kam-sf · H4C120161117sf · 2016-11-17 14:00:00 — När någon sedan påpekar detta säger ni att det är 3 miljarder som används till reklam och sponsring. Sedan går man igenom samtliga rapporter som det hänvisas till av ansvarigt statsråd före debatten, under debatten och efter debatten, och den uppgiften går inte att verifiera någonstans. Då har man ett problem, och detta problem är skapat genom det beslut som ni har riktat till och som skapar oro runt om i landet hos människor som är i stort behov av assistans. Är siffran korrekt eller inte? Vi ska bryta utvecklingen av ökningen, eftersom vi ser att ökningen har med precis detta att göra. Om också tror på marknadsekonomin, hur kan det då komma sig att det i en sådan här verksamhet som omfattar ungefär 16 000 individer som behöver hjälp finns 1 000 företag? Kan det möjligtvis vara något som lockar där? Jag tror det. Jag tror också att alldeles för mycket av dessa resurser går till jurister, till reklam och till annat, och även till vinster. Det är många på detta område som gör jättefina insatser. Men det är faktiskt för lockande att också se till att pengarna går till någonting annat. Jag tycker att vi skaka hand på att det får vara slut med det. Dessa pengar ska gå till dem som de är avsedda för - punkt slut. I ska alla ha tryggheten att få vård efter behov. Särskilt viktigt är det för dem som har riktigt allvarliga sjukdomar, till exempel cancer och olika hjärtsjukdomar. Väntetiderna i vårt land varierar ganska avsevärt, och väldigt många får tyvärr inte vård inom vårdgarantins ramar. Jag är naturligtvis alldeles särskilt oroad över väntetiderna i det moderatstyrda Stockholmslandstinget, brister i styrningen och dåliga och dyra upphandlingar. Och en vanskött ekonomi har blivit vardag i Stockholmslandstinget . kan väntetiderna komma att öka för att man ska klara starten av Nya sjukhuset. Bland annat kommer man nu att skjuta upp planerade operationer för cancerpatienter. Min fråga till statsministern är därför: Hur har regeringens satsningar på effektivare cancervård, likvärdig över hela landet, fallit ut, och vad vill regeringen göra mer? Jag tror att det är fler som delar oron över utvecklingen i , och det finns all anledning till det. Människor som får tillgänglighet till vården i ger ofta uttryck för att det är en fantastisk vård. Vi måste ge detta erkännande också. Det görs otroliga insatser. Det är just tillgängligheten som är ett problem och att det inte alltid är förutsägbart vilken behandling som kommer att ske. Det som tar upp är alltså helt riktigt, nämligen att vi behöver få en mer systematiserad vård även där. Cancervården är ett sådant exempel där vi har tillfört just för att få mer standardiserade förlopp i cancervården. Från och med att människor har fått en diagnos är det alldeles för många som får vänta för länge på att behandlingen ska börja. Dessutom skiljer det mycket mellan olika landsting. Där måste vi få till en förändring. Där dessa så kallade standardiserade förlopp är införda har det blivit betydligt bättre, och därför tänker vi fortsätta med det. Det sker snabba förändringar i vår omvärld just . Vi har kunnat bevittna en polariserad valkampanj i , där människors rädslor utnyttjats och där det politiska debattklimatet nått en mycket låg nivå. Trumps förslag när det gäller säkerhetspolitik, frihandel, mänskliga rättigheter och klimatpolitik är mycket oroande. Därför skulle jag vilja fråga statsministern hur kan arbeta för att driva på för stärkta mänskliga rättigheter, ökad global säkerhet och för ett större ansvar för miljön och klimatet i denna förändrade verklighet. Jag tackar för en otroligt viktig fråga. Jag tror att alla nu går och funderar på hur detta val förändrar vår verklighet. Regeringen har förberett sig noga för båda utfallen i valet. Vi har tittat på säkerhetspolitiken, klimatfrågorna naturligtvis, frihandel och andra ämnen och vad som skulle ske beroende på vilken kandidat som skulle vinna. vet vi hur det gick. Vi vet också