kam-ar · H3C120160223ar · 2016-02-23 13:00:00 — Men av det skälet är det som tar upp viktigt, alltså vilka fler globala initiativ som kan tas. Där är utrikespolitiken viktig. Handelspolitiken är viktig. Det handlar om säkerhet och konfliktförebyggande, och inte minst miljöfrågorna är viktiga. Ganska många människor tvingas ju fly på grund av torka och annat. Allt detta hänger ihop. Därför är det så viktigt att finns med i debatten både i EU och globalt, inte minst i en FN-kontext. Om jag är rätt informerad kommer också den amerikanska administrationen att ta ett initiativ på det här området för att vi ska hålla igång en aktiv global diskussion. Jag vill börja med att tacka statsministern för återrapporten. Jag tänkte kommentera i huvudsak tre områden, nämligen , migrationen och Turkietfrågan. Låt mig börja med och säga att jag vill gratulera , och det inkluderar statsministern, till den överenskommelse som har nåtts. Förhandlingar handlar om att ge och ta. De handlar också om att ha respekt för andras åsikter och tyckanden. Sist men inte minst handlar det också om viljan att komma överens, och det tycker jag att har visat prov på i det här sammanhanget. Det är jag glad över. Sedan kan man ha ytterligare önskemål. För min och del hade vi gärna sett att de sju åren i det sociala protokollet hade blivit färre, och det vet jag att statsministern instämmer i. Men det är som sagt sådant som man får ge och ta i en diskussion. Låt mig så gå över till migrationsavsnittet. I det pressmeddelande som delgivits oss kan jag läsa: "Som svar på den migrationskris som EU står inför måste målet vara att snabbt hejda strömmarna, skydda våra yttre gränser, minska den olagliga invandringen och skydda Schengenområdets integritet." Jag hittar inget i pressmeddelandet eller i de många papper som jag har fått med de fulla slutsatserna om att man alls berört frågan om fler lagliga vägar in eller värnandet av asylrätten, lika lite som jag hittar något om EU:s eget skyddsgrundsdirektiv. Jag undrar hur diskussionen gick på det här området. Var det verkligen någon diskussion om denna fråga, som jag upplever att vi i är överens om? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte När det gäller ska jag hålla med om att jag gärna hade sett att perioden blev kortare, men precis som säger handlar det om en förhandling och om att ge och ta. har vi kommit fram till ett avtal som vi alla står upp för. Men jag delar helt den uppfattningen. Detta med migration, om att snabbt hejda strömmarna och att skydda gränser och så vidare, handlar också om att vilja att människor inte ska behöva utsätta sig för dessa farofyllda resor över huvud taget. Det är därför som vi för viktiga diskussioner om det humanitära biståndet inne i , som ännu går att genomföra, och om stödet till , och . Det är för att människor ska kunna få en dräglig tillvaro där och inte riskera sina liv på vägen över haven eller genom farliga resor. Det är en viktig utgångspunkt. I den diskussion vi har med ingår precis denna ingrediens. Det har vi tidigare slagit fast i samarbetsavtalet. Detta är en two-way street. åtar sig att skapa mer möjligheter till arbete, bostäder och skolor som vi i skulle kunna ta emot personer under mer ordnade former. Som jag sa i mitt svar till skulle jag gärna se ett ytterligare samarbete med UNHCR i den frågan, för där har man lång erfarenhet och stor kunskap om hur detta ska gå till. Då får vi ett mycket mänskligare mottagande av asylsökande. Detta ingår kanske inte speciellt i detta, men det ingår i den strategin. Det är en del av det utbyte vi gör med . Mitt önskemål inför det kommande toppmötet är, apropå den diskussion som statsministern och jag nu har, att statsministern vid det kommande mötet väcker frågan om EU:s eget skyddsgrundsdirektiv. Jag tycker att det direktivet har blivit negligerat i alla de diskussioner som vi numera har om migrationsströmmar och liknande. Vi har ett eget direktiv inom vår union, och jag tycker att det är på sin plats att vi vårdar det direktivet också. Låt mig återkomma till lite snabbt. Hur avser statsministern och att följa upp den överenskommelse med som har kommit till stånd? Alla överenskommelser måste ju vårdas och följas upp, så att man ser att man uppnår de resultat man vill. Vi får återkomma till skyddsgrundsdirektivet inför kommande möte. Vad gäller har vi beslutat om ett extra möte med i akt och mening att bland annat följa upp detta med , och där ska även premiärminister, , medverka. Där ska vi gå igenom vad som har hänt och vad som har genomförts. