· H3C120160204fs · 2016-02-04 14:01:30 — I anslutning till beslutet gav regeringen följande besked genom miljöministern: räkning gör vi bedömningen att ytterligare åtgärder som berör större områden inte kommer att behövas för att följa förpliktelser. Men just nu pågår en remissrunda med ett nytt förslag till Natura 2000, och hotas norra största arbetsgivare. Jag vill därför fråga näringsministern: regeringens besked om nya Natura 2000-områden på ? Jag kan självklart inte föregå en prövning som regeringen måste göra i den här frågan och som ska följa de regelverk som finns. Jag tänker därför inte uttala mig i det konkreta ärendet. Men när vi gjorde den förra prövningen gjorde miljöministern uttalanden som gäller för hela regeringen. Vi ser nu också att en del positiva besked har kommit till ön, inte minst när det gäller yrkeshögskoleutbildningar kopplade till industrins utveckling på ön, som jag tror var väldigt välkomna. Jag väntar också med spänning på att eller kanske sommaren få slutrapport, kopplad till den satsning vi planerar att genomföra från regeringens sida för att öka tillväxten och skapa fler jobb på . Jag står alltså bakom miljöministerns tidigare uttalanden, men jag tänker inte föregå en prövning som regeringen har att göra i faktiska ärenden. En följd av regeringens beslut blev Gotlandspaketet, det vill säga näringslivspaketet om 100 miljoner som just nu tas fram av regeringens samordnare för , . , som är samhällspolitisk direktör på ingenjörer, tar fram det här paketet i samarbete med region, fack och näringsliv. Det är ännu inte redovisat, men det finns i alla fall skäl att vara hoppfull. Jag vill därför fråga: Kan det bli aktuellt med ett nytt eller utökat näringslivspaket i det fall regeringen anmäler nya Natura 2000-områden på ? Jag tror att vi först ska klara av det näringslivspaket vi jobbar med . Vad jag förstår av de rapporter jag har fått till går arbetet framåt väldigt väl. Jag är nyfiken på slutresultatet. Framför allt har lyckats engagera många lokala och regionala aktörer och jobba nära Region i de här utvecklingsfrågorna. Det tror jag är en medicin som kanske fler län och regioner skulle tjäna på - att få ihop den här samverkan och göra kraftsamlingar. Jag hoppas alltså på ett positivt resultat, men jag lovar inga nya näringslivssatsningar på just . Signalfel, nedrivna kontaktledningar, växelfel, snö på spåren, löv på spåren, sol på spåren och nytt signalfel - så ser vardagen ut för många av oss som pendlar till och från jobbet och för många som väljer att transportera sitt gods på tåg. Förseningar har blivit mer regel än undantag, och förtroendet sjunker alltmer i tider då vi vill att allt fler ska åka kollektivt. Det är en ohållbar situation, vilket jag tror att alla i den här kammaren - inte minst alla åhörare - kan instämma i. Dessutom kostar den samhället miljarder. riktade skarp kritik mot alliansregeringen om bristande styrning och ansvar. Man sa att det går att effektivisera underhållet för att få bättre punktlighet. Min fråga till är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att styra utvecklingen i rätt riktning så att resenärer vågar lita på att tågen går ? Tack, , för frågan! Till att börja med skulle jag vilja säga att tåget är betydligt bättre än sitt rykte. Tittar man på flyget och jämför förseningar ser man att flyget tar en kvart och tåget . De långväga tågen ligger i paritet med flyget. Men det betyder ju inte att det är bra. Vi ser att det behöver göras väldigt mycket underhållsarbete. Vi har en eftersatt järnväg, en gammal järnväg, och ett ökat resande. Vi har avsatt 1,2 miljarder mer plus 100 miljoner ytterligare till landsbygden, men vi behöver också styra hur underhållet genomförs och på vilka grunder. Vi behöver alltså ha striktare planering och bättre kunskap om hur det ser ut på banan, vilka åtgärder som krävs och vem som ska utföra dem. Därför har vi tillsatt en utredning, som har lämnat sitt betänkande, och vi kommer att gå vidare med resultatet av den utredningen