att det finns mycket otydlighet i fråga om konkreta policyer från den nya administrationen. Därför fortsätter detta analysarbete, så att vi steg för steg kan följa vilka beslut som tas. Det är alldeles klart att ska vara precis som . Vi ska vara mycket tydliga och raka med vad vi anser, inte minst vad gäller Agenda 2030 och , och med att det här gäller att ligga i och ligga först. Vi ska göra det i samspel med EU och andra likeminded, så att vi får en riktig styrka. Här tänker vi nämligen inte ge upp. Regeringen har försäkrat att kampanjen för en plats i varit både sjyst och transparent. framkommer det nu medieuppgifter om att statsministern själv under denna kampanj utlovat alltifrån diplomatutbildning till att hjälpa till med att internationellt mildra kritiken mot skatteparadiset . Det är klart att detta väcker flera frågor. Finns det uppgifter som inte har framkommit under denna kampanj? Det har getts löften om att allt ska redovisas så fort omröstningen är klar. Jag skulle vilja att statsministern lägger alla kort på bordet. Vad har statsministern och övriga statsråd egentligen lovat under denna kampanj? Vi har inte lovat någonting. Det finns inga kort att lägga på bordet. Vi har främjat . Jag tror att jag har träffat mer än 100 stats- och regeringschefer och suttit i samtal i 20, 30 eller . av tiden diskuterade vi hur våra länder kan samarbeta. Om vi kan främja svensk industri ger det jobb i och exportmöjligheter. Det är bra för oss. Detta sammanfaller ofta med de utvecklingsbehov som länder i har, där det finns ganska stora behov av att se till att utveckla livsmedelsindustrin. De måste ha en mycket bättre livsmedelsindustri. Aldrig någonsin har vi sagt: gör vi en ändring av detta för att det ska passa er och passa vår kandidatur till säkerhetsrådet. Vi fick denna plats därför att är trovärdigt. Vi är ett öppet, transparent, ärligt och hederligt land, och det tänker vi fortsätta vara. Herr talman och statsministern! I land efter land växer högerextrema och ibland rasistiska partier. Jag tror att det sker i skenet och spåren av ökade ekonomiska och sociala klyftor. Människor känner utanförskap och oro, och jag tror att det i en bred vänster finns en oförmåga att tala om dessa frågor. Demokraterna i glömde tala om klyftor. Många socialdemokratiska partier har också gjort det. Jag undrar vilka mått och steg statsministern avser att ta för att minska de ekonomiska och sociala klyftorna i vårt land och skapa ett större mått av jämlikhet. Jag delar oron vad gäller de högerextrema, och jag tror precis som att det handlar om klyftor, oro och rädsla. Jag har , från att jag var facklig förtroendevald till att jag blev partiordförande och statsminister, sett att det finns en oro hos människor i att just de inte ska komma med i framtidsprojektet. Därför är det viktigt att vi gör rätt i , som jag brukar säga. Vi måste se till att ha en aktiv näringspolitik, en infrastruktur och bostäder. Det handlar om att investera i jobb men också om att människor ska kunna ta de jobb som finns. Inte minst kompetenslyftet är oerhört viktigt, för de som inte har tillräcklig utbildning måste kunna ta de jobb som finns. Vi har 100 000 jobb som inte har blivit tillsatta bara beroende på detta. Det är alltså de avgörande insatserna. Sedan behöver vi göra mycket ute i och runt om i världen. Det är ett arbete regeringen redan har påbörjat i och med en social pelare i och Global ute i världen. Vi ska ha det bra i , och vi ska ha det bra ute i och världen. har satsat stort på världsledande forskningsanläggningar, såsom och i . Dessa anläggningar väntas locka flera tusen gästforskare , och det blir en stor möjlighet för att såväl behålla talang som rekrytera och locka hit ny internationell expertkompetens. Därför är det också viktigt att vi verkar attraktiva när dessa personer bestämmer sig för var de ska bo. Jag tänker på frågor som skattenivåer, möjlighet för medföljande partner att få jobb och tillgång till bra skolor. gör vad de kan för att