kam-sf · H3C120160421sf · 2016-04-21 14:00:00 — Skolan ska rusta eleverna för framtidens arbetsmarknad. Den digitala kompetensen blir allt viktigare. Eleverna måste få med sig programmering, entreprenörskap och innovation. Lägger vi inte fokus där kommer morgondagens unga inte att kunna jobba i de företag som hör framtiden till, och jag vill därför fråga statsministern: konkreta reformer vill regeringen genomföra för att öka den digitala kompetensen i skolan? Entreprenörskapet är helt avgörande, och programmering kommer att vara helt avgörande. Här har vi en stor uppgift framför oss för att se till att programmering finns i skolan och kommer alla till del, för det här kommer att vara en oerhört viktig framtida kompetens. håller i sin nationella it-strategi för skolan på att utveckla just hur programmering ska komma in i utbildningen på bästa möjliga sätt. Jag ser fram emot den utvecklingen; den kommer att vara helt avgörande. Det som dock var lite sorgligt var den förra regeringens period när dåvarande utbildningsministern motsatte sig den här typen av utveckling i skolan. Vi blev stillastående . Det är synd. Men ska vi ta oss an det här, och jag gör det gärna tillsammans med . Detta är det som Spotify pekar på som ett av problemen. Det andra de pekar på är bostäder. Spotify säger att vi måste ha fler bostäder, och det är därför det är så viktigt att vi klarar även detta åtagande. Tack, statsministern, för svaret! Regeringen har ju som mål att ska ha lägsta arbetslöshet 2020. Det är många som tror att detta kommer att bli svårt att nå, och då kan man konstatera att regeringen måste vässa sin politik på ett antal olika områden, inte minst när det gäller utbildningspolitiken. Det duger inte att företag som skapar jobb i tvingas lämna landet för att politiken inte mäktar med de förändringar som behövs. Jag vill därför fråga statsministern om han är beredd att öka tiden för it i skolan, när man, som jag förstår att statsministern också säger, ska införa programmering som ett kreativt ämne i den svenska skolan. Jag kan inte stå här och säga hur många timmar it eller programmering man ska ha i skolan. Det sköts av ansvarigt statsråd. Vad jag säger är att vi ska ha in programmering på ett naturligt sätt i skolan, för det kommer att vara en viktig framtida kompetens. Att utbildningspolitiken skulle ha blivit sämre stämmer inte. Det var under er regeringsperiod som skolresultaten sjönk så dramatiskt. Vi håller på att arbeta bort det . Vi måste vända det. ska höja sin kunskapsnivå, inte sänka den. Att alla betalar sina skatter är en viktig del av den svenska modellen. Det globala skattefusk som har avslöjats i Panamadokumenten och andra offentliggöranden har upprört väldigt många människor, inte bara i vårt land utan runt om i världen. Det faktum att de som har högst inkomster och förmögenheter så ofta och uppenbart går runt lagar och moral för sin egen skull är ett hot mot samhällssolidariteten. I den senaste ordentliga uppskattningen av skattefelet i uppskattades det till 133 miljarder. På europeisk nivå pratar man om 1 000 miljarder. Min fråga till statsministern är naturligtvis: Vad gör regeringen mot skattefusk och skatteundandragande? Vad planerar regeringen för ytterligare åtgärder? Det är korrekt att den svenska modellen bygger på att om man har en inkomst så betalar man skatt, lite olika beroende på vad man tjänar. Man ska göra rätt för sig. Det finns få saker som urholkar skattemoralen så kraftigt som att några inte gör sin del, och det är därför som jag förvånas över att visar en sådan fullständig nonchalans över att högt uppsatta moderater har varit indragna i historier om skatteplanering och skattefusk. Det vore rimligt att från den sidan få höra en väldigt tydlig markering. Från regeringens sida gör vi mycket konkreta insatser. Vi har gett oss på transportbranschen för att den ska fungera bättre, och det gäller även byggbranschen. Vad vi gör nu är att införa personalliggare också på bilverkstäder, partihandel med livsmedel