· H3C120160121fs · 2016-01-21 14:01:10 — Statsrådet pratade om politisk förankring, men jag tror att förankring och acceptans ute i samhället i övrigt kan vara ännu viktigare. Baksidan med att man har skruvat upp förväntningarna på detta och ser så mycket, i skuggan av jordbrukets problem med konkurrenskraft och sådant, är att det skapar stor frustration när ingenting händer. Jag vill skicka med att detta är en oerhört prioriterad fråga att få på plats. Jag håller med till fullo. Det är oerhört viktigt att vi förankrar detta, inte minst inom de olika branschorganisationer som finns på både primärproduktionssidan och livsmedelsindustrisidan. Det måste förankras i akademin, handeln och konsumentledet. Förankringsprocessen är det viktigaste för att det ska bli ett kraftfullt instrument för ökad svensk livsmedelsproduktion. Jag har en fråga till statsrådet . Vi ser många utmaningar i som vi jobbar med, men det finns en sak som jag tycker att vi ibland pratar alltför lite om. Det handlar om kompetensförsörjningen, som är en stor utmaning på många ställen. Vi kommer att ha ett rekryteringsbehov framöver. Det är viktigt att vi kan behålla de medarbetare vi redan har, och för att lyckas med det behöver utvecklingsmöjligheter erbjudas. Man kanske inte ska titta tillbaka så mycket, men man kan se på det som var bra. fanns något som hette utbildningsvikariat, där utbildning av en anställd kombinerades med en vikariatsanställning för en arbetssökande. Det var ett bra sätt att få både unga och nyanlända i arbete, och jag undrar om ministern har tittat något på detta. Utbildningsvikariaten fungerade mycket bra . Det var en framgångsrik åtgärd som gav människor möjlighet att komma i arbete men som också gav möjlighet att klara kompetensförsörjningen inom äldreomsorgen. Arbetsmarknadspolitiken måste alltid vara pragmatisk och utgå från det läge som råder på arbetsmarknaden. hade vi en arbetslöshet som berodde mycket på att det var ont om jobb. ser vi snarare en annan typ av problem och utmaningar på arbetsmarknaden. Vi har rekordmånga lediga jobb. Vi har en stor efterfrågan, inte minst inom äldreomsorgen, som vi har stora grupper som är arbetslösa och har stora utbildningsbehov. Regeringen satsar stort på yrkesutbildning av undersköterskor, både för dem som har arbete och dem som är arbetslösa, men vi har inte för avsikt att återinföra utbildningsvikariaten . De som arbetar med äldreomsorgen behövs där. Jag tycker att det är lite synd, för jag tror att det kan vara ett väldigt bra sätt att få människor att må bra på arbetet. såg vi att man satte sig ned i en partsgemensam grupp där de som jobbade på arbetsplatsen fick diskutera hur det långsiktiga kompetensutvecklingsbehovet ut. Vi såg också att människor mådde bättre under den tiden när de fick en chans att själv påverka sitt arbete. Jag hoppas att det går att påverka regeringen. Som jag sa måste vi alltid vara pragmatiska. Vi är självklart alltid beredda att prova olika lösningar och se till de förändringar som sker. Vi har självfallet gärna en dialog med parterna om detta. Det är oerhört viktigt att vi nu satsar på kompetensutveckling, både för dem som finns inom äldreomsorgen och dem som vill jobba där, och på utbildning. Vi ska vara försiktiga med att plocka bort duktig personal från äldreomsorgen, för de behövs väldigt väl där. Jag ser hellre att man kan kombinera arbete med utbildning snarare än att man är ledig från jobbet. Min fråga går till försvarsminister . Hemvärnet är en mycket professionell del av det svenska försvaret. Det svenska hemvärnet är väl bemannat och redo på plats ute i hela landet. har det svenska hemvärnet mycket bättre utrustning än det någonsin haft, och det finns mer utbildade soldater. Vi har haft så välutbildade soldater som vi har . Utöver detta behöver det personliga skyddet för de enskilda soldaterna förstärkas. Vi vet att skyddsvästar inte finns till alla våra hemvärnssoldater . Min fråga till försvarsministern är: När kommer alla våra hemvärnssoldater