kam-sf · H4C120161013sf · 2016-10-13 14:00:00 — Det är en rättighetslagstiftning, och vi tänker stå upp för den. Men vi tänker också se till att pengarna kommer dit de ska, till brukarna. Det stämmer inte, . Det handlar inte bara om timmar utan om antalet personer. var det färre personer som beviljades assistans enligt LSS än 2014. Då fanns regleringsbrevet och direktiven från regeringen till . Meningen om att bryta utvecklingen får konsekvenser för dem som är beroende av assistans. Det stämmer inte att det bara handlar om timmar. Det handlar om personer. Dessa personer behöver vi ge de lagstadgade rättigheter som de har. Vi får inte dribbla bort det genom att göra ändringar i regleringsbrevet till innan vi har sett resultaten av utredningarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Du börjar i fel ände, . Är du beredd att göra om och göra rätt? Det är antalet timmar som ökar dramatiskt, och det står inte alls i korrelation till antalet personer. Då måste vi rimligen se över det. Det ska dock göras inom ramen för den lagstiftning som finns. Det är ingen som har ändrat lagen; den ser precis likadan ut. ska hantera den precis som de gjorde förut, som en rättighetslagstiftning. Vi har inte sagt att de ska göra en annan bedömning så att det blir färre timmar. Men vi ska se till att pengarna används rätt. De ska gå till brukarna. Det är vårt besked. Sjukvården är helt beroende av att det satsas tillräckligt mycket skattemedel så att vi får tillräckligt mycket personal och tillräckligt många vårdplatser. Det är också avgörande att vården ges efter behov. Vård ska ges till den som behöver den bäst, och inga andra faktorer ska avgöra. Den akuta och livräddande vården är givetvis det allra mest avgörande. Sjukvården är framför allt en regional fråga men också en statlig fråga. Den är helt avgörande för hela landet. Det ska inte vara skillnad beroende på var man bor om man får vård . Det finns en oro bland många vad gäller de långa väntetiderna i akutsjukvården. Det finns också en oro vad gäller förlossningsvården, om man ska få komma till den klinik man förväntar sig och få den vård man förtjänar. Hur bedriver regeringen arbetet med jämlik och tillgänglig vård efter behov? Jag tackar för en viktig fråga. Regeringen har lagt om politiken från skattesänkningar och nedskärningar till investeringar. En stor del av dem går till vår välfärd, inte minst till sjukvården. Vi har gjort en speciell satsning för att öka bemanningen i sjukvården. Vi har också gjort en speciell satsning på cancervården. Den behöver bli mer jämlik, för här är det alldeles för stora skillnader mellan olika landsdelar vad gäller hur fort behandlingen kommer igång. Vi har gjort stora satsningar på förlossningsvården och mammografin. Därutöver får landstingen 3 miljarder som de själva förfogar över, för det är självklart olika i olika delar av landet. Vi har alltså ökat resurserna för att få en jämlik vård. går vi vidare med att öka tillgängligheten, bland annat genom att tillföra våra vårdcentraler ännu mer resurser så att ännu fler människor får del av vården. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Fru talman och statsminister ! ställde sig i går bakom att godkänna klimatavtalet från . Vi vet att klimatförändringarna är här, att de är allvarliga och att de berör oss alla både nu och i framtida generationer. Men de kan bromsas. Genom regeringens engagemang både nationellt och internationellt har varit en viktig aktör i detta arbete, och arbete är fortfarande av stor betydelse. Med anledning av ledartröja inom klimat- och miljöpolitiken frågar jag statsministern: strategi avser regeringen att ha inför klimatmötet i ? Det var en stor dag i i går, och det är en stor dag eftersom regeringen har kunnat fatta beslut om att ratificera . Jag är övertygad om att utan EU hade vi inte haft något Parisavtal. Det var en viktig start, men det är nu jobbet börjar på riktigt. Det blir ett riktigt partsmöte i eftersom vi är parter i ett avtal som ska ta detta vidare. Vi engagerar oss på många sätt i klimatförhandlingarna, för vi måste fatta helt nödvändiga beslut. Det innebär exempelvis att ta upp diskussionen inom ramen för EU om att skärpa våra egna klimatambitioner så att vi når längre än vi redan har gjort. Denna diskussion är igång, och den kommer inte minst klimatminister att vara mycket engagerad i. Fru talman och herr statsminister! När regeringen var nytillträdd inledde man ett ambitiöst