· H3C120160224ud · 2016-02-24 09:01:16 — Men detta rätar inte ut frågetecknen som karakteriserar säkerhetspolitik. hävdar att det nu är hög tid att göra vår uttalade solidaritet trovärdig genom att också starta en process för medlemskap i . Vi vill se den processen starta som en förlängning av värdlandsavtalet. Vi ser gärna att vi blir medlemmar tillsammans med men ger dem självklart ingen vetorätt över våra beslut. Utrikesministern behöver här läsa på vad stämma sa. Genom tydlighet, transparens och garanterad solidaritet stärker vi gemensamt vår förmåga att driva på för fred, frihet och försoning i vårt . strävar tydligt efter nedrustning av kärnvapen. På samma sätt som vi arbetat för att bygga allianser mot personminor och klustervapen är vi beredda att göra det mot kärnvapen, både som EU-medlemmar och som Natomedlemmar. Här finns utrymme för framtida nordiska initiativ. Vi ser ett alltmer aggressivt, revanschistiskt och nationalistiskt . och hans närmaste sökte folkrättsvidrigt rita om karta med militärt våld. De söker ytterligare destabilisera såväl som , och , och de driver ett brett och intensivt propagandakrig, detta som det ryska civilsamhället tystas och stryps. Nästan mördades en av oppositionens färgstarkaste ledare, , på öppen gata alldeles intill . hotas andra på samma sätt. Hbtq-personer, journalister och oliktänkande trakasseras, fängslas och hotas till livet. under visar att de avtal och värden de själva skrivit under på inte är något värda. såg dagens ljus. Det skulle inte bara ge vapenvila utan också en väg till att återställa territoriella integritet. Det sista är avgörande för att kunna säkra en hållbar lösning. Den politiska utvecklingen i kan inte läsas oberoende från den utveckling vi har sett i östra . ställer krav på regering och parlament i , men det ställer inte krav på sig självt att upphöra med sitt avgörande stöd till separatisterna. Kraven från regeringen och EU måste vara tydliga mot angriparen - ut ur och säkra att får fullständig rätt till sina gränser. Det är handling, inte ord, från som räknas. Här måste EU hålla samman och tydligt hålla sin sanktionslinje. Det handlar om vår gemensamma säkerhet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt Kriget i är nu inne på sitt femte år. Humanitärt är kriget helt förödande. Halva landets befolkning, 11 miljoner, är på flykt. Det är ett krig med många inblandade, med maktkamp på alla plan. Självklart ska det ges fullt stöd för försök till eldupphör och fullt stöd för Genèvesamtalen som en knagglig väg till fred. bombningar till stöd för al-Asad måste upphöra - likaså attacker mot kurderna. Även i är det handling, inte ord, som avgör. måste det internationella samfundet klara att upprätthålla trycket på och fortsätta att agera för att effektivt stoppa Daish. Risken är överhängande att vi nu går mot ett än mer splittrat EU, ett mer handlingsförlamat EU där de lägsta ambitionerna blir den gemensamma nämnaren samt att vi ser en ny delning i öst och väst. Det kommer allvarligt att skada EU:s och därmed möjligheter att påverka. Det är önskvärt från horisont, men inte för oss som står upp för det fria ordet, för yttrandefrihet, för allas individuella mänskliga rättigheter, för ett oberoende rättsväsen och demokrati. Vi måste driva på för ett EU som förmår att agera som en politisk ledare och inte som en åskådare. utrikespolitik måste sikta till en global hållbar utveckling, bidra till att utrota fattigdom och förtryck, till att möta klimathoten och till en inkluderande tillväxt. står upp för ett svenskt bistånd på av bni. Vi är redo att prioritera för att värna biståndet till de fattigaste och minst utvecklade länderna. Vi vill se ett omtag på parlamentarisk grund som formar vår agenda 2030. är en kontinent med mängder av möjligheter för framtiden. ska inte bara med hjälp av bistånd utan också genom att utveckla handel och investeringar medverka till hållbara lösningar. Här finns också en stor insikt om klimatets betydelse för allas våra