kam-fs · H3C120160609fs · 2016-06-09 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Finansmarknads- och konsumentminister (MP) Utrikesminister (S) Samordnings- och energiminister (S) Civilminister (S) Finansmarknads- och konsumentminister (MP) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Jag har en fråga till utrikesminister . Med ett försämrat och oroligt omvärldsläge, inte minst i vårt eget närområde i , står vi tillsammans i och över inför stora utmaningar. Nato kommer att samla medlemsländer och partnerländer för ett toppmöte i . Nato har stora frågor att ta ställning till för att förbättra säkerheten inte minst i . Jag vill fråga utrikesministern hur regeringen ser på toppmötet. Vad är den viktigaste frågan på dagordningen för den ? Vilka kommer att delta i detta toppmöte i ? Det är riktigt att Europeiska rådets möte och sedan är två säkerhetspolitiska fästpunkter framöver. Regeringen verkar för att partnerländer ska bjudas in till i för att diskutera säkerhetspolitiska utmaningar i en bredare krets. är framför allt intresserat av en dialog om utvecklingen runt och även av andra säkerhetspolitiska frågor, till exempel kampen mot Daish samt situationen i och . Vi vill gärna vara med när man diskuterar Resolute Support Mission i . Både försvarsministern och undertecknad kommer att vara med. Jag tror också att en hel del av de frågor som utrikesministern räknade upp kommer att behandlas. Jag skulle vilja ha svar på vilken fråga regeringen hoppas få mest genomslag för eller som känns viktigast där ändå bör ha en plats vid bordet. Vore det inte bra om statsministern också kunde åka till ? Det är framför allt situationen runt som är den mest brännande frågan för oss och som påverkar vår egen säkerhetspolitiska situation. Jag kan tänka mig att Nato är lite bekymrat över vad som händer, inte minst i , och vad som händer i . Det blir säkert många spännande diskussioner i randen av samtalen vid bordet. Vad som pågår i och och runt är det som kommer att diskuteras under mötet. Det är också där vi har störst intressen. Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Många företag använder sig av telefonförsäljning som ett sätt att nå nya kunder, vilket de också beskriver som en effektiv metod. Men många konsumenter upplever att det finns stora problem med oseriösa aktörer. Det är svårt att uppfatta vilket avtal man har ingått via telefon, och många känner sig lurade. uppger att det fortfarande kommer in många anmälningar om oseriös telefonförsäljning, och problemen för konsumenterna ökar. Utredningen stärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning är klar och har remissbehandlats. Där föreslås till exempel ett skriftlighetskrav som en åtgärd för att stärka konsumentskyddet. Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att öka konsumentskyddet och komma åt problemet med oseriösa aktörer på telefonförsäljningsmarknaden? Tack, , för en viktig fråga! Vi är i en ny värld när det gäller marknadsföring. Många av oss konsumenter märker att vi ibland nås av aggressiva marknadsföringsmetoder. Det kan ibland verka inkräktande på vår vardag. Det har väl hänt många av oss att man har blivit uppringd i ett läge när man inte alls tycker att det passar. Därför är denna utredning viktig och har lagt fram viktiga analyser av hur situationen kan förbättras. Det handlar om att förbättra - det register man kan anmäla sig till om man vill slippa den typen av reklam - och att förbättra situationen i övrigt. Skriftlighetskrav är ett förslag som har lagts fram och som vi nu bereder på . Många frågor måste vägas mot varandra, och vi är inte helt klara med den beredningen , men vi hoppas att bli klara så fort det bara går. Vi anser att det här är en viktig fråga för många konsumenter. Skriftlighetskravet är en fråga som står högt på dagordningen. Tack för svaret, Per ! Det är ett bra initiativ, och det är glädjande att regeringen verkligen vill ta tag i frågan. Det här är något som många konsumenter