för att kunna ta ett bättre om underhållet och få järnvägen att fungera bättre för resenärer och för godstransportörer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack så mycket, statsrådet, för svaret! Jag tror att det här kan vara ett lugnande besked för många - 1,24 miljarder mer betyder att den här regeringen satsar ungefär 8 miljarder på drift och underhåll av järnvägen. Det här tillskottet är väldigt efterlängtat, och det finns onekligen mängder av hål att stoppa pengarna i. Men hur vi kan då säkerställa att de här pengarna - det är alltså skattebetalarnas medel, dessa 8 miljarder - verkligen hamnar där de ska? Det finns många saker att göra. Pengar är en del, men det handlar också om bättre organisering av hur underhållsarbetet genomförs och att får bättre kontroll över sin anläggning. Jag tror dessutom att samverkan mellan järnvägens olika aktörer är av oerhört stor vikt för att det här ska fungera. De som kör tågen behöver ta hand om sina tåg på ett bättre sätt. Man behöver ta hand om anläggningen på ett bättre sätt, och man behöver samverka för fler tåg som går och framför allt kommer fram . Men vi behöver också göra fler satsningar. Min fråga riktar sig till närings- och innovationsminister som en allmänpolitisk fråga. I förra veckans session i antogs en resolution gällande resande stridande i och . Där antogs en text som jag själv var drivande för att få in och som vid omröstningen i plenum även fick stöd av minister socialdemokratiska kollegor i församlingen. Det handlar om att inbjuder medlemsstaterna att upprätta avtal med tredjeländer för att få diplomatiska garantier och effektiva uppföljningsmekanismer med tredjeländer för att dessa ska ta emot sina egna medborgare som har dömts för allvarliga terrorbrott och utvisats från . De ska också följa internationella konventioner om att inte bruka tortyr eller dödsstraff. På vilket sätt kommer regeringen att verka för att sådana här garantier utformas så att vi kan värna säkerhet och utvisa dömda terrorister utan verkställighetshinder? Låt mig först säga att den här regeringen har tagit tag i den här frågan. Det ligger ett förslag på bord som man ännu inte har röstat om men som man kommer att rösta om , där vi skärper lagstiftningen för att kriminalisera mer som är kopplat till dessa terroristresor och även förberedelse av terroristresor. Vi skärper också regelverket för att kunna lagföra fler personer i och ge polisen starkare möjligheter att agera. agerar även internationellt och bilateralt med olika länder när det gäller olika typer av internationella avtal för att möjliggöra till exempel utlämningar. Men vi har också en principiell hållning som handlar om att vi är motståndare till både dödsstraff och andra typer av kroppsbestraffning som inte är tillåtna i det juridiska systemet. Jag förutsätter att detta är en viktig fråga för och att arbeta med. Min uppfattning är att propositionen handlar om att kriminalisera terrorism. Det välkomnar vi; det är jättebra. Men min fråga gällde att om någon väl dömts för terrorresa eller allvarliga terrorbrott ska denne kunna utvisas. Det är inte möjligt utan att vi i så fall blir dömda i , om det gäller ett land som inte följer internationella konventioner vad gäller dödsstraff och tortyr. Vi måste utforma avtal med diplomatiska garantier så att vi kan utvisa även till dessa länder. Avser regeringen att konkret göra det? arbetar hårt mot både dödsstraff och tortyr. Jag välkomnar om alla partier kan ta ställning för mänskliga rättigheter både internationellt och här hemma i . Det vore välkommet med tanke på den situation vi har i . Det som efterfrågas förutsätter, precis som frågeställaren säger, bilaterala avtal mellan parter. Det är inte alltid säkert att länder som tillämpar dödsstraff eller tortyr är intresserade av att teckna sådana avtal. har dock allt intresse av att driva på för få till stånd sådana avtal. Jag fyller strax i , och för min del var det avgörande språk och arbete. Min fråga är därför: Hur har