyanlända. Särskilt för alla de ungdomar som har kommit och som inte har klarat den svenska måste vi naturligtvis ha extra insatser. Där kanske yrkesvux eller någon annan typ av utbildning som ingår i det stora kunskapslyft som regeringen har satsat på kommer att ge resultat. Jag kan konstatera att budgetmotion på skolområdet är väsentligt mindre. Min fråga går också till biståndsminister . påbörjades det som skulle vara en vapenvila mellan den syriska regimen och delar av den väpnade oppositionen. Hjälpkonvojerna stod redo för att ta in mat, vatten och andra förnödenheter till särskilt utsatta områden och städer i , där människorna är omringade och isolerade. Det är helt uppenbart att humanitär rätt inte gäller och att nödsändningar har blivit måltavlor i det här kriget. Den värsta attacken skedde mot en konvoj som hade nödhjälp till över 78 000 människor. Min fråga är: Hur påverkar den här händelseutvecklingen bistånd till ? Tack, Lawen Redar, för frågan! Vi är chockerade och tar med full kraft avstånd från de fruktansvärda brott mot humanitär rätt som sker mer och mer i världen. Det som skedde mot hjälpkonvojer med biståndsarbetare och humanitära arbetare är fullständigt avskyvärt. är en av de största givarna till FN:s humanitära system. Vi ger också till Röda Korset och andra organisationer, där människor med sina egna liv som insats ger till dem som är allra mest utsatta. Vi arbetar inom FN och också med diplomatiska medel för att stärka den humanitära rätten. Vi kan konstatera att det finns allt fler icke-statliga aktörer som är inblandade i konflikter, exempelvis Isil, som inte respekterar den humanitära rätten, men även stater. Tack, statsrådet, för svaret! Det som är nödvändigt nu är också att säkra att det svenska biståndet inte hamnar i fel parters händer - de parter som begår dessa överträdelser och krigsbrott i . Hur kan säkerställa att vårt bistånd hamnar i rätt händer? arbetar via kanaler där det finns övervakningsmekanismer, så att det aldrig ska kunna hamna i fel händer. Men det är klart att krigets logik är fruktansvärd. Vi kan aldrig någonsin hundraprocentigt garantera att en hjälpkonvoj inte blir kapad eller beslagtagen av någon stridande part. Detta har hänt i historien, och det kommer att fortsätta hända, men det kan inte stoppa oss från att hjälpa människor. Min fråga går till statsrådet . Väntetiderna inom vården växer nu och är extremt långa. De har drastiskt ökat . Var tredje patient har väntat än vårdgarantins för att få sin operation eller behandling. är vårdgarantins måluppfyllelse av samtliga diagnoser, men för många - även livsviktiga - är man nere på . Jag ska ta några exempel. Medianväntetiden för män som drabbas av aggressiv prostatacancer är från diagnos till behandling nästan . Det innebär att nästan hälften av patienterna får vänta ännu längre. För sedan kunde vi ta del av en oerhört tragisk händelse där en ung människa valde att ta sitt liv. Han hade då väntat för att få komma till psykiatrin. Jag vill påstå att de växande kötiderna är en total katastrof, först och främst för patienterna i fråga men också för tilltron till den svenska sjukvården. Min fråga är: Vad kommer statsrådet att vidta för åtgärder för att vända denna katastrofala utveckling? Låt mig börja med att säga att jag helt delar Per Ramhorns uppfattning att detta är väldigt bekymmersamt för den svenska vården. Det som regeringen gör är, förutom generella anslagshöjningar till kommuner och landsting och riktade satsningar till landstingen i form av professionsmiljarden och satsningar på kvinnors hälsa, också åtgärder som direkt riktar sig till de sjukaste patienterna för att minska köerna inte minst inom cancervården. Vi håller just nu tillsammans med kommuner och landsting på att bygga ut ett system med standardiserade vårdförlopp som kraftigt ska minska ställtiderna från det att man har fått misstanke om en cancertumör till dess man kommer i behandling. Systemet har redan provats i och med goda resultat. För denna satsning tillför vi 2 miljarder . Tack, statsrådet, för svaret! Många av era satsningar tror jag är bra, men jag tror inte att åtgärderna kommer att räcka på långa vägar. Flera andra länder har kortare vårdköer, bland annat , som du nämnde. Där hålls ventegarantien, som det heter där, i de flesta fall. Deras väntegaranti är på en månad även för mindre allvarliga sjukdomar. 70 veckors väntan på en höftled, som det är här i , är helt otänkbart i . Där gäller i snitt. Som sagt tror jag att detta problem måste angripas från många håll . Jag tror att två underliggande orsaker är dels brist på viss nyckelpersonal, bland annat specialistsjuksköterskor, dels att man behöver uppdatera sina rutiner och sin organisation. Jag besökte i län, som har lyckats väldigt väl med att korta väntetiderna och också fördubblat antalet operationer . Det var väldigt intressant. Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet . Det är den rödgröna regeringen presenterade sin budget. Personligen var jag mycket glad åt den, och det var glädjande stora satsningar inom klimat- och miljöområdet. Men det har också förekommit ganska mycket kritik och skriverier om att de flesta satsningarna ligger bortom valet . Min fråga till statsrådet är om detta stämmer. Tack, , för frågan! Den rödgröna regeringen är oerhört stolt över att ökningarna i miljö- och klimatbudgeten är , och då talar vi om ökningen fram till . Det är alltså inga satsningar som den här ökningen handlar om, utan ökningen ser vi om vi jämför med genomsnittet av allianspolitiken på miljö- och klimatområdet och miljöministerns budget. Den är större . Sammanlagt kommer regeringen att satsa 25 miljarder på miljö- och klimatinsatser under den här mandatperioden. När vi sedan gör budgetpresentationer gör vi också presentationer av vad vi tänker oss för satsningar längre fram. Det finns alltså också satsningar som är högst väsentliga. Jag tackar så jättemycket för svaret, statsrådet ! Jag undrar: Hur kommer människor att märka dessa satsningar i sin vardag? Vad blir effekten för alla oss här ute? Två av satsningarna, Klimatklivet och stadsmiljöavtalen, är sådana satsningar som direkt får verkan ute i kommuner och regioner i hela landet. Vart jag än reser - jag var i i går - har pengar från Klimatklivet gjort att man kan investera i laddstolpar för elbilar och biogasanläggningar, så att vi kan ställa om till en fossilfri fordonsflotta. Man har i också satsat på världens första klimatsmarta datahall. Min fråga är till infrastrukturminister . Vi har tidigare diskuterat transportsektorn och dess miljöpåverkan. Det finns väldigt stor miljö- och samhällsnytta att ta till vara genom att möjliggöra transporter med tyngre, längre och mer transporteffektiva fordon på det svenska väg- och järnvägsnätet. som man då nyttjar ledig kapacitet - den utnyttjas optimalt - minskar klimatgasutsläppen dramatiskt. Konkurrenskraften och betalningsförmågan för goda sociala villkor växer också med en ökad transporteffektivitet. En rad studier visar att detta är en lågt hängande frukt om man har ambitionen att öka transporteffektiviteten och få bättre sociala villkor och en bättre miljö på godssidan. Jag har då en fråga till statsrådet . Det ligger i princip en färdig lagstiftning när det gäller tunga lastbilar, . Vad hindrar statsrådet från att lägga fram en proposition eller en förordningsskrift så att detta blir verklighet? Tack, , för frågan! Ja, det här är ju en del av hur vi totalt sett ska ställa om transportsektorn för att den ska bli mer hållbar för framtiden. Där behöver vi jobba med en lång rad olika åtgärder. Vi behöver bygga ut infrastrukturen. Vi behöver vårda den infrastruktur vi har. Vi kommer att behöva ha styrmedel som gör det mer fördelaktigt att välja mer klimatsmarta alternativ. Men vi behöver också ägna oss åt att effektivisera de transporter som sker. pekar väldigt tydligt i sin underlagsrapport till regeringen på att man ytterligare behöver förstärka fyrstegsprincipen i planeringsarbetet. Det handlar om att i första hand se om behovet kan tillgodoses på ett annat sätt, och sedan går det hela vägen upp till att man, så att säga, bygger ny infrastruktur. Att göra de här effektiviseringarna av befintliga transporter är ett väldigt bra sätt att minska transportarbetet utan att minska transporterna som sådana. Vi har redan vidtagit åtgärder för längre tåg. Jag väljer att tolka ministern positivt intill dess att jag har bevisats om motsatsen. Det tycker jag är en god princip. Det finns också stora vinster att göra med längre fordonskombinationer. Just nu pågår ett enda försök - det är i norra , i - med en 30-meterskombination. De väntar just nu på tillstånd från regeringen att fortsätta. Annars upphör försöket . Det vore djupt tragiskt för svenskt näringsliv, svensk fordonsindustri och de industrier och företagare som har investerat stora pengar i att utveckla modern och smart teknologi. När kommer tillståndet? Vi har redan vidtagit åtgärder för att längre och tyngre tåg ska kunna trafikera det svenska järnvägsnätet. Det är viktigt inte minst för kopplingen till övriga . Men vi tittar naturligtvis också på hur vi kan effektivisera lastbilstrafiken. I stora delar av landet är det inte möjligt att köra gods vare sig på tåg eller på sjö, även om vi gärna ser en överflyttning. Vi ska däremot se till att de åtgärder vi vidtar inte innebär en överflyttning från sjöfart och tåg till väg. Därför behöver vi vara lite noggranna när vi genomför förändringar. Jag har också en fråga till infrastrukturminister och transportminister . Vi är naturligtvis helt överens om att vi måste ha fokus på underhåll av befintlig infrastruktur, inte minst järnväg. Det var också - vi kan se på det lite historiskt - en väldigt stor inriktning för Liberalerna och Alliansen . Ska vi vara historiskt korrekta fördubblades faktiskt underhållet till järnväg under den tiden, från knappt 4 till lite drygt 8 miljarder. Det ser vi frukten av . Vi som åker tåg märker att det jobbas väldigt mycket. Det kan man uppleva som ett hinder på kort sikt, men det är naturligtvis positivt i en annan bemärkelse.