att ha tillgång till skyddsväst? Tack för frågan! Detta är en fråga som hanteras direkt inom Försvarsmakten och hemvärnets organisation. Jag har ingen möjlighet att här ange exakt datum för när man har tillgång till skyddsväst. Jag kan förstå att frågan inte är publik på det viset, men min intention är att försvarsministern ska ta med sig och prioritera detta. Det får inte vara så att det är verksamheten som ska betala. Det ska inte finnas någon skillnad. Om vi ska ha verksamhet måste vi också ha skydd. Om vi inte har skyddsvästar kommer vi att få stora problem när det gäller att ta hand om de skador som finns i händelse av konflikt. Det är självklart rimligt att man ska ha fulländad utrustning. Däremot ska jag som statsråd kanske inte ta över myndighetens ansvar. Det kanske också är orimligt att jag som statsråd ska ha tidsplanen för varenda bit som ska verkställas inom Försvarsmakten. Däremot kan jag säga: Just nu satsar vi på att bygga upp basplattan, där bland annat grundläggande personlig utrustning i Försvarsmakten som helhet ingår. Jag vill ställa en fråga till arbetsmarknadsminister . Det är viktigt att vi nu har en regering som genomför flera reformer för att skapa bättre förutsättningar för nyanländas etablering. Med tanke på att det nu är fler än tidigare som har kommit till på för att starta ett nytt liv är det särskilt viktigt. För både den enskilda individen och för samhället i stort är det viktigt att nyanlända så snabbt som möjligt har arbete och egen försörjning. Att regeringen inför snabbspår är en av de viktiga åtgärder som syftar just till att åstadkomma detta. Min fråga till arbetsmarknadsministern är därför: Vilka yrkesområden finns det färdiga lösningar för? Hur många omfattas av dessa snabbspår? Jag delar helt uppfattningen att det är oerhört viktigt att människor som kommer till snabbt kan komma i arbete och att vi kan utnyttja den kompetens som kommer till . Som jag sa i ett tidigare inlägg: De som kommer till har mycket olika förutsättningar. Många har yrkeserfarenheter och utbildningar som efterfrågas på svensk arbetsmarknad, har kunskaper inom de yrken där vi har brist. Där inför regeringen , tillsammans med arbetsmarknadens parter, snabbspår. Vi räknar med att få snabbspår inom ungefär 25 olika yrken. Det handlar inte om att någon ska gå före någon annan, utan det handlar om att korta de väntetider som har gällt för att kunna komma in i det yrke som man faktiskt behärskar. räknar jag med att 50 personer börjar ett snabbspår till kock. Jag räknar med att ungefär 100 personer börjar ett snabbspår inom legitimationsyrken, inom sjukvården, och att ungefär 20 personer börjar snabbspår till slaktare och styckare. Tack, arbetsmarknadsministern för svaret! Jag hoppas att snabbspåren snart kan utökas till fler områden, så att fler av de människor som kommer till oss har möjlighet att starta sitt liv på nytt, med både jobb och trygghet. Som jag sa kommer snabbspåren att utökas till fler yrken. Jag räknar med att vi kommer att få ett utökat intresse för att delta i snabbspåren, eftersom jobbtillväxten i just nu är mycket stark, vilket också leder till att vi får brist inom allt fler yrken. Då ökar intresset för att inrätta snabbspår inom allt fler yrken. Det är ett mycket bra sätt, där man arbetar pragmatiskt, utgår från individens kompetens och ser till att myndigheter, språkutbildning, yrkesutbildningar, kompletterande utbildningar, validering och praktik kan sammanföras så att man snabbt kan bidra i samhället. Min fråga går till statsrådet . Regeringen har antagit en strategi - ingen resultatstrategi men en strategi - för biståndet till . Grundansatsen är bra. Men dokumentet väcker ändå frågor. Konflikten är fruktansvärd. Krig, våld och övergrepp är vardag för dem som är kvar i landet. Situationen är desperat. Det står till och med i strategin att det är världens värsta humanitära katastrof. Då undrar jag: Hur avser ministern att anlägga ett klimatperspektiv på biståndet till , och varför finns inte med