regeringen tänkt sig att praktiskt marknadsföra de olika typerna av snabbspår för nyanlända och ge de nyanlända möjlighet att få nytta av de färdigheter de har med sig från sina hemländer? Jag frågar mot bakgrund av att om dessa viktiga spår inte fungerar hotas de nyanlända av åratals inlåsning i bidragsgarderobernas obehagliga värld och av beroende och ängslan. Jag tackar för frågan. Det svenska samhället har snabbt mött upp i frågan om snabbspår. Senast jag tittade var 24 olika snabbspår förhandlade, och jag tror att det är fler på gång. Det visar på ett stort intresse från arbetsgivarsidan och arbetstagarsidan att sluta avtal för att snabbt validera och få in människor snabbare på svensk arbetsmarknad inom områden där det finns brist och där människor som kommer till har kunskaper och kompetens. Jag är inte helt på det klara med hur systemet fungerar i detalj, men jag har förstått att man redan vid ankomst till gör stora ansträngningar för att kartlägga de kompetenser som finns. Här finns intresse från och svenska myndigheter att direkt kunna koppla ihop de kunskaper och kompetenser som människor som kommer till har med det utbildningssystem och valideringssystem som också förstärks för att se till att vi utnyttjar denna resurs fullt ut. Vi har ett stort intresse av att se till det går snabbt. Jag har respekt för att statsrådet inte känner till detaljerna. Men om jag utgår från min egen erfarenhet är det väldigt viktigt och avgörande att de snabbspår som regeringen tänker sätta igång även fungerar i praktiken. Annars hotar som sagt bidragsgarderobernas förfärliga värld. Vi har ett gemensamt intresse av att se till att dessa snabbspår fungerar så bra som möjligt. Det är en investering i när människor kommer hit med kompetens att vi snabbt validerar dem och kompletterar med den utbildning och praktik de kan behöva för att snabbt komma in i arbete. Det blir en vinn-vinnsituation för . Varje gång vi misslyckas med detta blir det en ökad kostnad för samhället. Jag har en fråga till statsrådet . I min hemstad blir det allt vanligare att det bor fler människor i en bostad än vad det finns sovrum. Det är den vanligaste definitionen av trångboddhet. Bostadsbristen och trångboddheten har varit ett allvarligt problem i storstäder, men med nuvarande bostadsbrist, urbaniseringstakt och befolkningsökning framträder denna brist allt tydligare och bidrar till en utökad trångboddhet. Forskningen visar att trångboddhet också förorsakar andra problem. Barn som bor trångbott kan inte läsa sina läxor i lugn och ro, vilket bidrar till sämre studieresultat. I ett juridiskt perspektiv, som jag är intresserad av, visar forskningen att barn som växer upp i trångboddhet i högre grad riskerar att hamna i kriminalitet. Hur ska statsrådet verka för att minska trångboddheten? Jag tackar Lawen Redar för denna mycket angelägna fråga. Jag instämmer helt i Lawen Redars bakgrundsbeskrivning. har vi byggt alldeles för lite av framför allt den typ av bostäder som människor med normala inkomster kan efterfråga. Det byggs bostäder - påbörjades 48 000 nya bostäder - men det är alldeles för få av dem som vanliga barnfamiljer kan efterfråga. Därför gjorde regeringen den största bostadspolitiska satsningen när vi i budgeten landade på för att få igång byggandet av framför allt hyresrätter med rimliga hyror. Det tror vi leder till att flyttkedjor kommer igång så att människor kan flytta till bostäder som är anpassade till dem både vad gäller yta och läge. Jag tackar statsrådet för svaret. Jag tar fasta på "rimliga hyror", för vid produktion av nya bostäder finns det risk för att hyrorna ökar och att det kostar alltmer. Då kan det när vi får nya blandade områden, vilket i sig är positivt, leda till att marknadspriserna ökar och att hyresrätterna riskerar att få högre hyror. Hur tänker ministern verka för att byggandet av nya bostäder inte leder till gentrifiering eller att låginkomsttagare tvingas ut? Jag känner till Lawen Redars stora engagemang i frågan, och det är därför