livsförutsättningar. Det är något att samarbeta om. Att satsa på jordbruk ska vara en del av vårt samlade bistånd till hållbar utveckling. De humanitära krisernas omfattning måste mötas. Utmaningen blir att matcha dessa med långsiktiga insatser för att bryta onda cirklar och för att förebygga nya krig och kriser. Då räcker inte en feministisk utrikespolitik. Då krävs en utrikespolitik för global och hållbar utveckling. Tack, , för ett inspirerande anförande. Jag instämmer i mycket av vad som har sagts, inte minst om möjligheternas . Men tänkte jag komma tillbaka till Natofrågan. Jag förstår inte riktigt vad omvärderingen egentligen bygger på. Jag är tillräckligt gammal för att komma ihåg första kvinnliga utrikesminister - . Jag tyckte att hon var en mycket engagerad och skicklig nedrustningspolitiker. Visst kan vi säga att vi inte lever värld, men vi lever ändå på många sätt i en värld där börjar gå i repris och där vi ser svällande militärbudgetar. vill man gå med i den ena alliansen, men de 28 Natoländerna skiljer sig från de 28 EU-länderna på det viset att i Natosammanslutningen är det ett land som är mycket större än de andra. Under stod för av Natoalliansens militära utgifter. står ensamt för . Det är inte fråga om någon jämlik förening, utan ett land är mycket större än de andra. Det landet har merparten av jordens kärnvapen tillsammans med . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt Jag har verkligen all respekt för engagemang i nedrustningsfrågorna, men finns det inte ett tydligt problem med att gå in i en USA-ledd kärnvapenallians? Tappar man inte i trovärdighet i fråga om fredsmedling och nedrustningsinitiativ? Jag förstår att inte förstår. perspektiv finns i den tid då rådde, då öst och väst var delat, då de baltiska staterna fanns i och inte i EU och Nato, då fanns i och inte i EU och Nato, då var delat och den östra delen fanns i och inte i EU och Nato. ser verkligheten annorlunda ut. För mig, fru talman, handlar det om solidaritet som är trovärdig, inte bara i högtidstal utan också i verkligheten. Jag frågar mig hur vill säkra att de baltiska staterna tror på svensk solidaritet. Garanterar och regeringen att ställer upp också militärt om olyckan skulle vara framme? Det är ett viktigt klargörande jag gärna vill höra. Jag hör rädslan för . USA-skräcken lyser formligen omkring . Men vi ska inte bygga vår säkerhetspolitik på rädsla och skräck, utan vi ska bygga den på trovärdighet, transparens och tydlighet. samarbetar med Nato. hoppas att regeringen lägger fram värdlandsavtalet även om inte hoppas på det. Det finns mycket att göra, men är inte trovärdigt i sin säkerhetspolitik när vi inte vågar garantera våra grannar skydd också militärt om olyckan är framme. USA-skräcken lyser och så vidare! Så är det inte. Jag tar upp sådant som , amerikansk försvarsminister , tar upp i den artikel jag läste i . Han varnar för att håller på att ta fram unikt farliga vapen. Det är en ny typ av kryssningsmissiler som kan laddas med både konventionella vapen och kärnvapen. Jag är i gott sällskap. Jag nämnde i ett tidigare replikskifte att kämpar för kärnvapennedrustning, men när röstade i lade man ned sin röst. Det är just för att i ett Natoland har man inte samma frihet i de livsavgörande frågorna om kärnvapennedrustning som en militärt alliansfri stat har. Jag tycker att den ekvationen är enkel. Just det har inte ändrat sig så mycket sedan dagar. Återigen är det en talande tystnad på mina frågor. Garanterar att ställer upp också militärt om det krävs i ? Det är tystnad på den frågan. Våga visa mod också genom att gå med i Nato. Våga visa det som gör, det vill säga modet att stå upp för nedrustning också som Natomedlem. Vi är övertygade om att om , , , och tillsammans är Natomedlemmar och sitter med vid bordet, alla med en röst, kommer det att bidra till att utveckla Nato för framtiden och till nedrustning när förutsättningarna i världen finns. Vi hoppas naturligtvis att det inte ska ligga alltför långt bort i