kam-ar · H4C120161027ar · 2016-10-27 15:30:00 — Statsminister (S) återrapporterar från möte i . Återrapportering från Europeiska rådets möte På dagordningen stod flera för viktiga frågor. Slutsatser antogs om migration, handel, globala och ekonomiska frågor samt om . Därutöver diskuterades också EU:s förhållande till . Detta var första gången som premiärminister deltog. Hon underströk att fortsatt är en fullvärdig medlem i EU och avser att delta i arbetet fram till den dag man träder ur unionen. Ingen diskussion ägde rum om detta. Låt mig börja med att säga några ord om migration. Vi diskuterade den senaste tidens utveckling med fokus på den externa dimensionen. Här kunde vi konstatera att arbetet förs framåt. De framsteg som har gjorts med skräddarsydda landpaket är en viktig del för att komma vidare i arbetet med en positiv utveckling i EU:s närområde. Avtalet som slöts med , för att få ett ordnat återvändande, är ytterligare en välkommen pusselbit. Samarbetet måste nu fortsätta med fler länder, både kring utveckling och återvändande. , EU:s höga representant, redogjorde för det samarbete EU nu utvecklar med flera länder i . Målet är att färre människor ska tvingas på flykt. Samarbetet mellan och är viktigt, och det ger resultat. måste båda parter naturligtvis genomföra sina delar av överenskommelsen. måste fokusera på de kvarstående utmaningar som kommissionen har identifierat för att turkiska medborgare ska kunna bli föremål för viseringsfrihet i EU. EU:s yttre gräns måste fungera. Därför är det viktigt och bra att den europeiska kust- och gränsbevakningen är igång. Ett antal medlemsstater förespråkade på mötet en fullständig återgång till Schengenreglerna, det vill säga att de inre gränskontroller som några länder - däribland - har infört ska tas bort. Jag och andra poängterade att möjligheten till inre gränskontroller borde finnas kvar, och så blev det också - slutsatserna möjliggör fortsatta gränskontroller. Trots de steg som har tagits är utmaningarna även fortsättningsvis stora inom EU. Genomförandet av fattade beslut måste framför allt bli mycket bättre, vilket jag också poängterade vid mötet. Vi behöver ett hållbart och trovärdigt gemensamt asylsystem i EU, men det är lång väg kvar innan vi är i mål. Förhandlingarna måste därför prioriteras, och det är bra att stats- och regeringscheferna kommer att återkomma till frågan om det gemensamma asylsystemet vid . Handelsfrågorna hamnade i fokus under detta toppmöte. Förhoppningen var att skulle kunna välkomna att EU nu var redo att underteckna ett handelsavtal med . Tyvärr kan vi konstatera att så inte blev fallet. Detta är självklart mycket olyckligt - avtalet är av både ekonomisk och politisk betydelse. Den information vi har är att arbetet ändå pågår med att få till ett undertecknande. Vi diskuterade även handelspolitiska instrument såsom skyddstullar. Vi ser just nu tendenser bland flera medlemsstater att i ökande grad vilja skydda inhemsk ekonomisk verksamhet genom skadliga handelspolitiska åtgärder. Det är inte rätt väg att gå, vilket jag också var tydlig med. Handelspolitiska skyddsåtgärder kan behövas, men de måste utformas på ett balanserat sätt som även väger in intressen hos importörer och konsumenter. Jag fick stöd av flera stats- och regeringschefer för den linjen, men det var också många som förespråkade en mer protektionistisk hållning. Vi enades till slut om att ge handelsministrarna i uppdrag att finna en långsiktig lösning. Jag menar att en progressiv handelspolitik bidrar till hållbar tillväxt, ökad sysselsättning och en mer konkurrenskraftig europeisk ekonomi. Det är därför viktigt att balansera denna handelspolitiska debatt och även visa på fördelar med en öppen och global handel. Under middagen hölls en bred och strategisk diskussion om . Trots medlemsstaternas olika utgångspunkter står EU fortsatt enat i sin politik gentemot . Återigen påpekade jag, tillsammans med flera andra stats- och regeringschefer, att vi inte ser några möjligheter att lätta på sanktionerna mot så länge Minsköverenskommelsen inte har uppfyllts. Som bekant fattas beslut i denna fråga först , men jag upplever ändå att vi nu har berett marken för en förlängning av dessa viktiga sanktioner. Jag tog upp frågan om att hantera Nord Stream 2 i ett europeiskt perspektiv. För detta fick jag stöd av några kollegor, men vi vet också att alla aktörer inte har samma uppfattning. Vi hade en lång diskussion om kriget i . En övervägande majoritet av medlemsstaterna fördömde starkt de ryska bombningarna av . Diskussionerna kom också att handla om möjligheten att rikta sanktioner både mot den syriska