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Överenskommelsen med är upplagd så att Europeiska unionen har avsatt medel för detta. I takt med att det genomförs förbättringar, exempelvis avseende bostäder, skolor och så vidare, tillförs också medel. Det är inte en ordning där det bara tillförs medel till den turkiska statskassan och sedan får vi se vad som händer, utan det hela bygger på att det faktiskt händer saker. ska vi följa upp detta. Före detta kommande möte vill jag ha en tydlig redovisning av vad som har gjorts, vad som inte har gjorts och vad som behöver göras. Det finns fullt legitima skäl för en folkomröstning om EU. EU utvecklas alltmer till en stat där allt fler beslut flyttas ned till . Jag tror inte att folk vill se den utvecklingen. Men då det gäller den sociala nödbroms som nu har fått oroar det mig verkligen att vår statsminister och hela nu har tillmötesgått premiärminister eftergift för de främlingsfientliga krafter som finns i . Det är de krafter som försöker göra gällande att det är hårt arbetande polacker, portugiser eller svenskar, för den delen, som är orsaken till att ekonomin inte är så bra som den borde vara i . Jag är rädd för att det kan få en negativ dominoeffekt, där land efter land i börjar strama åt sina gränser och börjar se sig omkring. Vad är det för människor som vi kan slänga ut? Vad är det för människor som vi kan dra in bidragen för? Det är inte en utveckling som vi ska acceptera. Det är ingen nödbroms som har fått, utan det är en brännmärkning av utländska medborgare. Det borde inte vår statsminister ha gått med på. I stället hade jag önskat att vår statsminister hade stått upp för ett socialt protokoll i , där arbetare oavsett nationstillhörighet ska kunna arbeta sida vid sida för samma lön och med samma rättigheter. Jag vill fråga statsminister : När kommer du att lyfta frågan om ett socialt protokoll? Vad det gäller migrationsfrågan sa statsministern att man har diskuterat en ny gränsregim inom EU. Då vill jag veta något inom ramen, , för den nya gränsregimen. Innebär det att man ska ge EU:s gränsmyndighet nya befogenheter? Är det någonting som den i så fall stöder? Den sista frågan handhas på ett speciellt sätt. Ansvarigt statsråd tar upp den frågan. Då får vi en redovisning och en genomgång av vilka regler som ska till. Vi tycker dock i den att vi måste ha ordning och reda på EU:s yttre gränser. Annars fungerar inte den inre delen heller, och då fungerar inte den fria rörligheten. Det är ett stort värde i att vi står upp för den fria rörligheten. Sedan blir det lite konstigt. Om man tycker att det är för mycket beslut i och att man borde få bestämma det här själv borde slutsatsen för vara att de i helt och hållet själva borde få besluta hur de ska göra med utbetalningar av bidrag. Det finns en begränsning i EU-reglerna för , och får man ett tillfälligt undantag. Jag uppfattar det som att tycker att det är positivt att det finns en begränsning och den möjligheten. Men det är precis här det blir dubbelt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Vi har en ordning i det här. Den är inte perfekt. Men vår politik i måste byggas under och ges möjlighet till det utrymmet av det som sker ute i . Jag tar gärna upp löntagarnas rättigheter och det sociala protokollet. Jag ser gärna sådant i en diskussion om framtida fördragsförändring. Det kommer jag att stå upp för. Men just nu är inte