upplever som ett problem, och det gäller även många små företag som kanske inte uppfattar sig som företag på det sättet. De skulle också vilja ha ett större skydd. Finns det åtgärder även på det området som regeringen tänker vidta? Det här är ett problem för både enskilda konsumenter och för näringsidkare. är den gränsen inte helt solklar. Det finns nog fall där man agerar och svarar i telefon som privatperson fastän man i lagens mening är näringsidkare. Näringsidkarens situation ligger framför allt under , men vi jobbar också med att förbättra villkoren genom att till exempel ge stärkta sanktionsmöjligheter att kunna agera när det är fråga om vilseledande marknadsföring, till exempel per telefon. Min fråga riktar sig till civilministern. Valfrihet och mångfald inom välfärdssektorn innebär ökad kvalitet, ökad makt åt den enskilde och fler arbetsgivare att välja på för den anställda. Att förbjuda vinstdrivande företag skulle innebära att utbudet av alternativ minskar, vilket vore en inskränkning i medborgarens valmöjligheter. Den som drivs av ett vinstsyfte har ett incitament att utveckla kvaliteten och locka till sig fler kunder. Jag ser klara fördelar i att välfärden till viss del bedrivs av vinstdrivande företag. Vi politiker borde fokusera vår kraft på att skapa effektiv vård och skola med så god kvalitet som möjligt och att få denna att gå ihop. I stället verkar man ha fokus på att jaga de företag som lyckas gå med vinst. Kan ministern lova att det inte kommer några regleringar från regeringen som innebär att ni förbjuder vinster i välfärden utan att ni i stället fokuserar på att lösa problemen med förlusterna i välfärden? Jag kan lova denna riksdag och allmänheten att regeringen inte kommer att lägga fram några förslag som handlar om att förbjuda vinst. Det finns ingen utredning som tittar på den frågan. Det finns inget parti i riksdag som driver den frågan. Den fråga vi jobbar med är hur vi ska säkerställa att resurserna används till det de är avsedda för. Den fråga vi jobbar med är att säkerställa att överskott som huvudregel återinvesteras i verksamheten, används till att anställa fler lärare och för att få fler människor att jobba i vården och omsorgen. Skattebetalarna förväntar sig ett regelverk som säkerställer ordning och reda i välfärden. Så kan vi både höja kvaliteten i verksamheterna och skydda mångfalden och valfriheten för medborgarna. Det kräver att det finns regler som säkerställer rätt resursanvändning. De reglerna finns inte på plats, och vi jobbar för att få den typen av lagstiftning på plats så fort som möjligt. För mig är det väldigt konstigt om man fokuserar på dem som gör vinster. Vinster uppstår när man är effektiv och när kunder vill anlita en. Hälften av de offentligt drivna vårdcentralerna går med förlust. Då vill jag fråga civilministern om han tycker att det är ett ansvarsfullt sätt att bedriva verksamheter, att man inte fokuserar på det som är det stora problemet, det vill säga att en hel del välfärdsverksamheter går med förlust. Vi måste arbeta med effektiviteten i den offentliga sektorn. Vi måste säkerställa att resurserna används så effektivt som möjligt och också till det som de är avsedda för. Vi har ett regelverk som möjliggör för privata utförare inom välfärden att använda skattepengar som ska gå till skolan och använda dem till andra saker: vinstutdelning, placering i skatteparadis. Pengarna används till och med för placeringar i andra länder. Resurserna ska användas till det som de är avsedda för. Då krävs det också nya regler, och det är precis det som regeringen jobbar med. Jag vill ställa min fråga till energiminister . Den handlar om det planerade byggandet av en ny 400-kilovoltsledning i och . Vi har diskuterat detta tidigare. var statsrådet själv på plats i och konfronterades med frågeställningen. Det uppfattades då som att statsrådet reagerade positivt på de framförda kraven på att nyttja mer marksnål och skonsam teknik vid byggande av högspänningsledningar