angeläget att frågan lyfts upp i . I det bostadspolitiska paketet har vi ett investeringsstöd som bara går till sådan byggnation av hyresrätter som kan hålla en rimlig hyresnivå. Det är en ingång. En annan ingång, som berör det som Lawen Redar tar upp om gentrifiering, handlar om att ha blandade upplåtelseformer i nya bostadsområden så att vi får trygga och bra bostadsområden. Även jag har en fråga till statsrådet , och den gäller lantmäteriverksamheten i vårt land. Den har ju utvecklats till något av ett sorgebarn när det gäller handläggningstider. De långa handläggningstiderna är ett stort och tyvärr växande problem eftersom de blir allt längre, inte minst ute på landsbygden där detta kanske är extra viktigt. Jag vet att bristen på lantmätare är ett skäl. Det går sannolikt också att göra ganska många regelförenklingar på området för att snabba upp processen. Man kan också titta ytterligare på möjligheten att släppa in andra aktörer i ökad grad, för det finns ju olika delar; det är myndighetsutövning och så vidare. De långa handläggningstiderna är en hämsko för vårt lands utveckling, inte minst landsbygdens utveckling. Vad avser statsrådet att göra för att lösa detta problem? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Detta är en fråga som det finns en rätt bred enighet för i denna kammare. Vi vill alla att det ska gå snabbare och bli enklare och billigare att bygga. Planprocesserna tar i vissa delar av landet medan man i andra delar av landet har skyndat på processen . Vi vill se till att de spelregler som avgör vad byggbolag väljer att investera i blir långsiktigt hållbara. Därför har vi bjudit in till partiöverskridande samtal. partikollega var på och lade fram sina ingångar, och regeringen har sina. Tillsammans ska vi försöka att hitta långsiktiga spelregler, bland annat för lantmäteriverksamheten. Jag håller med om att det finns en enorm brist på planingenjörer, lantmätare och annan personal som gör dessa planer. Det rör egentligen inte bara byggbolagen, utan vi har också många små markägare som vill sälja sin gård, eller var de nu bor, eller en del av den, för att finansiera utveckling av något slag, för att flytta eller för att köpa något annat. I vissa lägen får de vänta i långt med att sälja så att de kan få ut sina pengar. Det är givetvis en extrem hämsko på vårt lands utveckling, och där behöver vi agera snabbt. Har ministern något konkret förslag? Tack, , för uppföljningsfrågan! har ett uppdrag att både effektivisera och skapa bästa möjliga situation så att de kan utföra det uppdrag de har. Det finns lokala lantmäterimyndigheter i vissa delar av landet - ibland kommer det in ansökningar om att starta upp. Vi gör en avvägning mellan nyttan med att ha lokala lantmäterimyndigheter med allt vad det innebär med kompetensförsörjning och nyttan med att ha Lantmäteriet intakt som en bra myndighet med god verksamhet. Jag har en fråga till statsrådet . har regionaltrafiken ökat . Det är ett fantastiskt resultat. Det har gett oss större arbetsmarknadsregioner. De stora regionerna har blivit ännu större. Detta har inneburit att fler har kunnat söka jobb, vilket minister förhoppningsvis också är glad över. Men det finns delar av landet som fortfarande inte har fått del av denna ökning och där kollektivtrafiken inte är tillräckligt utbyggd. Jag undrar därför: Vad kan regeringen göra för att utveckla kollektivtrafiken i glesbygden? Jag tackar för frågan. Kollektivtrafiken är till största delen ett regionalt ansvar, men från statens sida kan vi naturligtvis bidra till att skapa förutsättningar för bättre kollektivtrafik. En sådan satsning är de som ska gå till att förbättra kollektivtrafiken på landsbygden. Till det kommer ytterligare 100 miljoner till ökat järnvägsunderhåll utanför de starkast trafikerade stråken. Där har vi ett uppdrag till VTI för att se hur man kan främja innovativa kollektivtrafiklösningar. Det gör ju ingen gladare att vi kör fler tomma bussar på vägarna, utan det gäller att försöka hitta nya