tiden för det. Däremot kan vi arbeta på många andra sätt med att säkra löntagarnas rättigheter också i . Jag pratar om utstationeringsdirektivet och om Labour Mobility Package som sådana möjligheter. Det ska vi driva, och vi ska se till att det finns. Men då gör vi det medvetna om att den EU-plattformen ger oss i möjligheten att skydda löntagares rättigheter. Utan den plattformen hade det varit sämre möjligheter att skydda löntagarna. Jag tycker att den fria rörligheten inom EU är en bra sak. Men med den så kallade sociala nödbromsen inskränker man den. Jag förstår inte vad statsministern egentligen menar när han påstår att mitt resonemang inte hänger ihop. Mitt resonemang är baserat på mänskliga rättigheter oavsett varifrån människorna kommer. Sedan tycker jag inte att statsministern är särskilt tydlig när det gäller gränspaketet. Innebär det att EU:s gränsmyndighet ska få nya och utökade befogenheter? Anser den att det i så fall är ett bra svar? Här får man ju olika svar beroende på vilken minister som man frågar. Jag tycker att statsministern måste sätta ned foten och säga: Ingen mer makt ska flyttas till , och vi ska inte ge Frontex någon mer makt. Det är bra att statsministern vill lyfta det sociala protokollet. Jag hoppas att det blir snart. När det gäller gränspaketet har vi sagt: Det är ytterst en nationell angelägenhet. Det nationella mandatet är grunden. Det är så vi ska sköta våra gränser. Det är mandat. Det är vår skyldighet att sköta våra gränser. Sedan ingår vi i en sammanslutning med en gemensam yttre gräns. Flera länder har ansvar för den yttre gränsen. Om den inre rörligheten ska fungera måste den yttre gränsen också fungera. Om det visar sig att den inte fungerar måste vi ta till någonting gemensamt. Kommissionen utvecklar nu förslag på hur detta ska göras. Det är klart att medlemsstaterna måste vara med i det. De förändringar som görs och de åtgärder som vidtas måste naturligtvis göras med ett inkluderande av medlemsstaterna. Men vi kan inte säga att vi ska ha en yttre gräns och därmed en fri rörlighet och sedan säga att vi inte tänker stå upp för den yttre gränsen. Då fungerar inte den fria rörligheten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Tack så mycket, statsministern, för återrapporteringen! Låt mig också stämma in i glädjesången över att gick segrande ur den diskussion som har varit. Det måste på något sätt ändå komma i protokollet att statsministern åkte ned med mandatet att den sociala nödbromsen skulle slå till. Men den skulle slå till proportionerligt. Det skulle vara en begränsning och i omfång. Jag har väldigt svårt att se att skulle falla inom den ramen, att det är proportionerligt och begränsat och i omfång. Men står vi där vi står. Jag är glad över att fick med sig detta, och ser vi fram emot en folkomröstning i UK. Vi hoppas att de stannar kvar, naturligtvis. Jag skulle vilja fråga statsministern hur han ser på indexerade barnbidrag, huruvida de ska införas i eller inte. Det blir väldigt otydligt när statsministern i en intervju säger att det inte är någonting för medan finansminister säger någonting annat. Det hade varit intressant att veta detta. Likaså blir jag väldigt frågande inför den mycket viktiga frågan - där vet jag att statsministern och Liberalerna är överens - om betydelsen av ett starkt yttre gränsskydd. Det ser vi liberaler inte som ett sätt att låsa folk ute utan som en garanti för att vi ska kunna behålla den fria rörligheten inom EU och också se till att få ett fungerande asylsystem som är heltäckande och gemensamt inom Europeiska unionen. Där tror jag att statsministern och vi liberaler är överens. Jag blir också väldigt frågande när statsministern nu säger att han är för att Nato ska bistå EU i detta medan vi hör att utrikesministern inte är det. Min enkla fråga är: Var står regeringen i frågorna? Först gäller det mandatet. Mandatet härifrån var enligt min uppfattning att skulle bli kvar. Sedan hade vi ingen fast gräns i fråga