i . Hoppet om en ny och bättre ordning grusas dock i takt med att samma statsråd är med och avslår folks krav på omprövning av ledningsbygget. Man uppfattar nu att det är fritt fram för att fortsätta projekteringen och genomförandet av ledningsbygget enligt gamla och mycket ifrågasatta metoder. Min fråga till statsrådet lyder därför: Har statsrådet tagit eller har han för avsikt att ta några initiativ i syfte att styra mot att använda modernare och mycket mer marksnål teknik vid byggande av kraftledningar? Tack, , för frågan! Vi har ju debatterat och diskuterat den här i kammaren . Grunden är naturligtvis att ser behov - och jag tror att också delar den uppfattningen - av en förstärkning av nätet så att vi inte hamnar i situationer där flaskhalsar i systemet gör att vi får strömavbrott. Det tror jag inte att någon, vare sig medborgare eller politiker, skulle vilja ha. Ordningen är ju den att det är som enligt regelverket projekterar och tar fram förslag till projekt, och det är som ger koncession. Förutsättningarna är att projektet ska vara bland annat ändamålsenligt och kostnadseffektivt. Om inte, kommer regeringen i ett senare skede att ta ställning till detta. Men hur det här ska gå till finns tydligt reglerat. Reglerna är beslutade av , och det är den ordningen som fortsatt kommer att gälla. Tack för svaret! Ingen ifrågasätter behovet av ett robust samhällsbygge, statsrådet. Men man ifrågasätter de metoder som delar av statens affärsdrivande verksamhet tillämpar och det sätt på vilket man icke för dialog, snarare motsatsen till dialog med de berörda. Samrådsprocessen genomförs på ett märkligt sätt. Man vet att det finns teknik och utförandesätt. Vilka intryck fick statsrådet av sitt besök i när de löften som då uppfattades utställdes? Jag har full respekt och full förståelse för att det väcker oro, eftersom det innebär en inskränkning för den enskilde när det ska dras fram en infrastruktur av den här typen. Man har naturligtvis också alltid en diskussion om hur denna ska användas. Men det är viktigt att veta att detta finns väldigt tydligt reglerat. Det var samma regler som gällde under den förra regeringens period. Det är den ordning som vi har, och den ska vi också hålla oss till. Då krävs det både ändamålsenlighet och kostnadseffektivitet. Det är den ordning som vi fortsatt ska följa. Min fråga går till utrikesminister . Hur ser en PKK-terrorist ut egentligen? Jag tyckte att jag såg en bild på en när jag var på väg hem från min sons skolavslutning. Min son är , och han var jätteglad för att hans skoltermin äntligen var slut. På vägen därifrån öppnade jag telefonen, och då kom det upp en bild på en jämngammal pojke, fast han var kurd. Han var död. I förrgår sa president belåtet att man nu hade dödat 7 600 kurder - förlåt, terrorister. Som exempel kan nämnas den lilla döda, ihjälskjutna pojken på bilden. Oavsett hur man ser på PKK som organisation måste man kunna se vad håller på med. Det handlar inte bara om att utrota terrorism. Den del av som ligger i är under attack av nationalistisk karaktär, och det är oskyldiga kurdiska kvinnor, män och barn som dör. Utrikesministern och regeringen ser nog egentligen det här också, så min fråga är: Varför sitter det så långt inne att fördöma det som gör mot kurderna? Det som sker i den våldsamma utvecklingen i sydöstra är oerhört beklagligt. Det är också föremål för diskussion både i EU och vid bilaterala kontakter. Självklart har rätt till självförsvar, men som alltid måste ju insatserna ske så att civila skyddas. Både och EU har uttalat att det är viktigt att man lägger ned vapnen och att man återupptar fredssamtalen. Vi påverkar utvecklingen i framför allt genom EU-närmandet, genom våra bilaterala kontakter och genom de uttalanden som vi gör. Vi är drivande i att anslutningsprocessen ska ta konkreta steg framåt. Vi har förstås träffat kurdiska ledare, och vi uttalar oss också när det gäller skyddet av kurder. Det är oerhört viktigt att se till