få forskarna att bosätta sig där. ska faktiskt ta ställning till ett förslag på området, och de har dessutom redan en expertskatt som är avsevärt förmånligare än vår. Med tanke på detta undrar jag vad statministern och regeringen har för plan för så att vi kan bli det självklara valet för dessa experter när de väljer var de ska bo och så att de kan verka på vår sida av sundet. Det är viktigt att se över att man är konkurrenskraftig. är det inte bara skattenivåer som räknas, utan många andra saker räknas också. tog själv upp möjligheten att få jobb samt, inte minst, skolgången. Skolgången måste vi förbättra rejält; det tror jag att vi alla är överens om. Man måste alltså göra en samlad bedömning, men det är ett faktum att vi har fått rejäla investeringar i . Det beror ju inte på att vi är sämst i världen utan på att vi har någonting att bidra med som folk attraheras av. Man får alltså ständigt göra en avvägning vad gäller både skatter och andra delar. Vi kan ta bara ett exempel, nämligen den barnomsorg som finns i . Den räknas som en stor fördel och finns inte på många andra håll i världen, så den är också en viktig faktor. Helheten är alltså det viktigaste. Vi ska vara konkurrenskraftiga, för det är precis som påpekar: Detta ger oss enorma möjligheter att ligga före när det gäller forskningen. Vi ska se till att ta vara på den möjligheten. För sedan var jag i Diyarbakır i norra i sydöstra , med anledning av att man har gripit ett stort antal politiker . Jag mötte parlamentarikern , och hon berättade att väskan står packad i hallen. Hon kan gripas när som helst och riskerar fängelse. Jag mötte fria kvinnokongressen . Dagen efter mitt besök stängdes organisationen ned av de turkiska myndigheterna, och deras ordförande är redan fängslad. Jag mötte människorättsorganisationen . Deras medarbetare sover nu på olika ställen för att undvika att gripas. Dessa modiga män och kvinnor hälsar att de fortsätter kampen för demokrati i men att de behöver omvärldens stöd. De välkomnar de uttalanden som har gjorts men sa också att vi måste sätta press bakom orden. Därför vill jag fråga statsministern: nu berett att frysa förhandlingarna om ett turkiskt EU-medlemskap fram till den dag då president släpper de politiska fångarna fria och respekterar de mänskliga rättigheterna? Vi förfäras alla över utvecklingen vad gäller fängslande av politiska ledare, inklusive en partiledare. Tidningarnas möjligheter är begränsade, liksom civilsamhällets. Vi ser massavskedanden och så vidare. Det är en utveckling som inte är positiv. Frågan är vad som är det effektivaste för att styra detta rätt. Jag har sagt, och jag vidhåller, att EU-medlemskapet inte innebär att man frågar ett land om det vill bli medlem eller att ett land frågar om det får bli medlem - och så blir det så. Det följer i stället en strikt ordning för vilka kapitel som i så fall ska öppnas och när de ska öppnas. Där finns även kapitel som handlar om ren rättssäkerhet, folkrätt och hur det sköts. Det innebär att det land som sköter detta rätt och implementerar de lagar som ska implementeras kommer ifråga. Just nu ser det inte ut som att kan komma ifråga, enbart på grund av det faktum att landet diskuterar införande av dödsstraff. Jag vill fråga statsministern vad han och regeringen avser att göra för att villkoren för människor i ska bli bättre oavsett om man bor på landsbygden, utanför tätorten eller i staden. Jag frågar detta eftersom regeringen har aviserat en höjning av skatten på drivmedel. Detta är något som ovillkorligen slår mot landsbygden. Fler människor riskerar att flytta därifrån därför att plånboken inte räcker. Till följd av detta blir det svårare för kommunerna och landstingen att hålla ned skattesatserna, och närservicen flyttar. Cirkeln blir väldigt ond, och den blir svår att bryta. Jag undrar om regeringen faktiskt har tänkt på dessa negativa effekter för boende på landsbygden. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att människor ska välja - och ha en möjlighet - att stanna kvar på landsbygden? Det är många frågor som har betydelse för om landsbygden ska utvecklas eller inte. Jag är född på landet och uppväxt på landet, och jag kommer att göra vad jag kan för att se till att landsbygden kan utvecklas. Hela behövs nämligen. , vår huvudstad, är vacker och fantastisk. Den behövs - men vi behöver hela landet. Det är därför vi nu satsar mycket mer på bland annat Landsbygdsprogrammet. Det måste finnas en service som är tillgänglig. Det gäller macken, livsmedelshandeln och annat. Det gäller också bredbandsutbyggnad, som vi lägger till för att landsbygden ska ha samma resurser som andra ställen. Man ska kunna verka runt om i hela landet. Vi håller också på och arbetar med ett skogsprogram. Skogen kan vi göra mycket mer av, och jag är helt övertygad om att skogsjobben inte kommer att hamna i utan ute i landet. Även vår livsmedelsproduktion ska utvecklas, vilket kommer att göra mycket för bönderna och jordbruket. Vi har också andra teman på gång för att se till att stärka landsbygdens möjligheter. Hela ska leva, och hela ska utvecklas. Herr talman och statsministern! I vårt land har vi för många barn som inte går i skolan, så kallade hemmasittande eller hemmasittare. Detta är ofta resultatet av ett långt utanförskap som eleven har upplevt i skolan. Man passar inte in i miljön, ingenting är roligt längre och man känner sig ensam och drar sig undan. Så börjar utfrysningen, som ett tyst och långsamt lidande som ofta varken syns eller hörs. Det är oacceptabelt att vi har barn som säger att hon eller han inte längre vill leva eller isolerar sig i hemmet. När en sextonåring går ut skolan utan godkänt i ett enda ämne har man redan låtit det gå alldeles för långt. Ett barn som inte går i skolan på grund av psykisk ohälsa eller mobbning påverkar också 100 personer i sin närmaste omgivning negativt genom sjukskrivningar, påverkan på syskon och annat. Vi har skolplikt i skolan. Vad kan regeringen göra för att alla barn ska kunna gå i skolan, få undervisning och inte hamna i utanförskap? Detta är ett misslyckande. Varje barn som blir hemma på det här sättet är ett misslyckande, oavsett vad det beror på - beror det på mobbning. Därför måste vi se till att allmänt föra till mer resurser till skolan. Detta gör vi också. Fler vuxna i skolan innebär att barn har fler vuxna runt om sig. Vi tillför även resurser till elevhälsan. Det har visat sig att barn- och ungdomspsykiatrin också har väldigt hög arbetsbelastning, därför att det kommer för många direkt från skolan. Elevhälsan måste stärkas. Vi ska naturligtvis också jobba med värdegrundsfrågor. Just för de elever som tas upp här har vi tillsatt en speciell utredning som går under namnet Att vända frånvaro till närvaro. Där analyseras noga vad detta beror på. Vilka faktorer rör det sig om, och vad ska vi göra för att dessa barn inte ska vara hemma? Dessa barn ska också gå i skolan, tillsammans med sina kamrater, och få kunskaper som tar dem framåt i livet. hade och statsministern besök av vicepresident . Som ni alla vet hade han egentligen bara ett enda budskap: It's a bad deal! Det han menade var att Nord Stream är dåligt för och för . Det är dåligt för oss att utöka beroendet av rysk gas. Även statsministern uttryckte att han var bekymrad, och regeringen har därefter sagt att detta inte är något bra. Det har visat sig att detta är ett sätt för att utöka sin militära och ekonomiska makt över och . Då kommer vi till frågan: Vad gör ? Man skrev inte under brevet till kommissionen, vilket man kunde ha gjort. Men frågan gäller nu . ÖB har varit väldigt tydlig med att detta är dåligt, och han har avrått. Finns det egentligen något annat för regeringen att göra än att lyssna på ÖB och säga nej? Måste inte regeringen lämna ett negativt besked där? Jag vet inte om frågan gäller hamn eller Nord Stream i dess helhet. Vad gäller Nord Stream tror jag att vi alla vet, vid det här laget, att landets möjligheter att besluta i någon annan riktning