regimen och mot ryska aktörer. Jag var tydlig med att detta är något som skulle stödja, men trots att flera länder hade en likartad syn gick det inte att nå enighet i just den delen. Vi enades kring en text om att EU ska överväga alla tillgängliga alternativ. Den fruktansvärda situationen i måste få ett slut, och det kräver handlingskraft. Vi måste få slut på våldsamheterna och det mänskliga lidandet, och de som är skyldiga måste ställas till svars. I slutsatstexterna lyfts också några globala och ekonomiska frågor upp. EU:s ratificering av välkomnas, och tidigare slutsatser om vikten av genomförandet av den inre marknaden upprepas. Dessa frågor är viktiga, och det är viktigt att EU också levererar resultat till medborgarna. Kommissionens nya förslag om den europeiska fonden för investeringar nämns i slutsatserna, men inga beslut fattades. Vi slog också fast att vi måste arbeta vidare med att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Detta, herr talman, var återrapporteringen från Europeiska rådets möte. Jag vill tacka statsministern för redogörelsen från . Väldigt många stora och viktiga frågor står på dagordningen - EU saknar inte precis utmaningar just . Migrationen var självklart uppe till diskussion. Som statsministern sa var inriktningen mest på den yttre gränsen. Man har ju tagit ett antal steg, och det är viktigt att det arbetet fortsätter. Utan en väl fungerande yttre gräns blir man tvungen att ha gränskontroller inom EU, vilket ju är någonting som vi vill komma ifrån. Jag hoppas därför att vi kommer att driva denna fråga väldigt hårt framöver. Omfördelning ska väl tas upp på kommande möten, men det borde vara självklart att alla delar på ansvaret att ta emot flyktingar i . Lika viktigt är det att vi är solidariska inom och att alla kommuner tar emot flyktingar. diskuterades, och jag tycker att det är bra att regeringen och statsministern har varit drivande i frågan om sanktioner. Från början handlade det om och , och gäller det också de fruktansvärda händelserna i . Som statsministern säger är det väldigt viktigt att EU är enigt. Det finns bara en som vinner på att man slår in kilar i enigheten, och det är . Vad gäller var det tråkigt att man inte kom fram till något beslut. Utifrån vad som står att läsa i nyheterna finns det dock en ljusning, vilket jag välkomnar. Jag är nämligen övertygad om att de som förlorar allra mest på protektionism är de som står allra längst ned på samhällsstegen. Jag skulle vilja fråga statsministern om han har något nytt positivt att säga om CETA-förhandlingarna. Det är viktiga frågor som nämner. När det gäller migration är det dessvärre en lång väg bara att få till den omfördelning som redan är beslutad. Det borde gå snabbt att verkställa det vi är överens om. Tyvärr ser det inte riktigt ut så. Vi ska dock komma ihåg, som jag också sa i , att det ändå finns länder som vill bidra och gör pragmatiska försök. Men vi är långt från något riktigt bra resultat, och det väcker också frågor om framtida system. Som påpekar måste, på samma sätt som vi i säger att alla kommuner ska ta sitt ansvar, även alla länder ta sitt ansvar. Den frågan ligger alltså kvar. När det gäller delar jag helt uppfattningen att enighet är viktigt, och det är också det vi eftersträvar. När det gäller CETA har jag ingen mer information än den som ni säkert också har tagit del av, nämligen att fortsatta förhandlingar pågår. Det är ju bara väl att har sådant tålamod, visar sådan storsinthet och är berett att fortsätta diskussionen. Så långt jag är informerad ser toppmötet tyvärr ut att bli uppskjutet - en nog så negativ signal. Men att arbetet fortsätter är oerhört viktigt, och det visar också betydelsen av att vi faktiskt driver handelsfrågor. För oss som litet land är detta mycket viktigt, och det är klart att det skulle vara en stor tillgång att få till ett sådant handelsavtal med . Tack för svaret på mina frågor! Statsministern nämnde också att var på sitt första sammanträde och hade för avsikt att jobba som fullvärdig medlem i . Jag vet att toppmötet egentligen inte handlade explicit om det, men jag skulle vilja fråga statsministern om det finns några nyheter vad gäller frågan om brexit, någon ny tidtabell eller något sådant. Eller tror man fortfarande att man kommer att notifiera ? Det blev ingen diskussion om ärendet. Ordförande var mycket noga med att det inte skulle vara någon diskussion eftersom det lätt skulle kunna uppfattas som att förhandlingar påbörjats fast notifieringen inte har skett. informerade inte om några andra planer än dem som redan redovisats, så hon bekräftade den tidtabell som man tidigare talat