i regeringens handelsstrategi, när den första punkten i strategin är att bygga motståndskraft genom förbättrade möjligheter till försörjning? Möjligen kan handel vara en del av detta. Tack, , för frågan! Syrienstrategin är en strategi som ska möjliggöra också för freden i och återuppbyggnaden av . Just nu är av alla människor i arbetslösa. Det är en krigsekonomi som också kan driva människor i armarna på Isil och miliser för sin försörjning. Därför är det viktigt att också kunna erbjuda arbetstillfällen. Där har vi som ambition att se hur man kan stödja genom exempelvis mikrolån och i fråga om kvinnors möjlighet till egen försörjning på jordbrukssidan. Men handel är kanske en smula prematurt i det här läget att satsa på i handelsstrategi. Miljö- och klimatperspektiv har vi på allt utvecklingssamarbete . Det är fullständigt i linje med Agenda 2030. Vi kan inte ha en hållbar utveckling om vi inte ser på miljön. Jag är väldigt glad att regeringen fortsätter att arbeta med miljö och klimat. Men det jag undrade var: I denna brinnande konflikt, hur ska ni rent praktiskt göra det? Jag undrar också om ministern - eftersom det står om detta i strategin - kan ge några exempel på den normkritiska verksamhet som ska ändra attityder mot könsrelaterat våld. Jag vill gärna höra hur det är tänkt att genomföras, vilka delar av man ser att man skulle kunna göra det i nu och om det är genomförbart. Sidas bedömning är att det är möjligt. Jag har själv besökt och där träffat bland annat kvinnogrupper som arbetar inne i med de här frågorna. Den svenska organisationen till kvinna är aktiv i regionen, och det finns mycket fina initiativ, bland annat kvinnogrupper som skriver på en ny konstitution och som besökte för inte så länge sedan, . Det finns alltså ett aktivt arbete som man kan stödja, och när vi har fred blir det väl så viktigt att kvinnor deltar, är starka och har resurser. Jag vill ställa en fråga till försvarsminister . tillkännagav regeringen att man har ingått ett samförståndsavtal rörande försvarssamarbete med . En del av detta har beskrivits i medierna, men jag tror att det för många är ganska oklart vad detta omfattar. Jag vill därför fråga försvarsministern: Vad innehåller samförståndsavtalet med ? Tack för frågan! Det handlar om att tillsammans fördjupa ett bilateralt samarbete i syfte att öka den operativa effekten när det gäller insatser och flyginsatser i fredstid, ökat informationsutbyte, utbyte av lägesbild, upprättande av säker kommunikation, möjlighet att använda varandras hamnar och flygbaser samt också att vi ska utreda möjligheten att under vissa förutsättningar kunna ha tillgång till varandras territorier. Jag tackar för det svaret. Jag kan notera att det i medierna, inte minst på ledarsidorna, har funnits många spekulationer kring vad samförståndsavtalet syftar till. I en del fall har det varit spekulationer som vad jag förstår leder i helt fel riktning. Jag skulle vilja be försvarsministern klarlägga inför och åhörarna vad samförståndsavtalet syftar till. Det är ett fredstida samarbete som egentligen handlar om att två grannländer tar ett ökat ansvar för situationen i deras eget närområde. Vi har ett samarbete på många punkter. Detta innebär att vi nu fördjupar det. Det är ett fredstida samarbete, och de som spekulerar i att detta har att göra med ett kommande Natomedlemskap har fel. Det har inte alls med det att göra. Två grannländer samarbetar om gemensamma intressen. De svenska mjölkbönderna är hårt pressade ekonomiskt. lägger fem mjölkbönder ned sin mjölkproduktion. Jag ställde en skriftlig fråga till statsrådet om utbetalningarna av EU-ersättningar. Dessa beräknas inte vara fullt utbetalda förrän . En sådan fördröjning kommer att slå hårt mot redan ekonomiskt pressade mjölkbönder. I svaret visar ministern förståelse för de problem som förseningen innebär. Men ministern redovisar inte en stavelse om hur regeringen tänker göra nu för att bönderna ska få de pengar som de har rätt till tidigare än . Min fråga till ministern är: Vilka åtgärder tänker regeringen nu vidta för lantbrukare som drabbas hårt av den uppkomna situationen, och kommer regeringen att ge ränta till alla lantbrukare som får vänta på sina ersättningar ? Nej, vi kommer inte att ge någon ränta. försöker här ge en bild av att allt betalas ut . Det är en helt felaktig bild som han försöker ge till svenska folket. har betalat ut 7 av 9 miljarder. Det är 7 000 miljoner. Det som återstår av kompensationsbidraget är 1,2 miljarder, alltså 1 200 miljoner. 