är väldigt begränsade. Vi håller just nu på att titta på den formella ansökan och huruvida den är komplett och korrekt. Sedan måste den naturligtvis skickas ut på remiss. Men eftersom denna ledning inte ska dras genom vårt territorialvatten, utan i den ekonomiska zonen, finns det en internationell lag och en svensk lag att förhålla sig till. Detta ger mycket begränsad makt för ensamt. Därför är det viktigt med EU-perspektivet, exempelvis vad gäller tillgängligheten till energi eller att man inte blir för beroende av någon. Det kan också handla om säkerhetsfaktorer eller om situation - jag pratade med president för inte så länge sedan om precis detta. Det handlar om det samlade EU-perspektivet. Vad gäller har jag svarat Liberalernas partiledare . återförenades och miljoner människor blev fria medborgare. Två viktiga förutsättningar har präglat denna väg till frihet: EU och Nato. Under dessa har EU fungerat som en kraft för att integrera ekonomier och gjort nya demokratier till självklara delar av . Nato har gett den europeiska fredsordningen stabilitet, tack vare det amerikanska engagemanget. hotas dock delar av detta. Med valet av Trump riskeras grunden för vår stabilitet och säkerhet. Det är stor risk för att den transatlantiska länken försvagas och att det inte går att bygga svensk säkerhet runt den. Det finns också risk för ryska påtryckningar på de baltiska staterna. Då undrar jag: Vilken oro känner statsministern över detta, och vilka åtgärder avser statsministern att vidta? Som jag sa hade regeringen förberett sig för båda utslagen i presidentvalet. Det var helt nödvändigt att göra detta, även om man hade önskat sig ett annat utfall. är det dock verklighet, och därför är analysen påbörjad också när det gäller säkerhetsfrågor och vad som kommer att ske. Det är för tidigt att dra för långtgående slutsatser - nu måste vi följa vad den tillträdande administrationen beslutar när man fördjupar och preciserar sin policy. Vi får se vad detta kommer att innebära. Uttalandet som gjordes under valkampanjen om artikel 5 - att denna kanske inte skulle gälla beroende på om ett Natomedlemsland hade betalat tillräckligt mycket för försvarsutgifter - är oroande. Det är naturligtvis oroande om man har en annan syn på den transatlantiska länken. Men vi vet ännu inte vilka slutsatser administrationen landar i, för det finns krafter - inte minst i det republikanska partiet - som vill ha en bra transatlantisk länk. Låt oss därför avvakta, men visst finns det anledning för oss att vara mycket uppmärksamma. Skillnader i ohälsa förklaras oftast i hög grad med ekonomisk ojämlikhet. Mer jämlika länder har inte bara bättre hälsa utan också färre sociala problem. Människor i jämlika samhällen mår bättre än människor i ojämlika samhällen. Men det är inte bara vår hälsa som blir bättre och vårt välbefinnande som blir större av att vi lever i mer jämställda länder. Även tillväxtpotentialen är större i jämlika samhällen. Bland andra slog i en rapport fast att åtgärder för att minska ojämlikheten är verktyg för att stärka en hållbar tillväxt. Insatser för detta gör alltså samhällen mer rättvisa och förbättrar människors hälsa och välmående som de stärker samhällenas ekonomi. rankas fortfarande som socialt mest rättvist, men ökade orättvisorna och ojämlikheten. Vilka insatser gör regeringen för att stärka som ett mer jämställt och jämlikt samhälle? gör en viktig analys. Vi har gått från en situation där jämlikhet sågs som ett problem inom den allmänna ekonomkåren - också internationellt - till att jämlikhet ses som en förutsättning för en hållbar tillväxt. Där är vi . Detta är vad experterna står för, och det ska vi ta fasta på. Vi har ett momentum . Jag ska nämna några konkreta åtgärder. Vi har till exempel höjt skatten för människor som tjänar under 50 000, för att se till att vi får mer intäkter till den gemensamma välfärden. Vi har förbättrat villkoren för dem som har det allra sämst. Vi har sänkt skatten för pensionärer. Det blir