och inom skönhetsvård, allt naturligtvis för att stävja svartjobb. Vi bedriver också ett mycket aktivt internationellt arbete för att få till fler avtal för informationsutbyte. Regeringen har satt upp ambitionen att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. En omställning av transportsektorn för att bryta fossilberoendet och minska utsläppen är såväl nödvändig som möjlig. I takt med att utsläppen av klimatgaser minskar i andra sektorer blir utvecklingen inom transportsektorn alltmer avgörande för våra möjligheter att hantera klimatutmaningen. En tredjedel av de nationella utsläppen av växthusgaser kommer från transporter. av bränslet är fortfarande fossilt. Det sker nu en snabb teknikutveckling, och marknaden för fossilfria alternativ växer. Här har både miljömässiga och ekonomiska fördelar av att ligga i framkant. Därför vill jag fråga statsministern hur vägen till en fossilfri transportsektor i ser ut. Jag delar uppfattningen att detta är en mycket viktig fråga för regeringen. Vi har sagt att vi ska bli ett av världens absolut första fossilfria välfärdsländer. Vi vet då att det är oerhört betydelsefullt att vi lyckas just inom transportsektorn, eftersom det visar sig att ungefär en tredjedel av klimatutsläppen kommer därifrån. Vi vet att av fordonsbränslena är fossila, så där har vi ett väldigt tydligt ackord. Det är därför vi vill åstadkomma den här förändringen genom några strategiska inriktningar. Det ena är att ha mycket energieffektivare resor och transporter. Det andra är att jobba med förnybara energislag. Det tredje är att gå direkt på elektrifiering, som är det absolut renaste. Några insatser som vi har gjort är att öka anslaget till järnvägsunderhållet för att se till att vi får fler transporter på järnväg i stället för på väg. Vi har nya medel till fordonspremien. Vi inför en elbusspremie som är ytterligare ett steg på väg. Det är några konkreta reformer för att uppnå detta. På läktaren sitter , , från . när hon fyller 15 har hon för avsikt att ta jägarexamen och tillsammans med sin far och kanske också sin storebror, om han har tur, åka ut och jaga. Hon får inte köpa egna vapen för jakt förrän hon är , och det är nog i alla delar rätt och riktigt. Men hon har uppmärksammat den debatt som pågår framför allt inom Europeiska unionen om förändrade vapenlagar. Hon undrar om statsministern kommer att verka för och tror att det är möjligt att det kommer att gå att köpa halvautomatiska hagelvapen för jaktändamål även i när hon fyller . Arbetet pågår med att se hur det direktivet ska implementeras i vår egen vapenlagstiftning. Att det blir rätt bestämmelser i är grundläggande. Det lät ett tag som om halvautomatiska vapen skulle förbjudas. Men med den arbete och andras arbete bedömer jag att så inte är fallet utan att det är fråga om de helautomatiska vapnen. Sedan kan det finnas andra vapen som möjligtvis är i gråzonen eller vapen som går att göra om som vi måste se upp med. Det finns vapen som vi absolut inte vill ha. De har också använts vid mycket grova terrorbrott. Men det råder inget tvivel om att svenska jägare ska kunna fortsätta sin verksamhet. Jag ser goda förutsättningar för att vi ska komma fram till ett resultat också på EU-nivå som gör att jägarna kan fortsätta att jaga. Jag tycker att ska se framtiden an med tillförsikt. Det har varit en händelserik vecka, och min fråga tar avstamp i den presskonferens som avhölls med anledning av den tidigare bostadsministerns avgång. I samband med denna presskonferens ställdes ett antal frågor rörande den granskning som föregick statsråds tillsättande. Statsministern svarade att man har gjort en grundlig granskning i form av ett batteri av frågor som de tilltänkta statsråden själva har fått svara på. Statsministern tillstår också att det kanske inte alltid är så att allt kommer fram. Anser statsministern att det är ett lämpligt uttryck att kalla något för en grundlig granskning när fakta som enkelt kan hittas med en googling inte framkommer? Eller erkänner han