att inte civila drabbas så att kriget inte blir ett krig mot kurderna. I beroendeställning blir man ju ofta benägen att se mellan fingrarna eller acceptera saker som man annars aldrig hade accepterat. Är vi så beroende av en god relation till den turkiska staten att vi inte vill trampa den på tårna? Ett fördömande från sida skulle definitivt göra att det blir en ganska frostig stämning, men det är det ju värt. Det finns runt 100 000 svensk-kurder i , och de förtjänar att få veta varför inte reagerar hårdare på det som händer deras familjer. Kan du ge dem ett svar, ? Som jag har sagt har vi naturligtvis fördömt alla attacker mot kurder. Det är precis det budskap som jag här redogjorde för och som vi upprepar via EU och i alla våra bilaterala kontakter. Jag har själv mött Demirtas, och jag har vid upprepade tillfällen talat om hur viktigt det är att inte göra detta till ett krig mot kurderna. har förstås rätt till självförsvar mot terrorister, men det får inte göras på ett sådant sätt att civila drabbas. Vi kan inte vara tydligare. Vi Sverigedemokrater har drivit frågan om att de som vanvårdats som barn ska få den upprättelse som de förtjänar. läggs snart ned, och det står alla övriga sju riksdagspartier bakom. Det är ett mörkt bokslut som så här i slutskedet av sin verksamhet visar upp. Beviljandegraden för ansökningar om ersättning är . Det är mycket lågt i ett internationellt perspektiv. Även , som ledde , är starkt kritisk till att det är så få personer som har beviljats ersättning. Mot den bakgrunden önskar jag ställa en fråga till statsrådet . Av den cirka miljard som avsattes för att ersätta de vanvårdade har bara hälften använts. Har regeringen medvetet velat spara pengar genom att ställa så höga beviskrav på dem som vanvårdats? Var det från början det som man eftersträvade när man avsåg att kompensera dem som vanvårdats som barn? Tack, , för en viktig fråga! Det här är såklart människor som i många fall har utsatts för ett svårt lidande. Vi har all anledning att ta till oss all kunskap och information, inte minst för att kunna vidta åtgärder för att nuvarande och kommande generationer inte ska råka ut för samma öde. Självklart har vi avsatt dessa pengar i syfte att de ska användas, det är ju själva grunden. Jag är glad över att det har funnits en så bred samsyn i riksdag kring den här frågan. Vi har kunnat enas brett i politiken för att ge möjligheter att få ut en ersättning. är det viktigt att vi håller oss till principer om att det ska vara en hög nivå av rättssäkerhet. Man ska kunna veta i vilka fall som man kan få ut pengar och i vilka fall som man inte kan det. Det ska inte upplevas som att det är någonting som sker slumpvis, utan det ska finnas ett gediget arbete bakom. Jag tycker också att det är viktigt att se att vi måste åtgärda de problem som finns i vårt samhälle . Där tror jag att de 10 miljarder i välfärdssatsningar som regeringen avsätter kommer att öka kvaliteten i omsorgen om utsatta barn här och , . Tack, statsrådet, för svaret! Vi är inte nöjda med att så få av de som har vanvårdats som barn har fått ersättning. Vi har därför framfört krav på en oberoende kommitté som kan gå igenom alla avgöranden som har meddelats av , med extra fokus på de avgöranden som har lett till avslag. Är regeringen öppen för att åter lyfta upp denna fråga och låta en oberoende kommitté granska de avgöranden som meddelats? Som jag sa i mitt tidigare inlägg är den samlade responsen från en bred grupp i självklart att vi ska ha ett system för detta, och att vi har avsatt pengar för det är ett tydligt tecken på att vi ser det här som ett problem. Vi behöver hitta vägar för att möta de människor som har råkat illa ut under sin uppväxt när samhället helt enkelt inte har tagit sitt ansvar. Självklart fortsätter vi att följa frågan, och ser vi att det finns problem är vi också beredda att ta steg för att de ska kunna åtgärdas. Det tror jag också gäller för en bred sammanslutning i . Jag har en fråga till