och på sätt och vis välbehövligt arbete med en ny regionindelning för . En indelningskommitté tillsattes som skulle utreda möjligheterna, förutsättningarna och även ett genomförande av en regionförändring. Denna indelningskommitté har hitintills sagt att inget landsting och län ska tvingas in i en storregion mot sin vilja. , , sa nej till att ingå i en storregion . Kan statsministern här och garantera att löftet att man inte ska tvingas in i en storregion mot sin vilja kommer att hållas? Jag kan inte kommentera vad ett enskilt landstings diskussion kommer att landa i. Men av rent praktiska skäl är det svårt att tvinga in någon i ett samarbete. Jag tycker dock att vi ska diskutera principen om att vi behöver en ny indelning av om vi ska orka bland annat det vi diskuterade: ha bra sjukvård över hela landet. Här finns sådana brister att vi bara av det skälet behöver få ett bättre underlag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Kommittén har kommit till denna slutsats eftersom man har haft ett bra stöd runt om i landet. Det ska dock tas i några delar, för det behöver delas upp. Vi behöver en ny regionindelning, och diskussionen får fortsätta. Det ingår andra landsting i samma sammanhang som , och vi vet inte hur den diskussionen kommer att fortsätta. Men, som sagt, av praktiska skäl blir det nog svårt att tvinga någon. Det ser jag framför mig. Fru talman och statsministern! Det finns en del att glädjas åt. Vi har samma uppfattning om Natoanslutningen och att vi har en mycket duglig försvarsminister. Det är glädjande att vi har en tydlig majoritet i för ett nej till Natoanslutning. Vi har ett läge med ökande oroligheter och spänningar i . Statsministern är väl medveten om detta. Kinesiska och ryska fartyg har haft övningar. Med tanke på den ökande hotbilden och det oroliga läget i är regeringens anslag väldigt litet. Hur ser statsministern på den blygsamma ökningen av anslagen? Vi gör en rejäl ökning av anslagen till försvaret i och med den överenskommelse som gjordes. Det fattades beslut av förra regeringen under förra mandatperioden, och har vi skjutit till ytterligare. Det görs alltså en rejäl ökning av anslagen till försvaret. Vi behöver öka vår totala försvarsförmåga. Krigsförbandens försvarsförmåga måste öka. Vi tillför resurser till materiel. Vi tillför resurser till bemanning av försvaret, för där behöver det definitivt gå upp. Vi har just börjat omriktningen av det olycksaliga beslut som den förra riksdagsmajoriteten fattade , nämligen att helt övergå till ett yrkesförsvar i stället för att ha någon typ av värnplikt. Det håller vi också på att se över. Vi stärker alltså vår försvarsförmåga - det är viktigt - som vi breddar våra bilaterala samarbeten. På totalen stärker detta försvarsförmåga, och det är jag glad för. Den hållbara utvecklingen är i fokus. Som nämndes fattade vi i går här i kammaren det historiska beslutet om klimatavtalet från . Hållbar utveckling är dock inte bara en nödvändighet såväl miljömässigt som socialt utan ses alltmer som ett starkt konkurrensmedel inom handel och näringsliv. De statliga företagen, som svenska folket äger gemensamt, har kanske ett särskilt ansvar att vara föredömen på detta område. Detta är nog affärsmässigt klokt och ger effekter för utveckling av grön, hållbar teknik, för arbetet med mänskliga rättigheter och för jämställdhet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Jag vet att mycket görs, och vi här i får en redogörelse för det arbete som bedrivs. Jag vill ändå fråga: Ser statsministern att det finns ytterligare möjligheter för de företag som ägs av svenska folket att utveckla hållbart företagande, och hur skulle det i så fall kunna genomföras i praktiken? Tack för frågan! Hållbarhet är viktigt, och staten ska naturligtvis gå före och vara ledande i detta. Det är viktigt att statligt ägda företag är föregångare när det gäller både att vara innovativa och nydanande och att se till att vara hållbara. Det tror jag är ett led i att vara en attraktiv arbetsgivare. Alla statliga bolagsstyrelser ska därför arbeta fram strategiska hållbarhetsmål. Det kan exempelvis vara att minska koldioxidutsläppen, öka mångfalden bland medarbetarna, minska antalet arbetsplatsolyckor och utveckla nya hållbara produkter. Det finns många bra exempel där vi kan säga att vi har varit föregångare. Ett sådant är , som har utnämnts till mest hållbara företag. Ett annat är , som har fått European Business Awards pris för