sin tidigare inkompetens? Vad avser man i så fall att ändra i framtida granskningsprocesser inför tillsättandet av nya statsråd? Vid bildande av en regering måste man noggrant gå igenom förutsättningarna för dem som kan vara påtänkta som statsråd. Den granskningen bygger på två saker. Den ena är frågor om fakta som måste ställas, men den andra bygger också på att den person som svarar på frågorna ger uttryck för allt som det möjligtvis finns att ge uttryck för. Vi har gjort en noggrann granskning. Jag står för det. Det tog sin tid, och det var väl använd tid. Jag tror dessvärre inte att någon kommer att komma i ett läge där precis alla situationer och alla eventualiteter har täckts. Dessvärre tror jag att det kommer att vara så. Icke desto mindre måste man vara så noggrann som man kan vara för att detta inte ska uppstå. Vi har gjort det jobbet. har vi en situation där ett statsråd har entledigats. Spotify skrev ett öppet brev där man pekade på att det är mycket svårt att bygga ett riktigt stort bolag från . Man överväger därmed att flytta och expandera i andra länder i stället. En sak som Spotify pekar på är personaloptioner, det vill säga möjligheten att göra medarbetarna till delägare. Det förslag som har kommit i en utredning begränsar antalet branscher och även storleken på bolaget. Jag tror att det är ett feltänk. Digitaliseringen skapar startups i alla branscher, och den behövs i alla bolag oavsett storlek. Jag tror att det finns en chans att bygga vår tids och , men de kanske kommer att heta Spotify, Izettle eller Klarna. Vi har bara den chansen om vi lyssnar på varningssignalerna. Är statsministern beredd att göra det? Tänker statsministern backa Spotify? Spotify tog upp ett antal frågor, förutom den som redan har diskuterats om it-strategi och programmering, och tog bland annat upp den viktiga frågan om bostäder. Det är därför vi svarar mot den efterfrågan. Vi ökar bostadsbyggandet rejält. Vi måste öka det ännu mer. Här har vi ett stort åtagande, för folk måste kunna flytta dit jobben finns. Därför är det tragiskt att under den förra mandatperioden minskades exempelvis byggandet av hyresrätter i den här staden där Spotify verkar. Minskningen var 20 000. Tack och lov har den nya ledningen i staden bestämt sig för att låta bygga ytterligare 20 000 hyresrätter. Då blir det lättare för Spotify. Utredningen om personaloptioner tillsattes av den förra regeringen med direktiv av den förra regeringen. har utredningen levererat förslag enligt de direktiven. har vi att välja på att endera leverera de förslagen, ta dem vidare och påbörja jobbet, eller att börja om helt på nytt med en helt ny utredning. Vi håller på att bereda frågan , men man måste vara medveten om vilka alternativen är. Försäljningen av brunkol är den största klimatfrågan som regeringen har att hantera. I det tidigare svaret till sa statsministern att det ska bli en bra affär rent ekonomiskt, men det ska också bli den bästa affären ur klimatsynpunkt. Är de två dimensionerna som ligger till grund för regeringens beslut om eventuell försäljning ekonomi och klimatansvar? Om det skulle visa sig, , att dessa tjeckiska miljardärer som vill köpa tillgångar är helt hänsynslösa skattefifflare, baserade i skatteparadis, figurerar i Panamapapperen och har noll miljöansvar, skulle det påverka regeringens bedömning i affären? Jag tror att jag sa att styrs av dels kammarens tydliga uppdrag om att agera affärsmässigt, dels att som företag agera så miljövänligt som möjligt. Det redovisar man nu att man ska gå vidare med. Om affären ska bli av håller på att utvärderas. Det finns ett prospekt för detta, och det måste utvärderas. Då ska inte jag stå här i talarstolen och säga det ena eller det andra innan den utvärderingen har gjorts. Vi kommer att ta god tid på oss. Vi tänker inte göra om den förra regeringens misstag en gång till och slarva oss igenom en affär och sedan stå där med en dyr nota, utan vi tänker göra detta så noggrant som det någonsin går. Därför kommer det att