statsrådet . En fråga som blir alltmer aktuell är den om kommunerna och den kommande kommunstrukturutredningen. Statsrådet har varit tydlig med att detta inte behöver innebära kommunsammanslagningar utan att andra lösningar för kommuner bättre kan svara mot de utmaningar som finns. Inte desto mindre är det förstås viktigt att också föra en diskussion om hur kommunerna kan se ut. Det är väldigt mycket som har hänt sedan kommunreformen . Det är allt fler som ligger under den dåvarande gränsen för att klara välfärdsuppdraget. I andra kommuner är det tvärtom - kommuner har vuxit ihop, och det finns ingen naturligt synlig gräns. Jag har två frågor. Den första är enkel: Tycker statsrådet att detta är en viktig debatt att föra? Den andra frågan är: Vilka är de övriga lösningar som statsrådet tänker sig kan vara aktuella i den här utredningen? Tack, , för en mycket intressant fråga! Regeringen står upp för och försvarar den decentraliserade välfärdsmodellen, där besluten ska fattas nära människorna i kommuner och regioner. Då krävs det att kommuner och regioner har rätt förutsättningar. Vi var ett av de första länderna i västvärlden som genomförde en stor kommunreform, just i syfte att decentralisera välfärden. Vi behöver också ständigt jobba med att modernisera strukturen i den offentliga sektorn i syfte att ge kommunerna så goda förutsättningar som möjligt. Det behövs åtgärder. Det kan handla om att utvidga samverkansmöjligheterna. Det kan handla om uppgiftsfördelningen mellan kommun, region och stat. Det kan handla om stödet från statliga myndigheter och tillsynens effekter. Mot den bakgrunden ser vi ett behov av att under detta år sätta igång en parlamentarisk utredning där man tittar brett på de frågor som handlar om den kommunala strukturen, gärna i dialog med riksdagspartierna. Tack så mycket för svaret! Det är givetvis viktigt att inte föregripa utredningen, och vi måste oavsett fråga vara restriktiva med att göra förändringar för kommunsektorn utan att det finns förankring. Men det är en fråga som vi alltjämt behöver diskutera i olika sammanhang - inte minst perspektivet om det kommunala självstyret, som är oerhört viktigt. Min följdfråga är: Menar statsrådet att de förslag som kommer ska stärka möjligheten till kommunalt självstyre? Är det ingången? Vi har ett starkt skydd för det kommunala självstyret, men det skyddet måste ständigt försvaras och utvecklas. Det innebär att kommunerna måste få rätt förutsättningar för att ta hand om de olika välfärdsuppgifterna. Då krävs det bättre samverkan mellan kommuner. Det finns rättsliga hinder för en sådan samverkan. De hindren måste rivas. Vi behöver också titta på hur den statliga styrningen påverkar kommunsektorn, och det arbetet har vi satt igång i och med tillitsreformen. Först vill jag instämma i utrikesministerns fördömande av det fruktansvärda terrordådet i i går. Sedan vill jag fråga om en annan terror, nämligen den från Hizbullah. har Hizbullah ägnat sig åt att flytta vapen från glesbefolkade områden till tätbefolkade områden. I små byar och små städer, vid skolor och sjukhus och på andra ställen där det finns civila, har man sina vapendepåer och raketramper. Syftet är naturligtvis mycket cyniskt. Om det blir en ny konflikt med , och skjuter tillbaka mot de här raketerna, är risken väldigt stor att man träffar civila, skolor, sjukhus och så vidare. Känner du till detta som har skett, utrikesministern? Har du agerat, eller tänker du agera, för att uppmärksamma detta internationellt och fördöma detta internationellt? Det är viktigt att vi tar avstånd från alla terrorhandlingar och terroristdåd. Själva grundtanken är att de ska riktas mot oskyldiga civila, gärna på platser där man vistas i vardagen, och ställa till med största möjliga skada. Det är viktigt att vi som enskilt land och som ministrar reagerar och också att världen gör det. Det är viktigt att vi agerar via såväl EU och FN som alla andra organ där vi är aktiva, och det kommer vi att