mest hållbara företag. Det sker ett bra arbete, och vi ska fortsätta det. har vi kunnat ta del av många berättelser om arbetskraftsinvandrare som ska utvisas på grund av små misstag, som gjorts av tidigare arbetsgivare, och saker som hänt . Detta handlar i grunden om en ny praxis från Migrationsöverdomstolen som gör att tusentals personer kommer att få sina fall prövade utifrån ett helt nytt sätt. Det handlar om personer som sköter sig, betalar skatt och bidrar till samhället, människor som bara vill kunna leva sina liv här. Missbruk av systemet ska givetvis beivras och motverkas, men detta handlar inte om missbruk. Det handlar om små misstag, och det finns ingen som helst möjlighet att rätta till dem i efterhand. Detta drabbar just arbetstagaren väldigt hårt. Jag undrar därför: Vad tänker statsministern och regeringen göra för att stoppa detta? Precis som sa finns ett regelverk för detta. Vi har den arbetskraftsinvandring vi har med de regler som finns. De besluten fattades tidigare. Myndigheten har att förhålla sig till dessa regler och också agera utifrån dem, om man bryter mot dem. Jag kan inte kommentera enskilda fall - de får myndigheten ta ansvar för - men om det är något som inte håller enligt det regelverk som finns måste myndigheterna rimligen agera utifrån det. Jag tycker att det är viktigt att man behåller och står upp för reglerna. Det är myndigheten som har att hantera dem. Jag har lite svårt att kommentera enskilda fall. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund I går och har statsministern upprepade gånger påstått att alliansregeringen sänkte skatter i stället för att prioritera välfärden. Detta väcker flera frågor. Enligt ökade nämligen skatteintäkterna i totalt sett under alliansregeringen, bortsett , det vill säga till följd av den globala finanskrisen. Gällande kommunalskatten, alltså de intäkter som går direkt till kommunerna och landstingen, ökade till och med skatteintäkterna , utan undantag. Det är kommunerna och landstingen som bedriver de viktiga verksamheter som traditionellt betecknas som välfärd, det vill säga skola, vård och omsorg. Det betyder att under Alliansen ökade skatteintäkterna till välfärden . Jag undrar därför: Vad menar statsministern med sina påståenden? Jag menar precis vad jag säger. Den förra regeringen sänkte skatterna med sammanlagt . Det aktiva beslutet var inte rätt politik, men jag trodde att ni var stolta över det. Det är klart att skatteintäkter kan öka, men man ska se det i förhållande till hur befolkningen ser ut. Om vi tittar på hur många människor som fanns anställda i välfärden i förhållande till befolkningen ser vi en kraftig minskning under den förra regeringens period. Det är ett faktum. Det finns inget jultomteteorem som säger att vi kan sänka skatterna och sedan ha minst lika bra välfärd. Det var faktiskt detta som hände i välfärden - människorna såg detta och vågade inte längre lita på välfärden. Alla de sjukskrivna kvinnorna såg detta; de fick slita ut sig. ska vi ha ökad bemanning i välfärden. Det är därför vi har bytt riktning i politiken. har vi kunnat se hur den turkiska regimen har blivit alltmer auktoritär. Man har vid ett flertal tillfällen lagt ned kurdiska tv-kanaler som är baserade i . Man har tydligt begränsat kampen för demokrati och strypt yttrandefriheten, tryckfriheten etcetera. har man också varit offensiv när det handlar om kurdiska kanaler utomlands. har satellitföretaget meddelat att de lägger ned en tv-kanal i , vilket skedde . Jag undrar: Vad avser att göra, även om regeringen sitter i knät på den turkiska presidenten på grund av flyktingavtalet? Kommer den turkiska ambassadören att kallas upp till regeringen för att ta tag i denna fråga? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Vad gäller eventuella tv-kanaler och vad som händer blir det lite för detaljerat, men att sitta i knä är helt fel. Jag är bekymrad över utvecklingen i i allmänhet, beroende på vad som sker med mänskliga rättigheter, demokrati och så vidare. Det är ingen tvekan om det, och detta ger vi också uttryck för. är det viktigt att ha kontakt också med länder vars utveckling vi inte är helt nöjda med. Om vi bara skulle ha kontakt med de länder där vi tycker att det är helt bra skulle vi ha en helt annan värld. Det är viktigt att vi är med i också. Vi ger stöd, inte minst till civilorganisationer. Att vi har kontakt med dessa är jag helt övertygad om kommer att stärka och dess demokrati. Det