ta . Det får bli mitt svar. Regeringen har uttalat att man vill förbättra möjligheterna för människor att bo och verka på landsbygden. Vi vet att en väl utbyggd bredbandsinfrastruktur är viktig för att göra det möjligt att driva företag och därmed göra det möjligt för människor att bo och verka på landsbygden. I landsbygdsprogrammet satsar regeringen 3,25 miljarder på bredband och dessutom 1,4 miljarder i de regionala fonderna. Det vi nu ser är att de ansökningar som har kommit in vida överstiger de totalt lite över 4 miljarderna kronor. Likadant är det i som i resten av landet. Hur ser statsministern på detta långsiktigt, och vad kan göras? Det är riktigt som säger att regeringen har avsatt 3,25 miljarder. Det är en fördubbling . Det är en rejäl ökning, och det är oerhört viktigt. Precis som påpekar har det kommit in många ansökningar, vilket är roligt. Det är positivt. Vi får nu se till att får behandla klart de ansökningarna. Sedan får vi se om det behöver göras mer. Jag kan inte utlova det här, men vi ska naturligtvis följa detta så noggrant som vi ska göra för att se om allt går åt. Efter det får vi ta ställning till vad som behöver göras. Bredband är oerhört viktigt. Vi har också gjort andra saker för att underlätta bredbandsutbyggnad, bland annat det som är ortssammanbindande. Det handlar om ett antal stora investeringar, inte minst uppe i norr. Vi har också lagt fram en proposition om billigare och effektivare byggande och grävande. Den här regeringen kallar sig feministisk. Orden är många och vackra. Man använder begrepp som jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering. Men det är en sak att påstå att man har vissa värderingar och en helt annan att leva upp till dem. I realiteten finns svenska myndigheter som har lagt sig platt för beteenden som ligger mycket långt från principen om alla människors lika värde. Vi har en regering som tror att börsbolagens styrelser är vårt största jämställdhetsproblem, som det finns statsråd som inte ens ser problemet med att människor vägrar att ta kvinnor i hand. Vågar statsministern ta itu med de verkliga jämställdhetsproblemen? Vågar regeringen agera mot myndigheter som accepterar värderingar som utgår från att alla människor faktiskt inte är lika värda bara för att dessa värderingar är kulturellt eller religiöst motiverade? Jag leder världens första feministiska regering, och jag är jättestolt över det. Det innebär bland annat att vi inte lägger fram någon budget förrän vi faktiskt har gått igenom den från jämställdhetssynpunkt. Vi anger för myndigheterna att de också måste leva upp till jämställdhetskrav och visa hur de gör. Detta har vi breddat. Jag tror att det är 40-50 myndigheter som omfattas av detta krav. Vi tar detta vidare. Jag tycker att det är viktigt att börsbolagen också skärper sig på denna punkt, därför att börsbolagen är en del av vårt samhälle. Sedan kan man fråga varför var så pigga på att behålla ett vårdnadsbidrag som alla visste var till för att kvinnor skulle vara hemma och borta från arbetsmarknaden, varför inte tycker att lönekartläggning på fler företag är viktigt och varför vill skära i välfärden som är så otroligt viktig ur jämställdhetssynpunkt. Angående det som statsministern tidigare sa till vill jag påminna om att den enda högt uppsatta politiker som mig veterligen har dömts för att i berusat tillstånd ha misshandlat invandrare och skrikit rasistiska glåpord är den före detta SSU-ordföranden . Jag kan efter fråga till statsministern konstatera att regeringen inte ens googlar tilltänkta statsråd och inte ens funderar på att göra det , vilket för mig är skrämmande. Men det var inte detta som min fråga gällde. Med tanke på cirkus och det uppenbart bristande omdömet hos ledning är min fråga: Har statsministern fullt förtroende för samtliga statsråd, inklusive de miljöpartistiska statsråden och ? Det är en mycket enkel fråga, och den måste en statsminister kunna svara på. Svaret är ja. Död åt de armeniska hundarna, och låt blodet forsa! Det