om. bryter systematiskt mot internationell rätt, såväl i som i , och det måste få konsekvenser, både politiskt och ekonomiskt. Statsministern sa i förra veckans samråd inför toppmötet att sanktionerna inte skulle komma upp på mötet. var ju frågan om uppe, så jag undrar varför statsministern gav ett annat besked vid samrådet inför mötet och därmed gick miste om tillfället att driva sanktionsfrågan på mötet. Från sida har vi varit tydliga med att vi tycker att det är viktigt att man driver frågan om förstärkta sanktioner och att regeringen gör det. Vi tycker att måste vara pådrivande för förstärkta sanktioner mot och att EU inte bara i ord utan också i handling måste visa hur oacceptabelt agerande de facto är. Det gör man bäst genom förstärkta sanktioner. Då duger det inte att tala om att man ska förlänga de nuvarande eller att man eventuellt skulle ge sitt stöd om frågan kom upp och att man stöder en diskussion, utan här handlar det om att visa ledarskap och aktivt driva på. Jag vill därför upprepa min fråga: Varför har statsministern inte tagit tillfället i akt att aktivt driva på för förstärkta sanktioner mot ? Det är en direkt felaktig beskrivning. För det första var frågan uppe i , och jag sa att det säkert skulle bli diskussion men att jag inte trodde på enighet i frågan. Frågan var uppe, och jag har i min inledning just sagt att ställer sig bakom i det fall enighet skulle nås. Men enigheten som sådan är viktig, och den gick inte att uppnå. Det är detta som krävs, och det går inte - om man tror det - att bara åka ned till och säga hur saker och ting ska vara. Det fungerar inte så där. nåddes dessvärre ingen enighet. Däremot blev det, som jag också sa i min inledning, så att EU får överväga alla tillgängliga alternativ, och det får man borra vidare i. Men det är ingen tvekan om att agerande ska fördömas, vilket också sker. Eventuella brott måste naturligtvis också utredas och de skyldiga ställas till svars. Frågan om sanktionerna får vi fortsätta att driva. Det gäller också att få en enighet om dem, och just nu föreligger inte detta. Inför toppmötet hade vi ett samråd med statsministern, och han sa då att han skulle välkomna en diskussion. Det är väldigt stor skillnad mellan att välkomna en diskussion och att vara drivande för att man vill se resultat. Vi vill se resultat i form av stärkta sanktioner mot för dess agerande i och . Så jag undrar igen: Varför tog statsministern inte tillfället i akt att ansluta sig till och och aktivt driva på för förstärkta sanktioner mot ? Jag vet inte hur jag ska förklara detta tydligare. Jag gjorde det. Vi var flera länder som tog upp precis den frågan: att sanktioner gentemot också måste övervägas vad gäller hanteringen i . Det var undertecknad och ett flertal andra länder. Men det uppnåddes ingen enighet, och då blir det inget beslut. Jag kan inte besluta över vad andra länder ska ha för uppfattning. Det är inte så det fungerar i EU och inte någon annanstans heller. Så dessvärre är situationen den att det inte finns någon enighet, men driver frågan. Vi har gett uttryck för det, och det tänker vi fortsätta med. Herr talman och statsministern! När det gäller gemensam migrationspolitik har varit tydliga. Vi anser att varje medlemsland ska ha rätt att själv bestämma, och att tvinga medlemsstater är inte någon bra väg när man har ett samarbete. Att sedan enskilda stater ska tvingas till böter på per flykting är inte statsmannamässig politik. och flera andra medlemsstater kommer inte att ta emot dessa flyktingar, och det är tveksamt om de kommer att godta böterna. Angående den gemensamma gränsbevakningen är vi emot en gemensam myndighet, för vi tror på ett mellanstatligt samarbete. Ett samarbete med de afrikanska staterna har vi länge förespråkat, och det är något vi anser vara nödvändigt för att stoppa de stora flödena över . Ökad vaksamhet när det gäller alternativa rutter är också en nödvändighet. Även det nya avtalet med är ett steg i rätt riktning. Med tanke på att antalet migranter enligt EU:s asylstatistik inte ser ut att minska undrar jag om statsministern kommer att förlänga gränskontrollerna. Hur anser statsministern att de medlemsstater som inte tar emot sin del av flyktingarna och inte betalar böter ska bemötas från EU:s sida? Jag har en annan uppfattning när det gäller en gemensam migrationspolitik; det står väl klart. Jag är helt övertygad om att det är bättre för flyktingarna - vi kommer att kunna hjälpa fler om alla hjälps åt. Det är bättre för därför att vi får en spridning av ansvaret, och det är bättre för EU om vi lyckas i denna fråga. Där har vi alltså en helt annan uppfattning, och