kam-fs · H4C120160922fs · 2016-09-22 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Samordnings- och energiminister (S) Minister för högre utbildning och forskning (S) Socialförsäkringsminister (S) Miljöminister (MP) Samordnings- och energiminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Debatter och beslut i kammaren Den rödgröna regeringen säger sig bejaka miljöintressen och lyfter gärna fram människors roll i omställningen till ett hållbart energisystem. Samma regering införde en straffskatt på solel. Motivet var enligt regeringen att detta är ett krav från EU. Det är fel. Ett sådant krav finns inte. Det var därför i bästa fall ett missförstånd baserat på okunskap. I värsta fall var det en bortförklaring, alltså ett sätt för regeringen att undvika att ta ansvar för sina beslut. Min fråga går till statsrådet : när vi vet och har rett ut att EU inte ställer några sådana skattekrav på , kommer regeringen att göra om och göra rätt? I så fall när? Det är många miljöhjältar där ute som väntar på besked. Jag tackar för en bra fråga. Vi ser en fantastisk utveckling inom energisektorn med kraftiga fall i kostnaderna för förnybar energi. Detta skapar stora möjligheter för ett land som med stora tillgångar på skog, vatten och vind. Det är ingen slump att vi är det ledande EU-landet vad gäller förnybar energi. Det är också glädjande att vi över blockgränserna har kunnat komma överens om att ställa om det svenska energisystemet till förnybart till 2040. Även om vi inte har så mycket sol är det såklart en möjlighet, särskilt när lagringsmöjligheterna ökar. Precis som ledamoten säger gjorde vi bedömningen utifrån en utredning som gjordes av förra regeringen att skatten var ett krav när det gäller kommersiella anläggningar. Men när det nu öppnar sig möjligheter ska vi givetvis titta över det. Det handlar inte om en fiskal fråga utan om att det blir juridiskt korrekt. Det var inte det svar som de människor som står inför stora investeringar i solel ville ha. Regeringen har använt som en ursäkt för att införa en straffskatt på solel. Detta visade sig vara fel. Därför upprepar jag frågan: Ert motiv var . Det har fallit. Har regeringen tänkt göra om och göra rätt? Ge nu besked till dem där ute som står inför investeringsbeslut! Svaret på den frågan är ja. Vi gör vårt yttersta för att främja förnybar elenergi, också solceller. Det är glädjande att dessa ökar kraftigt i landet. Vi har åttafaldigat stödet till solceller i . Om vi dessutom kan förenkla regelverket kommer vi givetvis att göra det, men det måste ske korrekt. Då kan man inte bortse från de expertutlåtanden som har funnits tidigare. Regeringen arbetar intensivt för att hitta lösningar på detta. Jag tror att även om solen är koncentrerad har solel en framtid i . Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Tyvärr har kunskapsresultaten i svensk skola fallit betänkligt . Det är både oroande och allvarligt. Vi måste göra allt för att bryta denna negativa utveckling så att vi får en skola i världsklass. har vi en regering som inte fokuserar på skattesänkningar utan investerar i skolan genom många kraftfulla åtgärder. Man investerar i mindre klasstorlekar och fler lärare, i insatser för att stärka skolor som har det tufft och i åtgärder för att stärka lärare och skolledare. Skolans undervisning ska bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet. Då blir forskning som är relaterad till skolan viktig. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att stärka en mer forskningsbaserad skola och undervisning? Jag tackar för en viktig fråga. Vi har att möta både sjunkande kunskapsresultat och en stor lärarbrist, och därför gör vi kraftfulla investeringar. I stället för att sänka skatten med 140 miljarder investerar vi 10 miljarder i skolan, utöver de 10 välfärdsmiljarderna som går till kommuner och landsting för att stärka välfärden. Vi bygger också ut lärarutbildningen kraftigt för att möta det stora behov av lärare som finns. Vi måste också säkerställa kvaliteten. Det vi föreslår i budgetpropositionen är att ha forskarskolor för lärarutbildningen och förskollärarutbildningen. Då kan vi få fler disputerade lärare och stärka den vetenskapliga grunden i utbildningen och också i skolan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Forskarskolor som är kopplade till lärarutbildningen låter bra. I budgeten kan man identifiera några fler åtgärder, såsom , utbildningsvetenskapliga kommittén inom och en försöksverksamhet med skolforskning kopplad mellan huvudmän och lärosäten. Men hur får man synergieffekter på detta? För att tala i mattetermer: Hur blir ett plus ett tre? Vi behöver stärka samverkan mellan högskola och universitet och kommuner och friskolor för att dimensionera lärarutbildningen och för att få högkvalitativ praktiknära forskning. Jag har som inspiration de vi ser i sjukvården och avsätter medel för att inleda försöksverksamhet med liknande avtal mellan skolhuvudmän och högskolor och universitet för att kanske också kunna erbjuda kombinationstjänster som kan stärka forskning och verksamhet. Jag önskar ställa en fråga till miljöminister om va-lagstiftningen. uppmärksammade 23 kommunalråd i olika delar av landet och från olika partier, däribland regeringspartierna, bostadsminister på att lagstiftningen för vatten och avlopp blivit ett allvarligt hinder för bostadsbyggandet utanför tätorter. försvårar lagstiftningen åtgärdandet av ett stort antal ej godkända enskilda avlopp. Anläggningslagen krockar helt enkelt med vattentjänstlagens krav på att det alltid ska vara kommunalt ansvar för vatten och avlopp i större sammanhang. Att hantera konsekvenserna av att lagarna krockar innebär enligt de 23 kommunalråden att byggnation med detaljplan utanför tätorter i praktiken omöjliggörs och att åtgärdandet av ett stort antal ej godkända avlopp försvåras. Min fråga till miljöministern är: Kommer regeringen att revidera va-lagstiftningen? Jag tackar ledamoten för en relevant fråga. Att öka bostadsbyggandet över hela landet är en angelägen uppgift som regeringen tar på stort allvar. Vi arbetar brett med denna fråga. Vi har, precis som ledamoten poängterar, blivit uppmärksammade på att det finns brister i gränsdragningen i va-lagstiftningen som inte stämmer överens med den höga ambition vi har när det gäller va-lagstiftningen. Vi har uppmärksammat frågan och delar problembilden. Jag kan inte i detalj säga mer, men jag kan meddela att vi har uppmärksammat problemet. Jag delar bilden att det vore bra att åtgärda det. Frågan är under beaktande av regeringen. Jag kan inte ge exakta besked om vad som kommer att hända. Tack för svaret. Jag har ett aktuellt exempel från verkligheten. kommun har 388 områden som enligt vattentjänstlagen borde ha kommunalt vatten och avlopp. kommer kommunen att åtgärda 12 av dessa med nuvarande lagstiftning. För att finansiera det höjer man va-taxan . Därefter har de 376 områden kvar som de inte kommer att klara av. Det är ett stort problem. Det är bra att ni har uppmärksammat problemen, men hur ser egentligen tidsplanen ut? Det som krockar är en ambition. Vi har höga ambitioner vad gäller utsläpp och att ha bra va-system. Å andra sidan har vi en bostadsbrist över hela landet och därmed också byggnation över hela landet. Här har det visat sig att lagstiftningen inte helt matchar. Frågan ska beredas i laga ordning och kommer så att göras, och jag kan inte föregripa den processen. Jag har en fråga till socialförsäkringsministern mot bakgrund av att det finns många äldre i som lever under usla ekonomiska förhållanden. Det är en kvarts miljon som lever under EU:s fattigdomsgräns. Ändå saknas det satsningar i regeringens budget på den mycket stora gruppen garantipensionärer. Det är en vanlig inställning hos era väljare och folk i gemen att det är en stor skam att de människor - främst kvinnor, som du vet - som byggt upp vårt land och vår välfärd med slit i arbetslivet och slit i hemmet får leva på marginalen. Även