var de ord som uttalades på av Turkiska riksförbundets företrädare. Det är ett förbund som , som också vägrar erkänna det armeniska folkmordet, har haft väldigt mycket umgänge med. stod jag och på Assyriska riksförbundets nyårsfirande och talade. Då sa : Om ni svensk-assyrier röstar på mig och jag blir statsminister lovar jag er att jag kommer att erkänna det armeniska folkmordet, även kallat seyfo. när ni har kommit till makten har ni grävt ned frågan i rapporter. Ni väljer i stället att vara den turkiska statens knähund. Ni vill hellre komma in i säkerhetsrådet än att stå upp för mänskligheten. Min fråga är: Kommer ni att erkänna detta och ta beslut i frågan innan valet till säkerhetsrådet kommer att ske? När det gäller den sista frågan kan jag inte här berätta när olika beslut ska tas. Alla beslut ska beredas, och alla beslut bereds i den ordning som de ska beredas. Vi vill in i säkerhetsrådet för att stå upp för de mänskliga rättigheterna. är ett mycket viktigt organ i FN-arbetet, och det är det enda organ där det fattas bindande beslut. Då är det rimligt att är med där, tycker vi. är nämligen den sjätte eller sjunde största bidragsgivaren i FN-systemet. Därför är denna kampanj oerhört viktig. Det är inte på något sätt så att tummar på sin utrikespolitik för att komma in i säkerhetsrådet. Vi förstärker utrikespolitiken därför att vi vill in i säkerhetsrådet. har en position där ute i världen som vi ska vara mycket stolta över och ta vidare. Ungdomsarbetslösheten har glädjande nog minskat, men det finns fortfarande alldeles för många ungdomar som är sysslolösa. Ett intressant begrepp är NEET. Det handlar om ungdomar som varken arbetar eller studerar. Jag tror att det allra viktigaste är att se till att dessa ungdomar kommer i aktivitet. I många fall är det positivt att ungdomar studerar, även om de inte arbetar, eftersom det ökar deras chans att få jobb . Framför allt är det mycket viktigt att få ut den yngsta gruppen, de som är och som ska gå i gymnasiet. Men även i fråga om de som är upp till och som innefattas av begreppet NEET gäller det att se till att så många som möjligt kommer i utbildning eller arbete. Min fråga är: Hur bedriver regeringen arbetet för att nå detta mål? Vi har satt ett mycket tufft mål för att knäcka arbetslösheten. Vi ska ha EU:s lägsta arbetslöshet. Vi har försvårat det, eftersom vi även har gjort det som den förra regeringen inte gjorde. Vi bryr oss om de ungdomar som varken arbetar eller studerar. har vi påbörjat ett arbete som leder. Det är ett samarbete där Arbetsförmedlingen och kommunerna ingår. görs en kartläggning runt om i i alla kommuner. Jag har tittat på ett antal av dessa kartläggningar. Vi gör dessa kartläggningar för att få fram vilka dessa ungdomar är och hur många de är, så att vi får en ögonblicksbild och en bild av hur stort åtagandet är. Dessutom går vi vidare med handlingsplaner. Vad behöver dessa ungdomar? En del är kanske redo att sätta sig på skolbänken igen för att få en gymnasieutbildning. En del måste kanske få en gymnasieutbildning kombinerad med praktik. Och en del kanske behöver en tredje resa. Alla ska ha möjligheter. Det är det som är den stora fördelen när en socialdemokratiskt ledd regering leder arbetet. Vid den förra frågestunden med statsministern var Liberalernas gruppledare orolig för de barn som är på flykt och det faktum att regeringen vill splittra barnfamiljer. Statsministerns svar var att är under så hårt tryck på grund av alla ensamkommande att det inte längre går och exemplifierade med att hela , alla socialsekreterare, säger upp sig. Den kommun som då var på tapeten är en i mitt eget hemlän län, . Jag vet att anledningen till uppsägningarna inte var flyktingkrisen utan en arbetsgivare som inte gett rätt förutsättningar vare sig när det gäller lön eller vidareutbildningar. De som jobbar med ensamkommande barn är de facto de enda som är kvar. Min fråga är om statsministerns samlade bedömning är att det är okej att använda socialsekreterare som ett vapen