1 000 miljoner betalas ut och 22 miljoner . Det är bilden. Att mjölkbönder slutar med sin verksamhet är tråkigt. Det är 260 mjölkbönder som slutar med sin verksamhet under ett helår. Om man tittar bakåt var det i snitt ungefär 300 per helår. Tyvärr är det så. måste vi vända detta genom att anta en nationell livsmedelsstrategi och visa att vi tror på svensk livsmedelsproduktion. Jag tackar ministern för detta. Situationen är akut. En bonde ringde mig . Han sa: , nu säljer jag en stor del av min skog för att klara löpande utgifter. Men tänk på andra mjölkbönder som inte har skog att sälja. Vad ska de göra? Vill ministern skicka en signal till de svenska mjölkbönderna och till andra bönder som visar att regeringen tar till sig detta och lyssnar? Vad är regeringen beredd att göra för dessa bönder som drabbas? Under hela skickade vi signaler. Vi har gått in med en höjning av dieselskattereduktionen som kostar staten 300 miljoner , alltså det som alliansregeringen plockade bort. Vi har gått in och fullt ut finansierat EU-paketet med 152 miljoner som vi betalar ut för att mildra den likviditetskris som finns. Jag vet att många bönder är i en svår situation. Vi vidtar massor av åtgärder för att rätta till detta. Jag har en fråga till arbetsmarknadsminister . Regeringen har fört samtal med arbetsmarknadens parter om snabbare vägar in på arbetsmarknaden för nyanlända när det gäller legitimationsyrken i vården. Snabbspåret utgår från de största grupperna av nyanlända inom området. Men åtgärderna kan delvis också tillämpas på samtliga 21 reglerade hälso- och sjukvårdsyrken. Målet med snabbspåret är att vägen till arbetsmarknaden och legitimation för nyanlända ska vara förutsägbar, rättssäker och så kort som möjligt. Det finns förhoppningar om att detta snabbspår snart ska ge resultat. Vi har hört att 100 är på väg in. Men jag frågar ändå: Hur förlöper arbetet med snabbspåret för legitimationsyrken, och hur kan utfallet av detta snabbspår se ut tidsmässigt? Sedan jag initierade och bjöd in arbetsmarknadens parter till diskussioner om snabbspår har arbetet gått förvånansvärt snabbt. Flera snabbspår är redan på plats, och många fler är på gång. När det gäller legitimationsyrkena inom sjukvården räknar jag med att ungefär 100 personer börjar . Vad det handlar om är att man nu översätter många av de prov som har varit, så att man till exempel kan utföra prov på sitt eget språk eller på engelska, innan man uppnår tillräckliga kunskaper i svenska och innan man kan pröva sina yrkeskunskaper. Man kortar väntetiderna mellan olika steg, så att man kan göra flera saker tillsammans. Det som är speciellt med legitimationsyrkena är att ingen släpps över bron förrän man har uppnått de kompetenskrav som krävs för legitimationen. Därför kommer det att ta olika för olika individer att nå denna kompetens. Men jag bedömer att vi kan korta tiden med år. Jag tackar för svaret. Fokus var inledningsvis på de fyra stora yrkesgrupperna läkare, sjuksköterskor, tandläkare och apotekare. Finns det något mer konkret arbete som pågår med snabbspår för övriga reglerade vårdyrken? Det handlar om att vi nu gör modeller som är tillämpbara för flera yrken. När man tar del av detta kan man förvånas över att detta inte har gjorts tidigare, alltså att man samarbetar mellan arbetsgivare och ser till att folk kan praktisera som de går kompletterande utbildning, att de kan göra proven på andra språk än svenska eller att de kan gå en förberedande utbildning för att kunna klara