lösningar som skapar bättre tillgänglighet på landsbygden. Sammantaget kan man säga att regeringen satsar ganska mycket just på landsbygdens kollektivtrafik och på att göra det möjligt för fler att resa till sina arbeten eller få ett jobb. Just så, fler bussar - missar man en buss i glesbygd kan man gå och plocka svamp man väntar på nästa. Därför är det viktigt att få nya sätt att organisera kollektivtrafiken. Det är viktigt och bra att vi nu får 850 miljoner till kollektivtrafiken på glesbygden . Det behövs om vi ska kunna ta del av den tillväxten i . Det finns som sagt mycket att göra. Jag tror att olika typer av anropsstyrd trafik och kombinationer av trafik rymmer stora nya lösningar. har fått ett uppdrag att samverka med lokala och regionala aktörer och skapa möjligheter för en utökad och bättre kollektivtrafik på gles- och landsbygden. Jag hoppas att det kommer att ge goda resultat och att de 850 miljonerna kommer att göra stor nytta. Jag tackar för möjligheten att få ställa en fråga till vår bostadsminister. Statsministern slog i sin regeringsförklaring fast att ett ökat bostadsbyggande inte bara är en angelägenhet för de bostadssökande, kommunerna eller byggbranschen utan att det är en nationell angelägenhet att få till ett ökat bostadsbyggande. Regeringen har lagt fram ett bostadspolitiskt paket som är det största i det här landet. Men inte nog med det, regeringen har också bjudit in de andra partierna i till samtal. Det kunde tidigare regeringar också ha valt att göra, men det gjorde de inte. Min fråga till bostadsministern, som ingår i samtalen, är: Vilken bedömning gör han av möjligheten att komma fram till det som branschen och andra aktörer längtar efter, nämligen blocköverskridande långsiktiga förutsättningar för ökat byggande? Jag tackar för denna angelägna fråga. Precis som säger är det A och O att man har långsiktighet när det gäller förutsättningarna för byggnation, framför allt bostadsbyggande - långsiktiga spelregler, långsiktiga ekonomiska förutsättningar och, framför allt, långsiktig vilja. Vi politiker brukar ibland håna marknaden för att hålla på med kvartalsekonomi, men om vi skulle hålla på med mandatperiodstänk när det gäller bostadsbyggande når vi ingenstans. Det är det ackumulerade underskottet på bostäder som har lett till den situation vi har . Därför är jag väldigt glad att vi nu har dessa samtal. Det är fortfarande vår förhoppning att vi kan nå en bred överenskommelse. Många frågor matas nu in av de fyra borgerliga oppositionspartierna och av , och jag tror att vi har stora möjligheter att nå fram. Utöver det omfattande paket som regeringen har lanserat och samtalen finns det utstickande frågor som är strategiskt viktiga för det här landet och som spänner över många andra politikområden. En av de stora utmaningarna handlar om kapaciteten när det gäller arbetskraft, som är en av nyckelfunktionerna för att klara av ett ökat bostadsbyggande. Jag vill gärna höra ministern säga några ord även om det. Tack, , för att du lyfter upp en annan viktig aspekt, nämligen vilka som ska bygga alla dessa bostäder. Flera av byggbolagen - branschens aktörer - rapporterar att de har nått kapacitetstaket. Det finns flaskhalsar i systemet. Därför behövs en ambitiös utbildningssatsning, vilket regeringen också gör parallellt med satsningarna på bostadspolitik. Jag vill lyfta fram en fråga här, nämligen att många kvinnor inom branschen upplever att de blir arbetslösa trots att branschen efterfrågar arbetskraft. Detta är något som måste ta på allvar. Min fråga går till näringsminister . Den handlar om livsmedelsförsörjning, men i en annan vinkel, nämligen försörjningsgraden - vad som händer vid en kris i . Jag har besökt ett antal lantbrukare. Senast var jag hos och i . Vi diskuterade dieselpriser, förstås, rovdjursangrepp och generationsskifte, som börjar närma sig för familjen. Det var givande diskussioner, men det fanns mycket oro. Jag undrar hur man skulle kunna underlätta så att vi kan behålla en hög försörjningsgrad, eftersom