tiden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt står inför ett utrikespolitiskt vägval. Ska föra en konsekvent och modig utrikespolitik grundad i tydliga värderingar, eller ska det vara ett land som tystnar när det blåser motvind och kompromissar om sina värderingar när de hotar exportaffärer, strategiska allianser eller den goda stämningen under kristallkronorna? Var stod under de åtta långa åren med borgerlig regering var uppenbart. företräddes av en utrikesminister som aldrig ens försökte tvätta bort oljefläckarna på sitt kavajslag. Kvinnors, flickors och hbtq-personers rättigheter lyste med sin frånvaro på den utrikespolitiska dagordningen. Och de stolta orden i denna kammare om frihet och demokrati glömdes snabbt bort när borgerligheten fick chansen att sälja vapensystem i eller när brotten begicks av eller dess allierade. När tillträdde som utrikesminister och utlovade en feministisk utrikespolitik föddes ett hopp om att regeringsskiftet också skulle innebära ett skifte mot en mer värderingsstyrd utrikespolitik. Förhoppningarna förstärktes när regeringen erkände , talade klarspråk om diktaturen i och till slut sa upp det militära samarbetsavtalet med . När har omsatt retoriken om feministisk utrikespolitik i konkreta initiativ har det med rätta berömts - också långt bortom vårt lands gränser. Men det finns också en annan sida av regeringens utrikespolitik. Löftena om att erkänna har svikits. Samarbetet med Nato fördjupas snabbt, och den militära alliansfrihetens trovärdighet urholkas. Den svenska vapenexporten till diktaturer fortsätter. Näringsministern åker i skytteltrafik till förtryckarregimer för att kränga svenska varor. Här har utrikespolitiken känts färgad långt mer av Bildts cynism än av feminism. Regeringen står nu inför ett utrikespolitiskt vägval. Det är svårt att med trovärdighet hävda att man är en feministisk röst i världen som säljer övervakningssystem till diktaturen i . Det går inte att både vara en kraft för fred i världen och ingå ett värdlandsavtal med Nato. Och exportoffensiv i , och står i tydlig konflikt med retorik om mänskliga rättigheter. På få områden blir detta utrikespolitiska vägval så tydligt som när det gäller regeringens förhållningssätt till . har utvecklingen i entydigt gått åt fel håll. Över 400 av oppositionspartiet kontor har attackerats. Tusentals oppositionella, journalister, akademiker och aktivister har fängslats. I flera städer har man infört undantagstillstånd och utegångsförbud och förhindrat invånarnas tillgång till vatten, el och hälsovård. De centrala delarna av miljonstaden har förvandlats till en krigszon. Hitintills har långt mer än 300 civila dödats. Detta sker i ett europeiskt land, i ett land som befinner sig i en process för att bli medlem i EU. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt testas våra värderingar. testas de stolta orden. Menar vi allvar med retoriken om demokrati, om mänskliga rättigheter och om fred och frihet måste EU och nu tala klarspråk om utvecklingen i . Vi måste kräva att president upphör med våldet mot civila, att alla som fängslats på politiska grunder släpps fria och att regeringen i respekterar grundläggande mänskliga rättigheter. när behovet är som störst av en omvärld som står upp för demokrati och mänskliga rättigheter i har EU:s röst tystnat. Och jag måste säga att den inte har lyckats leva upp till de stolta uttalandena om demokrati och mänskliga rättigheter i sina utrikespolitiska deklarationer. höll EU och ett gemensamt toppmöte. Trots våld och allt fler övergrepp i valde EU att utlova viseringslättnader och att fler kapitel ska öppnas i medlemskapsförhandlingar. Man utlovade dessutom för att ska hindra flyktingar från att ta sig in i unionen. Av dessa ska bidra med . Det har uppenbarligen blivit så viktigt att förmå att stoppa flyktingar från att ta sig över in i EU att EU är berett att kompromissa om de mänskliga rättigheterna. Människorättsorganisationer har kritiserat det här avtalet. Amnesty rapporterade om att använder