proven. Men gör vi detta. Det är en modell som borde ha funnits på plats för länge sedan. Men finns den, och använder vi den för fler yrken. Jag har också en fråga till arbetsmarknadsministern. Jag vet att arbetsmarknadsministern har varit på studieresa i och tittat på arbetsmarknadspolitik generellt sett men kanske lite mer specifikt på arbetsförmedlingen. Det är ett exempel som har använts i den svenska debatten, och har tittat på de lärdomar som man har dragit av erfarenhet av att organisera arbetsförmedlingen på ett annat sätt. Det går aldrig att använda en hel modell rakt över i ett annat lands system. Man kan snarare plocka över de delar som man tycker skulle vara värdefulla att kanske implementera i . Det som vi från har ansett vore värdefullt att göra även i är att dela upp förmedlingsdelen och myndighetsdelen och se till att man inte sitter på två stolar . Men vi anser också att man ska låta aktörer på ett strukturerat sätt arbeta med ett tydligt fokus på resultat. Jag skulle vilja höra vad arbetsmarknadsministern såg och vilka lärdomar hon tar med sig hem till . Det är min övertygelse att privata aktörer på ett väsentligt sätt kan bidra till arbetsförmedling också i . Under den gamla regeringens tid hade vi ungefär 1 000 privata aktörer kopplade till Arbetsförmedlingen. Det var en verksamhet som tyvärr var kantad av en hel del skandaler med lotsar och coacher som inte fungerade. Jag har rest till och till för att ta del av det som har gjorts i länder som har längre erfarenhet än vi och länder som jag bedömer med bättre resultat samarbetar med privata aktörer inom arbetsförmedlingen. Det som har varit slående och mycket lärorikt i båda dessa länder är att de samarbetar med väsentligt färre aktörer. I har man ungefär 40 privata aktörer över hela landet, och i har man 44 privata aktörer. I hade vi 1 000. Det är en väsentlig lärdom. Man har också i båda länderna mer resultatbaserade ersättningar - i fall resultatbaserad ersättning. Det tror jag också är någonting att lära av. De har också längre kontrakt. Om jag hade haft längre talartid än en minut förut hade jag sagt att en av de delar som vi också anser att man ska ha är resultatfokus i fråga om de ersättningar som betalas till dem som ska utföra tjänsterna. Även detta delar vi alltså. Det som hände var att vi här i tyckte att det var synd att arbetsmarknadsministern lade ned den utredning som hade till uppgift att se över Arbetsförmedlingens funktion. Vi sa att det är dags att ta upp den igen. När kommer direktiven till denna utredning? Den gamla regeringen misslyckades faktiskt med att arbeta med de privata aktörerna om arbetsförmedlingen. Det är min bedömning. Tyvärr är det en tröskel att komma tillbaka och hitta bättre och nyare sätt att göra det. Men det är min övertygelse att det går att göra. Vi kommer att tillsätta en utredning om Arbetsförmedlingens och statens roll på arbetsmarknaden . Men när det gäller arbetet med privata aktörer menar jag att det är ett arbete som kan bedrivas och bör sjösättas tidigare än en utredning. Jag vill ställa min fråga till biståndsminister . Alltsedan ockupation av inleddes bor en stor del av den västsahariska befolkningen i flyktingläger i . De är helt beroende av mat, vatten och mediciner från omvärlden. Tyvärr har stödet minskat . Då talar jag om och även FN:s bistånd. sköljde en stor översvämning bort flyktingarnas lerhus och förstörde lager med mat och mediciner. Det fick svåra konsekvenser. Frustrationen växer i flyktinglägren hos människor som vill ta till vapen igen. Det pågår nämligen en fredlig process . Vad kan regeringen göra för att se till att biståndet till flyktinglägren ökar, från såväl som och FN? Jag vill tacka för denna viktiga fråga. Situationen för västsaharierna i lägren och även inne i är väldigt desperat och har varit det . är en av världens största givare till organisationer som UNHCR och Programme, som gör så att lägren med flyktingar från fungerar i . Matransonerna har skurits ned . Och undernäring är