är ett problematiskt läge - ja. Vi ska ha kontakt med . är viktigt, och har länge haft åsikten att egentligen borde komma in i EU. Den processen har en ledstång som jag är helt säker på kommer att främja demokratin. Många såg säkert i går med förfäran på , som visade en del från verkligheten i svensk skola, med betygshets och betygsjakt, inte mellan elever utan på ett annat sätt. kanske rektorer, direkt eller indirekt, tubbas att förmå lärarna att sätta högre betyg. Man visade på borttagna spärrar i systemen, och man framhävde det relativa betygssystemet, som försvann för . Man visade att under har kunskaperna minskat men betygen gått upp. För att förekomma statsministern har detta inte så mycket med friskolorna att göra. Programmet riktade sig mot både kommunala skolor och friskolor. Jag vill fråga: Vad vill statsministern göra för att bryta denna utveckling? Jag har sagt det tidigare: har det mest extremt marknadsliberala skolsystemet i hela världen. Det finns inget annat land som har det så. I har man också privata skolor och friskolor. Där förbjuds vinster, och så är det också i de andra nordiska länderna. Det är inte så svårt att fundera på vad sådant kan bero på. Hur kan det komma sig att vi har både högre betyg och lägre och fallande resultat? Finns det någon drivkraft att sätta högre betyg än man egentligen skulle vilja göra? Svaret är pengar. Det är klart att det finns med i denna drivkraft. Vi måste stoppa detta vinstutflöde från den svenska skolan. Det är vad vi vill göra. Vi ska ha privata alternativ och ett allsidigt utbud av utbildning. Människor ska kunna välja, men vi måste stoppa utflödet av pengar. Skattebetalarnas pengar ska gå till skolan; de ska inte gå till vinster. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Fru talman och statsministern! När man är ledamot i näringsutskott är företagsbesök en stor och viktig del i ens riksdagsuppdrag. Jag besöker framför allt företag i min valkrets . Det finns en sak som jag får med mig från de företag jag besöker: Man har problem att hitta personal som har rätt utbildning för de olika typer av jobb som man behöver ha för att kunna anställa och för att kunna växa. Senast var jag i . Där söker man verktygsmakare. Man har letat runt om i hela , och det går inte att finna några sådana. Jag skulle vilja fråga statsministern vad regeringen gör för att minska eller komma till rätta med dessa matchningsproblem på arbetsmarknaden. Jag blir avundsjuk när jag hör att får vara ute på företagsbesök. Det får jag också, men inte lika ofta som förut. Det är precis det här som är en av våra stora frågor: Hur får vi bättre matchning? Som jag sa har vi 100 000 arbetstillfällen som inte blir tillsatta på grund av att arbetsgivare inte hittar rätt utbildad arbetskraft. Då är utbildning lösningen. För en del är det högskoleutbildning av något slag och för andra är det yrkeshögskola, inte minst. Det finns också annan yrkesutbildning som kan komma i fråga. Det är därför vi investerar i 70 000 utbildningsplatser av allehanda slag runt om i landet - just för att kunna möta detta bättre. Vi har också sagt till Arbetsförmedlingen att de måste bli bättre på att ställa sig bredvid företagen och se vad de faktiskt behöver. Matchningen måste bli bättre, och Arbetsförmedlingen håller på att förbättra sina arbetsmetoder för att bli den som kan leverera vad företagen behöver. Det är det andra vi behöver göra. Resurser och kontakt mellan Arbetsförmedlingen och företagen - det tror jag är nyckelorden. lämnar alltför många elever grundskola och gymnasium utan tillräckliga kunskaper. Det är oacceptabelt. behövs mer tid till undervisning, höjda lärarlöner och nolltolerans mot dåliga skolor. De som inte når upp till Godkänd måste få hjälp att klara målen. Men vi får inte nöja oss med det. Vi måste också ha en skola som stimulerar och utvecklar de begåvade och motiverade eleverna. har jag förmånen att ha med mig en praoelev från . Han heter , och han sitter här uppe på läktaren. Han har en fråga som han gärna skulle vilja ställa till statsministern. Han har skrivit den själv: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att alla elever ska kunna utvecklas utifrån sina kunskaper, och det gäller i synnerhet hur särskilt begåvade elever ska kunna utvecklas? Jag tycker att det är en bra fråga, och jag och skulle bli väldigt glada om statsministern ville svara på den. Ja, det var en väldigt bra fråga. Vi har lagt om inriktningen så