stödet från EU till att spärra in flyktingar i interneringsläger och tvinga flyktingar att återvända till krigets . Det är alltså inte nog att EU har valt att blunda för våldet mot civila och de allt grövre brotten mot de mänskliga rättigheterna . Med EU:s och miljardstöd till är risken stor att vi kommer att bidra till ytterligare brott mot de mänskliga rättigheterna. Hade på allvar velat värna om de flyktingar som befinner sig i hade den bästa vägen varit att i stället använda de här resurserna till att ytterligare förstärka FN:s arbete. Regeringen har upprepat att EU:s förhållande till sitt grannskap ska utgå från en mer-för-mer-princip. Demokratiska framsteg ska belönas med fördjupat samarbete. Men när det gäller är det helt uppenbart en helt annan princip som gäller: mer för mindre. Det vi har sett är ju att alltmer auktoritära styre på punkt efter punkt har belönats. Regeringen har inte genomfört det beslut som fattade om att erkänna folkmordet på armenier, assyrier, syrianer, kaldéer och pontiska greker i dåvarande . har - såklart - pekat ut som ett av de mest prioriterade länderna i regeringens exportstrategi. Och ska som sagt 700 miljoner betalas ut till för att hindra att människor på flykt ska kunna söka i . Det är inte svårt att se vilken signal detta skickar till president och till de människor i som kämpar för en annan utveckling, för demokrati och mänskliga rättigheter och för fred. behöver och regeringen göra sitt val. Gäller den stolta retoriken i dagens utrikespolitiska debatt även för relationer till ? Då behöver man tala klarspråk om alltmer auktoritära styre, konsekvent kritisera brotten mot mänskliga rättigheter i och frysa utbetalningarna till fram till den dag då och hans regering respekterar mänskliga rättigheter och demokrati. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt Behovet är stort - jag skulle till och med vilja säga enormt - av länder som har modet och viljan att vara en konsekvent och modig röst för mänskliga rättigheter, för solidaritet och för flickors och kvinnors rättigheter. Om regeringen vill att ska vara ett sådant land har man alla möjligheter. Men är det upp till bevis. Det är upp till bevis här och . Ja, kritiken mot politik och mot agerande när det gäller mänskliga rättigheter och mot journalister och oliktänkande i största allmänhet är naturligtvis helt riktig. Utvecklingen i går väldigt fel. Men, fru talman, jag begärde egentligen inte replik på grund av detta, utan jag tänkte: Här kanske jag kan få svar som jag inte fick i ett tidigare replikskifte med utrikesministern. är ju en del av den breda bas som finns för regeringens militära alliansfrihet. är jag lite nyfiken, fru talman, på att höra om kan ge en bild av på vilket sätt han ser att alliansfriheten tjänar oss väl. Jag skulle också vilja höra, fru talman, om kan ge det svar som utrikesministern inte gav när det gäller på vilket sätt vår militära alliansfrihet bidrar till stabilitet och säkerhet i norra . Det är trevligt att instämmer i vår kritik mot , men jag noterar att kommer till en helt annan slutsats. vill att ska gå in i en militär allians med och att vi ska teckna ett värdlandsavtal med en militärallians där ingår. Jag måste erkänna att jag inte har hört kritisera de som regeringen har beslutat ge . Men det kanske kommer längre fram. När det gäller den militära alliansfriheten har gjort upp med regeringen i ett par budgetar. Vi hoppas att det finns möjlighet att komma överens och att vi kan göra upp om ytterligare budgetar med viktiga satsningar på välfärden, bostadsbyggandet, infrastrukturen och klimatomställningen. Men ingår inte i regeringen. Vi är ett parti i opposition. Den utrikespolitiska deklaration som lästes upp här fick jag se som övriga ledamöter i oppositionen. När tillträdde som statsminister valde vi att lägga ned våra röster. syn på säkerhetspolitiken är glasklar. Vi är ett parti som konsekvent står upp för militär alliansfrihet. Det är också därför som vi så tydligt sagt nej till