jag har den inställningen. Hur kommer det sig att av alla de miljarder och åter miljarder som regeringen föreslår till bland annat diverse invandringsrelaterade projekt och reformer finns det ingenting över för garantipensionärerna? Det är de som du och jag har att tacka för att vi ens har någon välfärd att förvalta. Tack, , för en fråga som rör en extremt angelägen grupp. Det stämmer naturligtvis inte att regeringen inte gör några satsningar som träffar den här gruppen i årets budget. Vi investerar i den svenska välfärden. Det är resurser som ska gå till vård, skola och inte minst omsorg för de äldre. Det träffar den här gruppen. Dessutom var den enskilt största satsningen i regeringens budget att vi lade 3 miljarder på att bland annat ta bort pensionärsskatten för dem som hade det sämst ställt. Det röstade emot. Jag noterar också oron för just den här gruppen, som till består av kvinnor. Skulle man implementera förslag om sambeskattning skulle vi kunna vara säkra på att vi skulle ha betydligt fler kvinnliga garantipensionärer. Jag får börja med att rätta socialförsäkringsministern. Vi har inte något sådant förslag från vårt parti som sambeskattning. Vidare ser jag att du tycker att det är angeläget, och det är väldigt bra. De satsningar som görs inom den allmänna välfärden kan du inte tala om när det gäller hur mycket pengar människor har att röra sig med. Det är två helt olika saker, framför allt för den som inte har behov av den vård ni satsar på. Jag hoppas helt enkelt att det finns ändringar på den här punkten när vi står här . Jag tackar för det och kan konstatera att jag inte hann säga allting på den minut jag hade. Utöver de 3 miljarder vi lade på att sänka pensionärsskatten stärkte regeringen dessutom bostadstillägget, som träffar just den grupp som nu talar om. Regeringen har också analyserat grundskyddet och presenterade en stor antologi . Pensionsgruppen kommer ytterligare att arbeta vidare med att fundera kring hur vi kan stärka grundskyddet för de sämst ställa pensionärerna. Min fråga går till samordningsminister . Problemen i utanförskapsområden och särskilt utsatta områden kan inte ha undgått några av oss i kammaren. Det handlar om bilbränder som tyvärr är återkommande. Samordningsministern har haft uppdraget . Jag tycker att det har varit väldigt glest och inte minst att förslag lyser med sin frånvaro när det gäller konkreta åtgärder mot problematiken. Det jag har noterat är att regeringen avser att tillsätta en delegation först . Min fråga till statsrådet är: Räcker detta? Tack för en angelägen fråga, ! Utmaningarna började inte . De har vi haft i vårt samhälle av och till och också som den borgerliga regeringen styrde landet. Man skulle kunna fråga sig på vilket sätt de prioriteringar som den förra regeringen gjorde har hjälpt detta. Det var skattesänkning efter skattesänkning. Den här regeringen har vänt på politiken helt och hållet. Vi investerar för att se till att ta oss an utmaningarna. Det handlar om att stärka välfärden och skolorna. Det är något som jag tror att kan förstå är väldigt viktigt i sammanhanget. Det handlar om att det finns en samhällsservice och att människor har ett arbete att gå till. Jag tror också att vi behöver stärka polisen och rättsväsendet. Det får aldrig vara acceptabelt att man exempelvis som i reagerar genom att bränna bilar när polisen tar sig an grova brottslingar. Det är inte acceptabelt. Det är därför regeringen i budgeten också stärker polisen här och . Tack, statsrådet! Jag är glad att nämnde rättspolitiken, eftersom jag råkar ansvara för den frågan hos Liberalerna. Det är med stor besvikelse jag noterar att polisen bara får 75 miljoner i nästa års budget. Vi lägger mycket mer. De poliser i som regeringskollegan talar om är en omflyttning från andra områden inom . Det är inga nya poliser. Statsrådet har pekat ut trygghet och skola som de två viktigaste sakerna. Hur kan kalkylen gå ihop när ni inte satsar mer? Vi har i varje budget vi