att vi nu investerar i skolan. Vi investerar mycket i skolan. Det är tre perspektiv som är vägledande för oss. Det första är tidiga insatser. får eleverna mest individuellt stöd i årskurs 9. Vi säger att det borde vara mycket tidigare - i F-klass och årskurs 1-3. Vi vill också dra ned på antalet barn i dessa klasser så att lärarna och eleverna får mer tid med varandra. Det är helt avgörande. Det är det magiska ögonblicket, som lärarna brukar tala om. Vi höjer lärarlönerna. Vi ser till att lärarna får mer inflytande. Lärarnas profession ska gälla mycket mer än detaljerade regler, och vi förbättrar deras arbetssituation. Det är det andra. Det tredje vi vill göra är att skapa en mer jämlik skola. Vi behöver föra över mer resurser till de skolor som behöver det. I allt detta ska vi hjälpa både dem som behöver mer stöd och dem som ligger lite före. Vi måste se individen. De som ligger före ska också ha sin stimulans. Fru talman och statsministern! Det är verkligen ett privilegium att få vara ledamot av riksdag och få ställa en fråga till statsministern. Då vill jag, som i vanliga fall är kommunstyrelsens ordförande i en liten Bergslagskommun, , passa på att höra statsministerns syn på regional utveckling. Vad tycker statsministern är viktigast att göra för att även små glesbygdskommuner ska kunna växa och få en hållbar tillväxt? Hela landet ska leva, och hela landet ska kunna utvecklas. Det är därför vi ser till att satsa brett på detta. Infrastruktur är givet. Vägar och järnvägar måste finnas så att man kan transportera både människor och gods. Det vet mycket väl. Det är det första. Det andra är våra regionala högskolor, som jag tror spelar en stor roll som kunskapsnav och utvecklingscentrum i samarbete med näringslivet. Det är därför de ska finnas runt om i hela landet. Det tredje vi gör är att satsa mycket på utveckling av skog. Vi kan göra mycket mer med vår skogsproduktion. Branschen påstår att det kan röra sig om 20 000-25 000 jobb beroende på om vi gör rätt. Vi vill också utveckla livsmedelsprogrammet. Jag tror att livsmedel också är sådant som kan odlas och skapa jobb runt om i hela landet. Vi har en bred parlamentarisk utredning om hela landsbygdsfrågan, för vi vill komma fram brett och skapa möjligheter för hela landet att klara sig - och inte bara klara sig utan utvecklas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Statsministerns frågestund Fru talman och statsministern! Det måste vara skillnad på ja och nej i asylprocessen. Alternativet skulle dels urholka förtroendet för asylsystemet, dels skapa en utsatthet och sociala scener som vi ännu inte har sett i vårt land. Trots detta står vi inför en gigantisk utmaning: att bryta det skuggsamhälle som växer fram. beräknar att kommer man i över hälften av alla utvisningsärenden att behöva tillkalla polis. Prognosen visar att vi om bara kan ha uppemot 70 000 människor som bor i vårt land utan tillstånd. Det motsvarar storleken på en medelstor svensk stad. Vi moderater har lagt fram ett flertal förslag för att bryta denna utveckling. Det handlar bland annat om att fördubbla den preskriptionstid som finns för när man efter ett avslagsbeslut kan lämna in en ny ansökan. Det skulle vara viktigt för att sända en tydlig signal till den enskilde om att respektera de beslut som myndigheterna fattar. Min fråga till statsministern är: Varför säger regeringen nej till förslaget? Det är viktigt att vi har en reglerad invandring. Ja är ja och nej är nej. Vi ser nu en ökning av antalet återvändande. Det är en ganska kraftig ökning. Vi har en takt på ungefär 2 000 personer , och det indikerar en årstakt på 24 000. Det är en kraftig ökning, och det är bra. Men det kommer säkert att behöva göras mer. Det är därför regeringen har fattat ett beslut om att när man har fått nej och det är ett lagakraftvunnet beslut har man inte längre rätt till dagersättning. Man har inte längre rätt till det boende som man har haft . Det är ett sätt att visa detta: är det tyvärr dags för dig att lämna landet, för du har inte fått ja. Därutöver har vi presenterat ett antal förslag på området. Ett är att polisen ska ha större möjlighet att göra arbetsplatsinspektioner för att undvika någon typ av skuggsamhälle. Vi ska också ha större möjligheter att titta på id och pass och även att beslagta pass om en person inte är här med laglig rätt. Vi vidtar alltså en rad åtgärder, och vi har sett en ökning av det antal som reser ut. Det måste vi hålla i.