värdlandsavtalet. Vi gör det av flera olika skäl. Vi ser att den militära alliansfriheten har tjänat vårt land väldigt väl. Först och främst har vi haft av fred. Jag tror att det hade varit mycket svårare att upprätthålla freden i om vi hade lyssnat på dem som genom alla dessa år hade velat att vi skulle gå in i olika militärallianser. Vi ser också att den militära alliansfriheten har gett oss ett utrikespolitiskt handlingsutrymme. Vi har kunnat vara medlare när andra har sökt konflikt. Vi har kunnat vara de som bygger broar och lägger grunden för fred när andra har sökt krig och konflikt. Det är en viktig roll som jag tror att behöver spela även , också i vårt eget närområde. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt Det är spännande att höra och kritik av hur regeringen använder sin budget, den budget som säger att han varit med och förhandlat om, och han säger att han gärna fortsätter att förhandla om regeringens budgetar framöver. Jag utgår från att då också kommer att hantera de pengar som utgör stöd till i , antingen det är 700 miljoner eller mindre - jag har hört olika siffror. För det är väl , och som förhandlar om den budgeten? Det var ändå spännande att höra något konkretiserat om vad som gör alliansfriheten så viktig. nämnde av fred. Ja, vi ska lära av vår historia, men vi ska inte fastna i den. Det är ju en helt ny verklighet just . Den budget som ligger på bord, som också beslutade om , står bakom. I den budgeten finns det inget om några pengar till . Där finns inte något om neddragningar till Globala fonden. Det är beslut som regeringen själv har fattat och själv får ta ansvar för. Jag är helt övertygad om att den militära alliansfriheten har möjlighet att tjäna oss väl . Jag tillhör inte dem som är nostalgiska och blickar bakåt. Jag tror att har alla möjligheter också i detta mycket allvarliga säkerhetspolitiska läge att spela en viktig roll för nedrustning, försoning och för att hitta vägar ut ur spänningar och konflikter. Vi ser nu i en tendens, både i delar av väst men också i öst, att vilja återuppbygga gamla Berlinmurar och sänka en järnridå över vår kontinent. Då behövs det militärt alliansfria länder som kan stå upp för ett annat . I förra årets utrikespolitiska deklaration tyckte jag att inflytande över regeringens politik var något tydligare, i alla fall för en utomstående. Där slogs med tydlighet fast att regeringen skulle återupprätta en bilateral dialog med och att detta var en hög prioritet. och har ingått ett samarbetsavtal om utvecklingssamarbete och politisk dialog, detta i då antalet godtyckliga arresteringar av demokratiaktivister på har ökat. anser att , som säger sig stå upp för demokrati och mänskliga rättigheter, sänder fel signaler genom detta avtal. besökte och gav sedan en historieskrivning som det går att ta del av på hemsidan för i . Där beskriver han ett helt annat , där bland annat diplomatiska relationer återetablerats mellan och och en mur, rest av , har rivits. samarbetar med oppositionen på och kan konstatera att sett till mänskliga rättigheter är det inte ett helt annat . För dem som står upp för mänskliga fri- och rättigheter har ingen mur fallit. Förtrycket är fortfarande ristat i sten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt ber många andra här att tala klarspråk om hur vi står upp för mänskliga fri- och rättigheter. Men varför hör man så sällan V stå upp för mänskliga rättigheter och tala klarspråk när det gäller vårt samarbetsavtal med ? inställning är att vi i grunden tror att det är mer effektivt med dialog för att förändra, även när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter. Det är mycket mer effektivt än isolering och blockad. Det har inneburit att vi har stått upp mot blockaden av . Vi tror att det är genom utbyte som vi kan påverka och förändra. Jag har också noterat att den blockad som upprätthöll mot under många decennier var något som den förra borgerliga regeringen konsekvent röstade emot i FN-sammanhang. När det gäller kan