om åren. Jag hade hellre sett än - det stämmer. I valet och kvalet - ska vi ha en överenskommelse, eller ska vi inte ha en överenskommelse - övervägde nog mandatet. Jag uppfattar det som att det var enligt det mandat som gavs. Vad gäller indexerade barnbidrag har vi sagt ungefär samma sak. Jag har sagt: Vi har inga sådana förslag. Det har inte regeringen. Det finns inga sådana förslag . Jag har sagt att jag kan återkomma i den delen. Det är ungefär vad också har sagt. Vi har inga förslag. Jag tycker att vi ska avvakta och se vad som händer. Blir det ja i folkomröstningen genomförs de här reglerna. Då får vi titta på hur andra länder gör, så att vi får en helhetsbild av hur det fungerar. I så fall får vi helt enkelt återkomma till om huruvida har behov av att göra detta eller inte. När det gäller ett starkt gränsskydd delar vi uppfattning. Det kan jag skriva under på. Det är helt nödvändigt för att det ska fungera. Natofrågan har jag precis redogjort för. Det fanns i början en otydlighet i fråga om innebörden av mandatet. Utrikesministern gav uttryck för en oro för detta. Jag har pratat med Natos generalsekreterare . Han har beskrivit för mig hur Nato ser på detta uppdrag. Det är tal om övervakning, monitoring, men det är inte en aktiv del där Nato ska gå in och vända på båtar och vara aktiv på så sätt, utan de ska ha övervakning till havs och i luften. Det anser jag och därmed regeringen är ett bra stöd i det arbetet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Det är skönt att höra att det statsministern säger är det regeringen anser. Jag ser också fram emot den konkreta handlingsplan som statsministern ger uttryck för att han vill se inför marsmötet, så att vi får ordning på alla de beslut som har fattats och att de ska genomföras när det gäller migrationsfrågan. Två punkter på dagordningen gick man över ganska hastigt, och de har ständigt hoppats över i tidigare råd för utrikes frågor. En är frågan om . Jag skulle av ren nyfikenhet vilja höra lite mer om vad som sas om just , eftersom diskussionen om den politiska utvecklingen i landet har avstannat och det är otroligt viktigt att vi får det nära samarbetet mellan EU och FN och en eventuellt kommande samlingsregering i . Jag undrar också vad som sas om . Ska vi upphöra att diskutera migrationsfrågan som ett problem måste vi komma till rätta med källan till problemen. Där har vi både och som en del i detta. Tack för det, och tack för stödet till handlingsplanen - det är helt nödvändigt! Det var en liten del av slutsatserna som handlade om . Men det är på det temat: stödet för FN-processen, att EU är aktivt och arbetar så mycket som möjligt med den regionala stabiliteten, för det har stor betydelse för , och ser till att vara med i processen så att man kan få en regering som fungerar. Där är vi ännu inte. Det kanske har gått trögare än vad många hade hoppats på tidigare. Vad gäller är det samma sak. Det handlar om stöd för FN-processen och för samt tydlig press på att Asadregimen och måste upphöra med sina bombningar. De för ju inte frågan framåt utan snarare tvärtom. Det gäller att den grupp som finns till stöd för ska fortsätta att verka. Där har EU en viktig roll att spela, enligt vår uppfattning, och EU skulle kanske kunna göra ännu mer. Men det är de stora spelarna som avgör. Tack, statsministern, för återrapporten! Det var ett viktigt möte där frågan om medlemskap i unionen stod på dagordningen. Det var viktigt att komma fram till en kompromiss med , vilket nu blev fallet. återstår nu många hinder på vägen framåt. ska folkomrösta om EU, och kommissionen och rådet ska återkomma om lagstiftningsdetaljer. Frågan om EU:s framtid är viktig, och vara eller inte vara i denna gemenskap ställer unionens framtid på sin spets. Hur ska vårt samarbete se ut framöver? Står Lissabonfördraget på stabil grund? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Vi kristdemokrater är Europavänner och hoppas på att vårt samarbete inom ska förnyas, även om vi inte vill se ett federalt EU. Mina frågor till statsministern är: Vad är bedömningen av om fler länder kommer att vidta liknande åtgärder som ? Vilka signaler fick statsministern på mötet? När det gäller frågan om migration, som var uppe på mötet, har vi kristdemokrater länge sagt att vi måste få ordning och reda på hur gränskontrollerna vid de yttre gränserna i EU fungerar eller snarare inte fungerar . Jag är därför glad att regeringen, efter våra påtryckningar i och här i kammaren, har tagit frågan om ett utökat mandat för Frontex på allvar och förespråkar ökade gränskontroller vid EU:s yttre gräns. Vad är statsministerns bedömning i den frågan? Kommer det att bli verklighet? Alternativet är ju sämre, nämligen att alla EU-länder själva stänger sina gränser. Frågan är: Bedömer statsministern att det finns en majoritet och ett mandat för att vidta dessa åtgärder? Jag delar uppfattning att det finns många hinder kvar innan Storbritannienfrågan är i mål. Låt oss dock hoppas att det går vägen. Vad gäller EU:s framtid och om fler länder kommer att framställa liknande krav: Det finns ingen signal om att något eller några andra länder är på väg att göra det. Däremot - och det tror jag att jag har gett uttryck för förut - är jag lite bekymrad över vår brist sammantaget i de 28 medlemsländerna när det gäller att hantera flyktingfrågan. Det är något som jag har fört fram till flera medlemsstater som inte vill göra sin del. Om vi inte klarar detta kommer det att kunna skada Europeiska unionen allvarligt. Det tycker jag att vi borde betänka. I den meningen kan jag känna en viss oro. Det är inte detta vi behöver , i den värld som vi lever i , med flyktingkris, ett alltmer aggressivt och andra oroligheter. Då behöver vi en stark europeisk union - det är min övertygelse, och det är vad vi arbetar för. Vad gäller migrationsfrågan och gränskontroller: Vi har aldrig varit emot. Vad jag har uttryckt i gränsfrågan är att jag ser det ytterst som att det är mandat, vårt nationella mandat, vår kompetens som ska gälla i första hand. Men jag ser också att om den gemensamma gränsen inte fungerar, då riskeras hela den fria rörligheten. Därför har vi också ett gemensamt åtagande. Det som står först på dagordningen är och gränsen där. Fungerar den gränsen? Fungerar det med hotspots? Fungerar därmed asylpolitiken? Det är de frågetecken som finns. Jag upplever det så att vi har en gemensam ambition att se till att upprätthålla vår yttre gräns. Men det är också många detaljer som ska till. Med all respekt: Omfördelningssystemet inom EU av flyktingar och asylsökande tror jag dessvärre är en död fråga, även om både jag och statsministern skulle vilja se att detta fungerade. Jag tror att vi kommer att få jobba efter en annan princip, och det är att arbeta med fler lagliga vägar in och ha en yttre gränskontroll där vi försöker ha kontroll på vilka personer som kommer in illegalt i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Min fråga är: Om fortsatt jobbar hårdare med sina hotspots och man registrerar personer där ska människor enligt Dublinförordningen stanna i , eftersom det är där de har registrerats. Är statsministerns bedömning att flyktingar kommer att stanna i enligt Dublinförordningen? Den andra frågan är kring Vallettamötet, där man tog upp detta med fler lagliga vägar in och ökad migration. Ser statsministern möjlighet att Vallettatoppmötet kommer att diskutera frågan om legala vägar in i EU? Jag skulle inte säga att omfördelningen är död, men utan tvekan går det oerhört segt. Det finns lite ljus i tunneln, även om det inte kommer att lösa hela frågan. Det är så att bland annat , och har sagt: Vi skulle gärna vilja hjälpa med omfördelning. Alla vet att det inte gäller de stora volymerna, men det är ändå en signal om att de vill göra något i den här delen. Sedan får man enligt min uppfattning ha dörren öppen för om det finns andra lösningar för att komma till rätta med att vi faktiskt måste fördela ansvaret