i flyktingdebatten på ett sätt som inte överensstämmer med verkligheten. Exakt hur det var i har jag aldrig uttalat mig om. Däremot har vi fått vittnesmål om att är mycket ansträngd. Jag har själv suttit och talat med en del företrädare för , och de beskriver just detta. Och det är inte så konstigt. Det är ett jättestort åtagande när det kommer barn till vårt land som vi ska ta om hand. Det kom 30 000-35 000 barn . Det är klart att det är ett jättestort åtagande. Det är alltså utifrån en verklighet som jag beskriver detta. Vad vi gör, till skillnad från den förra regeringen, är att vi ger välfärdsarbetarna möjligheter. Det handlar om till kommuner och landsting . har vi sagt att vi kommer att se till att de får det också framgent. Då har de långsiktiga förutsättningar att vara bra arbetsgivare. Då duger inte skattesänkningar. är det mer resurser till välfärden som gäller. Då har vi bättre möjligheter att ge också arbetare, löntagare, bättre villkor. har i den svåraste flyktingsituationen sedan tagit ett större ansvar än något annat land i västvärlden. Vi har tagit ett stort ansvar, och det är jag som socialdemokrat väldigt stolt över. Men inget land klarar ensam den utmaningen. Därför har regeringen, och inte minst statsministern personligen, varit engagerad för att driva på och förändra den gemensamma flyktingpolitiken i EU och jobba för att alla EU-länder ska ta ett delat ansvar för att ta emot asylsökande. Statsministern har bidragit med viktiga framsteg när det handlar om omfördelning och prioritering för att rädda liv och bekämpa människosmuggling. Men min fråga till statsministern är vad kan göra framöver för att säkerställa att vi får ett större gemensamt ansvarstagande i EU, så att fler länder tar sin del av ansvaret. Det är nu viktigt att detta arbete inte bara fortsätter utan slutförs. Jag är orolig - det ska jag vara ärlig och säga - för EU och EU:s framtid. Om vi inte klarar av den här uppgiften kommer EU att kraftigt försvagas. Det är därför vi har drivit den här politiken där alla 28 måste ta sitt ansvar. har ju lagt fram två förslag - två spår, så att säga. Det ena skulle vara en mer permanent lösning, ett permanent omfördelningssystem, och det andra skulle mer hantera en kris vid en allvarlig situation eller allvarlig uppgång i flyktingströmmarna. Vi föredrar ju det första spåret. Sedan får man se hur långt det går att nå, för det är som bekant några som är väldigt motsträviga. Vad vi i regeringen gör nu är naturligtvis att bilda allianser med så många like-minded vi kan - det är med tyskarna, fransmännen och andra - och få fler och fler att säga att vi måste få en lösning till stånd. Vi arbetar mycket aktivt för detta. Fru talman och statsministern! Vi har varit inne på frågan om extremism och våldsbejakande miljöer. Det är inte enda problem, utan vi har ett stort bekymmer med återvändande terrorister som har samarbetat med Islamiska staten. Liberalerna tog upp frågan , och senast . Vi ställde krav på beredskap för hur vi ska hantera dem som återvänder till . Inrikesminister meddelade då i en interpellationsdebatt att vi inte behöver vidta några nya åtgärder. Man accepterade inte heller Liberalernas yrkande om fördubblade åklagarresurser så att vi kan utreda och lagföra fler terrorister som kommer tillbaka. Men för sedan beslutade att uppdra till Säkerhetspolisen att intensifiera arbetet kring just återvändare. Varför sa regeringen nej till vårt förslag , och hur ska vi kunna lagföra dem utan åklagarkapacitet? Regeringen för ju en diskussion med myndigheterna, bland annat , om hur arbetet ska genomföras, om resurserna för arbetet och om hur regeringen kan ge i det här fallet bästa möjliga förutsättningar. Det är naturligtvis utifrån det som detta sker. Vi skjuter alltså till resurser till . Sedan har vi, som bekant, lagstiftning för kriminalisering av resorna samt av finansiering av och förberedelse för resor. Vi skärper passlagen och ger större möjligheter för myndigheter att utbyta elektronisk information.