jag tala klarspråk. Jag har inga problem med det. För oss är de mänskliga rättigheterna inte kompromissbara. Vi står upp och kritiserar varje brott mot de mänskliga rättigheterna oavsett var, när eller med vilka motiv de begås runt om i världen. Det innebär också att jag som företrädare vid åtskilliga tillfällen har tagit upp och kritiserat de brott mot de mänskliga rättigheterna som begås på . Det handlar om inskränkningen av yttrandefriheten och pressfriheten, om politiska fångar och om den totala avsaknaden av fria politiska val och flerpartisystem. På dessa punkter är vi glasklara i vår kritik. Men jag tror inte att det är genom isolering och blockad som vi förändrar . Det tror jag att vi gör genom dialog, och den dialogen ska vi använda till att lyfta frågor om demokrati och mänskliga rättigheter. Tack, , för svaret! Att det är mer effektivt med dialog för att nå en förändring tycker jag låter bra. Jag hoppas att kan se det också när vi talar om andra regimer. har alltjämt framträdande politiker som inte drar sig för samröre med lydorganisationen, som kallade när han gick ur den. På Svensk-kubanska föreningens möte i sa en kollega till : "Trots alla svårigheter är fortfarande ett socialistiskt land och att det finns en medvetenhet om att socialismen är värd att bevaras." hyser förhoppningen att det kubanska folket ska få leva i frihet, utan rädsla för en regim som inte drar sig för att trakassera och arrestera. Det är mitt partis mål att demokrati införs och att det är folket som väljer. Delar sin partikamrats syn, eller delar han min syn? Jag står till fullo bakom syn när det gäller utvecklingen på . Den har tre viktiga delar som vi gång på gång har slagit fast i motioner i och genom kongressbeslut i vårt parti. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utrikespolitisk debatt För det första ser vi de grova och omfattande brotten mot de politiska och medborgerliga rättigheterna på , och vi vill se ett stopp för det. Vi vill se respekt för de mänskliga rättigheterna och ett flerpartisystem. För det andra ser vi att är ett land där man har gjort sociala framsteg. Till exempel är det ett av få länder i som har en fri abortlagstiftning . Det finns delar av det kubanska samhällssystemet där man har nått framsteg. För det tredje ser vi också att den amerikanska blockaden har varit oerhört destruktiv. Den har försvårat möjligheterna till dialog och utbyte, och jag tror att den därigenom har försvårat möjligheterna till en demokratisering på . Därför välkomnar jag att man nu öppnar för dialog också mellan och . Jag tror att det är vägen fram. sa en gång att demokrati är det sämsta statsskicket, det vill säga bortsett från alla andra som har testats. Demokrati är ett statsskick där fria meningsutbyten inte slutar med en begravning. Demokrati är ett statsskick där en inte behöver vara orolig när det rasslar till vid dörren , för det är bara tidningen. Men för snart backar friheten i världen. var en mänsklig tragedi. Vi såg hur våldsbejakande islamister med mejade ned människor på en rockkonsert i och sålde yazidiska småflickor som sexslavar för . Vi ser Daishs hänsynslösa islamistiska terrorism. Vi ser ett folkmord på kristna i . Vi ser hur militärdiktatorn oljefatsbomber mördar tusentals. Vi har sett arabiska vårens drömmar om folkstyre grusas brutalt i . Vi har sett i hur orbániseringen, urgröpningen av demokrati i , har fått sin polska efterföljare. Landets högernationalistiska regering kör rakt mot ett populistiskt och antieuropeiskt dike. Vi ser hur högerextremister, rasister och olika nyanser av brunt växer på europeisk mark. Vi ser ett som slits isär. Vi såg hur misslyckades igen med att hålla val utan att fängsla oppositionen. I , som jag och några kamrater besökte , finns det inte en enda oppositionspolitiker i parlamentet. Vi vet att 125 miljoner flickor och kvinnor har fått sina underliv könsstympade och drömmar krossade. Vi ser hur saudiska hbtq-personer riskerar kemisk kastrering, fängelse och dödsstraff.