har lagt fram och i varje förslag vi lagt fram när det gäller rättsväsendet både stärkt verktygen och sett till att polisen får mer resurser. Lägger man ihop satsningarna i vårbudgeten, de vi kommer med i denna budget och de pengar som polisen får ta med sig är det väl i paritet med vad de själva har krävt. Man skulle kunna ställa frågan till Liberalerna: Varför har ni väntat till nu? Vad är det för åtgärder som ni nu vill vidta som ni inte kunde vidta i regeringsställning med ansvar för just dessa frågor? Det duger inte att nu populistiskt i opposition lyfta fram frågor. Ni hade chansen . Jag har en fråga till miljöministern. Beståndet av fisk minskar med en skrämmande hastighet runt om i världen. Våra svenska hav och vatten är tyvärr inga undantag. Därför behövs skonsammare fiskemetoder och också rena skydd mot fisket så att kommersiellt fiske förbjuds i vissa områden. Ett sådant område finns i södra , där fiske är helt förbjudet. Men förhandlar och , och det finns påtryckningar från sida om att åter öppna området för fiske. Därför skulle jag vilja veta från miljöministern: regeringen att slå vakt om fiskestoppet? Jag vill också veta om regeringen följer rekommendationen från Havs- och vattenmyndigheten att inte fatta några beslut om fiske i området förrän deras utredning är helt redovisad, vilket jag tror är . Tack, , för att du lyfter fram en viktig och högst aktuell fråga! Det är otroligt viktigt att vi skyddar miljöer, fiskebestånd och bottnar i våra hav. Ledamoten pekar på en utveckling som är oroande. Vi i står alltmer ensamma i vår inställning att den här typen av beslut ska fattas på vetenskaplig grund. Det är en samsyn som vi tidigare haft inom de nordiska länderna och som inte kvarstår på samma sätt, och det är oroande. Jag kan konfirmera att det är så. Det förs en förhandling med om ett specifikt område i . Förhandlingen pågår, och jag kan därför självklart inte kommentera detaljerna i den . I de delar vi kan göra själva arbetar aktivt i enlighet med den handlingsplan som Havs- och vattenmyndigheten har tagit fram. Jag blir lite förbryllad. Menar inte miljöministern att den slår vakt om fiskestoppet i södra ? Säg det i så fall klart och tydligt så att vi hör det! Följer ni rekommendationen från vår expertmyndighet och vattenmyndigheten att inte fatta några beslut om fiske i området förrän deras redovisning är helt klar, vilket jag tror är ? Det borde du kunna svara på. Frågor om skydd av hav och hur de relaterar till fiske är komplicerade. Fisket är helt baserat på EU-nivå. har mycket höga ambitioner, men det vore ett misstag av mig att flytta förhandlingen med ett grannland till plenum här. Det skulle kunna försämra våra positioner. Jag kan dock säga att vi går fram i de zoner där vi har makt att göra det, och vi kommer att kunna meddela skydd av andra områden inom . Jag vill rikta min fråga till energiminister . Den handlar om marksnål teknik vid byggande av samhällsviktig infrastruktur. Det är uppenbart att det av ett antal olika skäl uppstår intressekonflikter mellan enskilda markägare, även kommuner, och företrädare för samhället när samhället uttrycker önskemål att få utnyttja mark för annat ändamål än det brukande den var avsedd för från början. Ett mycket uppmärksammat exempel är de infekterade diskussionerna mellan markägare och kommuner å ena sidan och en statlig exploatör å andra sidan när man ska bygga nya kraftiga ledningar för elöverföringar i . I ett modernt samhälle hamnar vi då och då i situationer där dessa konflikter uppstår, och det gäller då att hitta vägar ur dem. Jag har tidigare tagit upp frågan med energiministern om att hitta incitament och styrmedel för att använda en mer marksnål teknik när vi bygger modern och viktig samhällsinfrastruktur. På vilket sätt driver energiministern frågan vidare i sina samtal med ansvariga myndigheter? Ledamoten är väldigt engagerad i frågorna; det är bra. Jag vill också tacka för att vi efter vår senaste debatt i frågan har