förhållandevis störst skillnad för dem som tjänar minst. Vi har höjt bostadstillägget. Vi har tagit bort den bortre parentesen i sjukförsäkringen, och vi har även förbättrat arbetslöshetsförsäkringen. Jag tror dock att den största omfördelningen som vi gör är den som rör den generella välfärden. Vi har tillfört resurser till skolan, sjukvården och äldreomsorgen. Jag tror att detta gör stor skillnad för människor som har det lite svårare. Statsministern sa att hans största dubier handlade om att Socialdemokraterna på tänkte hyra ut hamn till ryska intressen. Mina största dubier handlar om projektet 2 i sig självt. Man kan då fundera på vad som går att göra mot detta projekt. Jag tycker att det finns goda skäl att argumentera emot Nord Stream 2. Ett skäl är att det strider mot EU:s energiunion. Ett annat skäl är det försämrade säkerhetsläget i . Ett tredje skäl är att det handlar om att kringgå så att de inte ska tjäna några pengar på transittrafiken mellan och . Min partigrupp väckte frågor om detta i samband med i , som statsministern var med på. Det finns ett stort intresse för Nord Stream 2 överlag. För fick ett erbjudande om att skriva under ett brev mot Nord Stream 2, som flera länder - bland andra , och - hade undertecknat. Statsministern och statsrådsberedningen avvisade detta brev efter sex dagars betänketid. På vilka grunder ville inte och statsminister, tillsammans med andra länder, underteckna ett brev i kampen mot Nord Stream 2? Ett brev kan betyda mycket, men att det ska tillskrivas en sådan avgörande betydelse förvånar mig. Detta brev har inte någon sådan betydelse. Det var flera länder som valde att inte skriva under det brevet. Vi för redan denna diskussion med kommissionen. Där har vi begärt en översyn och analys från kommissionen för att få reda på vad det hela innebär. Detta rör precis de frågor som redogör för. Det är just därför det är viktigt att se att detta är en EU-fråga, vad gäller allt från tillgänglighet och beroende i energiförsörjningen till roll, miljöfrågor och annat. Denna diskussion med kommissionen pågår. Trycket ska finnas på kommissionen att göra detta, och det avgörs inte av huruvida man undertecknar ett brev eller inte. Det var flera länder som inte undertecknade brevet, men samma bedömning görs ändå. Vi måste analysera detta ur ett EU-perspektiv. Jag kommer från , ett dynamiskt småföretagarlän. Jag är därmed väl medveten om att majoriteten av företagen, både på och i övriga , är just små företag. Företag med 0-49 anställda utgör av samtliga företag i och svarar för av totalt antal anställda. Näringslivet i består till stor del av små och medelstora företag, och de sysselsätter tillsammans betydligt fler arbetstagare än de stora företagen. Förändringar för de här företagen, även av lite mindre karaktär, motsvarar höga absoluta tal. Potentialen för de här företagen att medverka till högre sysselsättning i bör därför vara mycket hög. Därför undrar jag hur regeringen arbetar för att öka incitamenten för småföretagare att anställa och få fler i jobb. Ja, det är helt rätt att småföretagen är viktiga och kommer att öka i betydelse. Jag tycker dock att man ska se små och medelstora företag ihop, för ofta hör de ihop på ett eller annat sätt. Men småföretagen spelar en allt större roll. Generellt är det viktigt för småföretag att hitta rätt utbildade människor. Det är många som inte gör det och helt enkelt inte kan anställa. De kan inte ta den där ytterligare ordern därför att det inte finns rätt utbildat folk. Det är därför vi satsar så mycket på med, fullt utbyggt, 70 000 platser. Det är klart att det har stor betydelse. Också de investeringar som görs, inte minst i bostäder och infrastruktur, kommer att ha stor betydelse. Därutöver gör vi en mycket stor satsning på det statliga riskkapitalet, som blir mer tillgängligt för små företag. Vi gör en rejäl ökning av möjligheter att ge lån till de små företag som behöver det. hade en folkomröstning . Lämnasidan vann, och Brexit blev ett faktum.