mellan 28 medlemsstater. När det gäller och omfördelning: Det första och viktigaste är att dessa hotspots fungerar, så att gräns och hotspots fungerar. Då kan man göra registreringen och så vidare och sedan fördela. Då måste fördelningen ske mellan 28 medlemsländer. Om det kommer att fungera perfekt ska jag låta vara osagt. Men det är den vägen som vi måste gå nu tills vi har något annat system, som vi inte har just . Det är därför jag begär den konkreta handlingsplanen från kommissionen. Tack till statsministern för återrapporten! Även det här mötet med har i stor utsträckning handlat om migrationsfrågorna. Det har väldigt många tidigare möten gjort också. Det är bra att statsministern, som han sa, ända sedan statsministern tillträdde har drivit frågorna om hur hela kan ta ett större ansvar för migrationspolitiken. Problemet är bara, vilket jag beklagar, att resultaten har uteblivit. Återrapporten är i mångt och mycket, liksom tidigare återrapporter, att statsministern redogör för att har lyft fram frågan och har krävt att man ska implementera tidigare beslut, men sedan har väldigt lite skett. Min fråga till statsministern är: Hur ska förmå övriga europeiska medlemsländer att ta sitt ansvar? Statsministern nämner i sin återrapport att kommissionen nu borde återkomma med en konkret handlingsplan. Då undrar jag: Hur ser den konkreta handlingsplaner ut för att få övriga medlemsländer i att ta sin del av ansvaret och höja tempot i implementeringen? Det är ju, som tidigare frågeställare har vittnat om, helt ohållbart att vi har beslut om att omfördela 160 000 asylsökande inom unionen men att bara 500 har omfördelats . Hur ska säkra att omfördelningen och övriga beslut faktiskt implementeras? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Återrapportering från Europeiska rådets möte Jag tror att även inser att ett enda land inte bestämmer i EU. Det är 28 medlemsstater. Hur gör vi i ? Jo, vi söker samarbete med likasinnade. Det var därför som jag, ganska precis , åkte till för en diskussion med och tog upp just frågan att det inte kan vara rimligt att två länder - eller tre eller fyra, om man räknar med och något ytterligare - tar 28 medlemsländers ansvar. Det är inte rimligt. Vad gör vi åt detta? Hur ska vi driva detta i vårt samarbete? Det samarbetet är påbörjat. Jag är den förste att erkänna att det inte har varit så framgångsrikt som alla hade önskat sig. Men de som tar upp och driver att samarbetet ska fungera ska väl inte rimligen vara de som får skulden för att de andra länderna säger att de än så länge inte är beredda att göra detta? Jag tror nog att det mer är ett behov av att på den inrikespolitiska agendan profilera sig från håll, och det må så vara. Men jag tycker att det vore bra om vi hjälptes åt på alla håll och kanter, också från med våra kontakter ut i världen, och att vi säger att det bara finns en lösning på denna fråga. Lösningen är att alla 28 medlemsländer i EU hjälps åt. Vi samlar så många like-minded vi kan. Vi är också med i den grupp som driver frågan om hur ett framtida fungerande system ska se ut. Det gör vi också tillsammans med , , , och andra länder, eftersom vi måste få till ett fungerande system. Därför vore det kanske klädsamt att rikta kritiken även mot de länder som inte gör någonting. Som bekant förfogar inte ens statsminister över besluten i andra medlemsstater. Jag tackar statsministern för svaret. Det är naturligtvis så att statsminister inte har beslutanderätt över övriga medlemsstater. Därför är det viktigt att man har en konkret idé om hur man ska övertyga dem. Det kanske inte räcker att statsministern åker till och talar med like-minded, utan vi kanske i större utsträckning faktiskt behöver tala med någon som är av en annan uppfattning. Från moderat sida har vi lagt fram en uppsjö av konkreta förslag om hur vi i kan förbättra mottagandet och migrationen. Men vi har också lagt fram konkreta förslag om hur vi kan driva på med en starkare röst inom EU.