kunnat komma överens mellan , , och regeringen om hur vi ska förhålla oss till energipolitiken. Det är bra, och det är en styrka för landet. I uppgörelsen finns också att vi ytterligare ska stärka infrastrukturtransmissionen i landet och utanför landet. I det arbetet måste vi såklart också ta till oss ny teknik när den kommer. Men den måste vara ändamålsenlig och kostnadseffektiv så att inte konsumenterna får ta kostnader i onödan. I slutändan måste vi lyckas lösa de elbehov vi har i landet, för det är i grund och botten vad detta innebär. Det kommer både nu och tyvärr också att innebära olägenhet för en del av våra medborgare, men det säger sig självt att det inte går att dra el till ställen där ingen bor. Sådant är läget, och det är detta vi kommer att fortsätta att jobba med. Tack så mycket för svaret så långt! Det är helt riktigt så att det har ingåtts en stabil överenskommelse om den framtida energiförsörjningen som delvis bygger på att man ska kunna transformera och förflytta energimängder. Men på vilket vis är ministern i skuggan av denna uppgörelse beredd att utveckla och ge direktiv, och till och med incitament, för dem som ska bygga kraftledningarna att ta ansvaret för att nyttja en mer marksnål teknik? Vad kan man göra mer än att traditionsenligt gå in och erbjuda ett engångsbelopp för mark som man lägger beslag på ? Vi kommer att presentera en energipolitisk forskningsproposition. Vi måste som land ligga i fronten, men de regelverk som styr detta är exakt samma regelverk som styrde när vi hade en centerpartistisk energiminister. Det måste vara ändamålsenligt, det måste fungera och det måste vara kostnadseffektivt. Det är kärnan , och jag hoppas att vi kan vara överens om att det är kärnan också . Vi kommer att fortsätta att satsa på teknik så att vi förbättrar detta undan för undan. Min fråga går till miljöministern. Regeringen föreslår nu en kemikalieskatt, som blir en helt ny konsumtionsskatt på surfplattor, mobiltelefoner, datorer och annan hemelektronik. Skatten slår direkt mot hushållen. I snitt handlar det om per familj och år. En bärbar dator blir mer än dyrare. Arbetet för en giftfri miljö är oerhört prioriterat. Det var också därför alliansregeringen tillsatte en utredning. Men den modell som regeringen presenterar slår direkt mot hushållen, och då särskilt mot hushåll med låga inkomster. Det konstaterar regeringen själv. Därför är min fråga: Varför lägger regeringen denna börda på hushållen i stället för att rikta in sig mot de miljöfarliga ämnena och de aktörer som kan påverka förekomsten av miljöfarliga ämnen? Tack, ledamoten, för en aktuell fråga! Ledamoten har dock missförstått var skatten hamnar. Det ska kosta att använda farliga kemikalier. Det är en viktig del i att hålla tempot uppe i arbetet med att få bort dem från vår vardag, där de förekommer i alltför stor utsträckning. Skatten kommer att vara substitutionsdrivande, det vill säga att den som importerar eller producerar varor och som har koll på sin leverantörskedja och aktivt väljer mindre farliga alternativ kommer att gynnas relativt den som slarvar och inte frågar efter vad olika varor innehåller eller inte bryr sig om att använda bra och tillgänglig teknik. På detta sätt gynnar vi aktiva entreprenörer i det här landet och dem som väljer att gå före framför dem som väljer att inte göra någonting. Det är mycket som ska kosta för hushållen med den här regeringen. Regeringens budget kostar en vanlig familj med två barn och två bilar nästan i höjda skatter, och då har jag bara räknat med inkomstskatter, bensinskatt och minskat ROT-avdrag. Till detta kommer flera andra skattehöjningar, och alltså kemikalieskatten. Regeringen bedömer själv att det drabbar hushållen, jobben och den svenska försäljningen. Varför presenterar regeringen inte en annan modell för detta? Kemikaliepolitiken består av olika delar och måste så göra. Vi använder lagstiftningsverktyget aktivt, men det är ett långsamt maskineri som inte går i