den sjunker över hela landet. I mina delar skulle vi klara oss något bättre än i storstadsregionerna, om något skulle hända. Det är en allvarlig fråga, för vi förstår alla att kommer krisen. Frågan är hur långvarig den blir. Vad kan ministern göra för att underlätta? Först av allt: Ingen har väl missat den oro som har funnits i stora delar av jordbrukssektorn, inte minst hos mjölkbönderna, som har en väldigt tuff tid bakom sig. Regeringen har gjort särskilda insatser för att underlätta, inte minst när det gäller dieselpriset. De gröna näringarna kompenseras inte bara för dieselprishöjningen utan får dessutom extra kompensation under för att ge ekonomisk avlastning. Det som vi, framför allt som statsråd, fokuserar på är en livsmedelsstrategi för . Jag har hört honom tala om detta . En av utgångspunkterna är att självförsörjningsgraden är väldigt låg i och att det finns potential att utveckla de gröna näringarna och jordbruket i , med fler jobb och ökad produktion, ökad förädling och ökad export från . Det är en näring som har förutsättningar att växa i och där vi kan skapa fler jobb. Tack för svaret! Det var väldigt intressant. Jag tror också att försörjningsgraden är knuten till att vi under en kris kan ha leverans av mat. Vi såg ju vad som hände i alldeles , under det fruktansvärda snöovädret. Alla hyllor i affärerna var tomma. Det vill jag inte att vi ska råka ut för i , utan vi måste tänka ett steg till, när det väl slår till. Oavsett om det gäller el, vatten eller något annat som försvinner måste vi ha en försörjningsgrad för alla delar av landet. Jag tror att det är en korrekt analys att våra moderna samhällen är mycket sårbara i försörjningsfrågor inte bara när det gäller livsmedel, utan det handlar också om hur industrin ska fungera och hur vi ska leva våra liv i en krissituation. Det är växande frågor att fundera över också i ett säkerhetsperspektiv. När det gäller livsmedel har vi lite grann inte haft en nationell strategi, inte haft samma fokus när det gäller näringspolitiskt perspektiv. Jag tror att det var helt rätt när lyfte in landsbygdsfrågorna på , att få detta fokus kring en nationell livsmedelsstrategi för ökad produktion men också ökad export. Min fråga är till regeringen och statsrådet . När bli det otänkbara tänkbart och sedan äger rum? För de flesta av oss var det otänkbart att en lynchmobb skulle ge sig ut i för att misshandla flyktingbarn. Det har ägt rum. För de flesta av oss var det helt otänkbart att rasister skulle hålla en demonstration för att efteråt gå ut och slå ned motdemonstranter. Rasisternas värderingar är inte isolerade i vare sig tid eller rum. Vi har sett vad det har lett till förut. Vi har sett de samhällen som blir konsekvensen. Vi vet också om att demokratin är en färskvara som måste återerövras . Därför är min fråga till regeringen: Finns det någon handlingsplan mot högerextremismen, som är ett hot mot demokratin? Jag vill först säga att det är en mycket viktig fråga som jag tror att alla här i kammaren är oroade över. Det är också många människor hemma som funderar över: Vart är och på väg? Vi ser ju nazister tåga på gatorna runt om i , och vi har också sett dem ta plats i det svenska offentliga rummet. Det skrämmer många människor, och det skrämmer mig, när det gäller vart den svenska demokratin är på väg. Där har vi alla ett ansvar. Men framför allt måste vi jobba både förebyggande och akut. Vi har ett polisiärt ansvar som handlar om att bringa säkerhet på gator och torg, där polisen gör ett storartat arbete men där vi också från regeringens sida har prioriterat just hatbrott i styrningen mot myndigheterna. Det andra är det förebyggande arbetet. Där har vi haft en samordnare som har fått förstärkt mandat och resurser, , som jobbar mot våldsbejakande extremism, ett mycket viktigt arbete där hon nu involverar många aktörer och inte minst kommunerna i det förebyggande arbetet. Ord kan verka som små, små doser arsenik. De verkar inte ha någon betydelse eller effekt i början.