fortsätta att göra för att uppmärksamma också dessa terrorhandlingar. I fallet Hizbullah är det ännu inte fråga om terrorhandlingar. De har gjort en del, men det är framför allt uppbyggnaden och förflyttningen av vapen in i tätbefolkade områden som jag frågar om. Hizbullah har en väldigt stark militär. Man har över 100 000 raketer och missiler med både bra pricksäkerhet och stor förstörelsestyrka. Tänker du agera mot detta internationellt? Tänker du lyfta fram internationellt vad Hizbullah gör nu? Tack vare våra utlandsmyndigheter skaffar vi oss en god kontroll och en insyn i vad som sker runt om i världen. De rapporterar hem till oss på UD, och så vidtar vi nödvändiga åtgärder. Det kan vara fråga om att verka på många olika sätt för att se till att vi håller ögonen på en viss utveckling. Vi agerar också via våra diplomatiska och politiska kanaler, och det kommer vi att fortsätta att göra. Jag ställer min fråga till statsrådet . Som vi hörde i ett tidigare svar här heter det inte att man är för ett förbud mot vinster i välfärden. heter det rätt resursanvändning. Det är nya ord men samma effekt, och det är det värsta. Det här handlar om att se vad man skapar för förutsättningar för de företag som finns inom vård, skola och omsorg och som levererar kvalitet. Om de inte gör det väljer inte personer att gå tillbaka till dem. Samma sak skulle ske om man hade samma regler eller begränsningar beträffande bygg och anläggning eller läkemedel. Väldigt många skulle försvinna därifrån ifall man inte hade möjlighet att driva företag fullt ut. Det som är lite skrämmande är att man försöker fila av argumenten men lik förbannat är kvar i samma sak. Vill statsrådet att många företag som levererar bra kvalitet ska sluta inom den här verksamheten? Vi har en skyldighet gentemot medborgarna att ha en lagstiftning som säkerställer att resurserna används till det som de är avsedda för i välfärden. Det är våra skattepengar vi talar om. Men den lagstiftningen finns inte. När ville höja anslagen till skolorna i syfte att höja lärarlönerna kunde en fristående skola säga: Nej, vi vill inte använda det här till att höja lärarlönerna, vi vill använda det till att etablera oss någon annanstans. Och så kunde man flytta pengarna, kommunens pengar, skattebetalarnas pengar, som skulle gå till utbildning, och i värsta fall använda dem till vinstutdelning, till något helt annat än syftet. Så kan vi inte ha det. Vi måste ha ordning och reda i välfärden. Det kräver skattebetalarna av oss. Det kommunala självstyret kräver också att kommunerna har inflytande. Centerrörelsen har alltid stått upp för det kommunala självstyret och en decentraliserad välfärd. Då måste också kommunerna ha rätt verktyg, så att de kan samverka med privata utförare utifrån rätt förutsättningar. Alla modeller har sina brister. Vi har genomfört rätt stora förändringar på det här området, och det är klart att det finns brister i lagstiftningen. Då måste vi åtgärda dem. Vi måste släppa ideologiska skygglappar och tänka på den skyldighet vi har gentemot medborgarna. Det var en bra avslutning, och jag måste skicka tillbaka den. Som jag ser det har det inom arbetarrörelsen funnits en strävan efter att skapa bra förutsättningar för arbetarklassens barn och alla andra barn beträffande vård och utbildning och att kunna göra en "resa". De utmaningar vi står inför inom vården, omsorgen och utbildningsväsendet kräver att det är många fler som är med och tänker nytt och tänker utanför boxen. Om man valt att fokusera på kvaliteten i stället för företagsformen hade man hamnat mer rätt. Det är olyckligt från start. Vi måste fokusera på kvaliteten, och det gör vi också. Vi måste också låta proffsen vara proffs. Vi måste våga visa en större grad av tillit gentemot professionerna i den offentliga sektorn. Därför är det så viktigt att regeringen har satt igång tillitsreformen som utgår från professionernas kunskap och erfarenhet i de olika välfärdsverksamheterna. Men det krävs också regler.