tillräckligt snabb takt när marknaden utvecklas. En skatt fungerar som ett komplement till denna typ av begränsningar och gynnar den som väljer att gå före. Framför allt gynnar det den som skaffar sig koll på sin leverantörskedja och ställer frågor: Kan du göra detta bättre, och hur kan vi gå framåt? Min fråga går till statsrådet . Vart fjärde barn som börjar i förskolan återfinns här i . Vi kan alltså utgå från att vi kommer att återfinna också vart fjärde skolbarn här i regionen. Detta skapar en särskild utmaning när det kommer till tillsättningen av lärare. Utifrån de stora behov som finns är jag glad att regeringen nu har aviserat att man kommer att kraftigt utöka platserna på lärarutbildningen . Min fråga till statsrådet är därför om specifika utmaning tas i beaktande när man ska dela ut medel för de utbyggda lärarutbildningarna. Tack, , för en viktig fråga! Det är min och regeringens absoluta mål att alla barn och elever ska få möta en behörig och kompetent lärare. Det är vägen framåt för att vända de sjunkande kunskapsresultat som vi har haft. utökar vi utbyggnaden av lärar- och förskollärarutbildningen med 3 600 utbildningsplatser. Fullt utbyggt innebär det att vi totalt tillför över 10 000 nya platser till 2021. Av de 3 600 nya platserna kommer 750 att tillfalla . 415 av dem kommer att gå till , 75 till GIH, 50 till , 50 till och 160 till . av platserna kommer att tillfalla . Det var glädjande att höra, framför allt att flera av högskolorna i regionen innefattas. Regeringen har arbetat fram en proposition om offentlig upphandling, som vi tyvärr inte kan stödja i nuvarande form. I ska sjysta villkor och rimliga löner gälla alla arbetstagare. För att detta ska åstadkommas behövs ett huvudentreprenörsansvar och att offentliganställda med ansvar för upphandling vidareutbildas i vilka krav som går att ställa på företagen. Vi behöver också stärka uppföljningen av inspektionerna. Dessa uppföljningar måste vara omfattande, regelbundna och konsekventa. Allt detta hade kunnat genomföras om regeringen hade varit beredd att förhandla med oss. Min fråga är därmed: Är regeringen beredd att ta ansvar genom att samtala med , för arbetstagarnas bästa? Regeringen har lagt fram ett förslag för denna riksdag. Det handlar just om att stärka löntagarnas position, om att man inte ska ställa löntagare mot varandra och om att se till att det är sjysta villkor. Ett sådant förslag ligger på bord. Att de borgerliga partierna snabbt meddelade att de inte kommer att ställa upp på det är kanske inte förvånande. Men det är lite mer förvånande att säger att de ska göra gemensam sak med de borgerliga partierna. I valrörelsen lät det nämligen annorlunda. Då sa man sig stå på löntagarnas sida. Men när det kommer till konkreta ställningstaganden är det helt uppenbart att , förutom den främlingsfientliga retoriken, också är ett parti som står långt till höger. Man kallar detta för socialism. Ja, att stärka löntagarna är en socialdemokratisk hjärtefråga. Det är därför vi lägger fram detta förslag. har och övriga att ta ställning till det. Det är det som gäller just . Vid en förhandling hade regeringen förstått att vi inte kan stödja de delar av förslaget som utesluter majoriteten av svenska småföretag från upphandling. Vi kan inte heller stödja regler som leder till att företag som anställer utländsk arbetskraft får konkurrensfördelar gentemot företag som anställer svensk arbetskraft, eller regler som gör det möjligt att diskriminera företag som enligt myndigheter har för stor andel svenskfödda i sin personalstyrka. Sådana förslag är direkt skadliga för svenska arbetstagare. Och säger vi nej. säger nej till att stärka löntagarnas position i vårt land. säger ja till att ställa löntagare mot varandra i . Det är tydligt. Regeringen kommer aldrig att ställa upp på det. Vi kommer att driva detta vidare. Det är därför vi lägger fram förslaget för . Vi kommer också att fortsätta driva detta i valrörelsen, för att söka svenska folkets stöd.