ett stort problem i lägren. Vi driver på för att UNHCR, andra organisationer och även EU ska ha ett ökat fokus på att hjälpa situationen. Det gör vi av humanitära skäl. Men vi vill naturligtvis se en politisk lösning. Vi vill se en lösning på konflikten. Det är viktigt att stödja FN-spåret. Då måste vi ge västsaharierna hopp. Jag tror att det är viktigt. Vi kan såklart göra vad vi kan i , men det krävs också internationellt bistånd. Där kan vi göra en stor insats. En liten insats kan också göra stor nytta. Till exempel kan den makrill som västsaharierna får vara skillnaden mellan undernäring och att kunna leva ett bra liv. Därför är jag glad över det. För att behålla freden, för att frustrationen inte ska ta över, tror jag också att det är viktigt att vi visar att vi inte har glömt människorna i flyktinglägren. är ett exempel på en tyvärr alldeles för lite uppmärksammad konflikt och humanitär krissituation. Omvärlden fokuserar mycket på . Men det här ett område där vi måste fortsätta driva på, också med politisk energi och politiska initiativ, så att en politisk lösning i enlighet med folkrätten kommer till stånd. Vi stöder flyktinglägren. Jag hade tänkt ställa en fråga till landsbygdsministern om den aviserade propositionen om livsmedelsstrategi. har en kollega redan debatterat frågan med landsbygdsministern. Men jag vill ändå följa upp tidsplanen för livsmedelsstrategin. tog den nuvarande regeringen bort Alliansens satsning på Matlandet . har Produktionssverige ingen strategi för livsmedelsproduktion över huvud taget. Jag vet att det finns många som kan producera och exportera mer, vilket skulle vara bra för hela på många olika sätt. Jag undrar hur förankringsprocessen av livsmedelsstrategin ska gå till. Vi har under fått höra att den kommer att komma. Den aviserade propositionen skulle komma . fick vi höra att den kommer att dröja ända till juni. Hur ser förankringen ut i oppositionen? har aldrig haft någon livsmedelsstrategi. Vi är ett av få länder i som har saknat det. Den här regeringen har tagit initiativ till att starta det arbetet. Och det är glädjande att alla partier har anslutit sig till det. Även har gjort en omvändning. Det är hedrande. Det här behövs. När det gäller förankringsprocessen tror jag inte att det finns någonting som har varit så förankrat ute i landet som det här. Vi har varit på dialogmöten och träffat hundratals personer, branschorganisationer och intresseorganisationer. Vi har också bjudit in riksdagspartierna så att de har kunnat vara med på dialogmötena. Vi måste ha ytterligare dialog med partierna för att kunna hitta en gemensam linje. Det är viktigt att vi får en strategi på plats. Vi kan inte välja bort livsmedel. Vi spräcker 10-miljonersvallen i och är uppe i 13 miljoner. Vi behöver livsmedel. Min fråga är till som representant för regeringen. Återigen har en ung människa mist livet på grund av gatuvåld och skottlossning i . Våldet har ökat i vår stadsdel på , och vapen har hamnat i händerna på unga medborgare. Självklart går tankarna till familj och anhöriga, men också till ledsna grannar, frustrerade föräldrar och skärrade barn och unga. Våldet på våra gator måste upphöra. Det krävs en politik som bekämpar brotten men också brottens orsaker. Och det krävs en politik som ger människor hopp och framtidstro. Annars försvinner framtidstron hos människor. Vet ni vad? är nämligen vårt område, inte våldets område. Vi får aldrig kapitulera. Vi får aldrig låta våldet bestämma i våra förorter. Det är de som är en fara för våra barn som ska bort. Det måste samhället se till. Vad gör regeringen mot det dödliga våldet? Och vad gör regeringen för att folk ska få hopp och framtidstro? Det är en oerhörd tragedi att en tonåring har blivit mördad och att en ung människa har blivit svårt skadad i . Det är självklart polisens uppgift att både förhindra och beivra brott. Det kommer att komma fler poliser. Vi har också strategier när det gäller illegala vapen. visade att tryggheten i ökar, vilket är glädjande.