pågår ju diskussionen om ett nytt gemensamt system. När det gäller gränsmyndigheten pågår en utveckling , och det är bra. Vi måste vara säkra på den yttre gränsen om den inre rörligheten ska fungera; det är helt nödvändigt. I övrigt noterar jag vad som sagts om och liksom övriga rutter som också kort beskrivits, den västra exempelvis. Gränskontroll i var inte uppe på detta möte. Det är någonting som bereds här hemma, och det arbetet fortsätter. När jag besökte Afrikanska unionen var man väldigt tydlig med att unionen vill och kan klara av de stora flyktingströmmarna från själv. Man vet att man behöver dessa människor för att bygga en stark kontinent. Man behöver också ekonomiskt stöd från EU:s sida för att klara detta. EU har dock valt att ge unionen kalla handen, trots att den har ambitiösa och kostnadseffektiva åtgärder som skulle kunna gynna och uppbyggandet. Enligt oss är det att EU börjar ta ansvar och hjälper på riktigt och inte bara kommer med en massa rosa fluff-fluff. Det vore bra om kunde ta på sig ledartröjan och förverkliga detta. Inte heller detta stämmer med verkligheten. träffades EU och ett antal afrikanska stater just för att diskutera hur situationen ska hanteras, och där blev vi överens om att det är viktigt med ett samarbete för att människor inte ska tvingas fly från sina länder eller bli utsatta för både det ena och det andra. Det är det arbetet som pågår. Det är alltså påbörjat. Det finns just nu ett konkret samarbete med fem länder, och det verkar som att samarbetet med går väldigt bra; man har strypt smuggelvägarna rejält. Detta är ett samarbete som måste fortsätta. Det bygger på att de afrikanska länderna gör sin del, men också på att man får stöd från EU. Det kommer alltså att fortsätta, och jag tror att det kommer att vara framgångsrikt. Jag välkomnar statsministerns återrapport från det viktiga toppmötet i unionen. Vi känner alla till våldsdåden i kriget, terrorhandlingarna i och , flygangreppen mot och framryckningarna för att frita från Daish. Det har präglat den internationella dagordningen - med all rätt - och även diskussionerna på detta viktiga . Det mänskliga lidandet är ohyggligt. Krigsbrotten, svårigheterna med fredssamtal och utvecklingen med att fler tvingas fly ger en situation där inte minst EU och EU:s medlemsländer måste hjälpas åt för att göra rätt och göra gott. roll i bombningarna av och den krigsrelaterade migrationskrisen diskuterades på . Jag undrar om statsministern kan säga något mer om hur han för svensk räkning var drivande i att EU måste ha en roll att hjälpa och skapa möjligheter för flyktingar från till exempel . Det gäller även den återuppbyggnad och de viktiga fredssamtal som måste ta vid den dag kriget får ett slut. Om delar av den interna migrationsdiskussionen ändå fördes undrar jag också om och statsministern jobbade och har hittat sätt att föra dialog för att fler EU-länder ska förstå hur viktigt det är för flyktingar som etablerar sig i länder att få stabila förhållanden. De behöver familjeåterförening och långsiktiga uppehållstillstånd för att kunna bidra i samhället genom att arbeta och utbilda sig. Vi börjar i den sista delen. Det är en diskussion som pågår inom ramen för det nya systemet, så det pågick ingen sådan diskussion under detta möte i . Vad gäller är det precis rätt, och den diskussionen pågår. Framför allt finns det ett stöd för kommissionen att vara aktiv i detta område. När det gäller påpekades dock - och även jag underströk - att det är viktigt att det sker med stöd i FN, så att vi inte får olika krafter som drar här. Det vi gör tillsammans ska också ha stöd i FN-arbetet, och det bekräftade även höga representanten . När det gäller är vi eniga. Jag menar att det är klart vilka som gör sig skyldiga till bombningarna, och det måste undersökas riktigt. Som sa måste det utkrävas ansvar, för här finns det stora risker för att det faktiskt är rena krigsbrott. När det gäller närområdet och hur man hjälper flyktingar där, liksom beredskapen för detta, är det samma sak. Vi har talat om det tidigare - hur stöder vi inne i landet, naturligtvis, men också i närområdet? Om det är andra länder som får fler flyktingar måste EU vara berett att stödja på bästa möjliga sätt för att flyktingar ska ha en så bra tillvaro som möjligt i denna fruktansvärda situation. EU är alltså berett till det, ja. Jag får tacka statsministern för svaret men ändå betona vikten av att EU upprätthåller de internationella asyllagarna, som ger rätt till asylprövningar också i denna krissituation med nya flyktingar från de irakiska delarna. Jag vill passa på att ställa en fråga med anledning av det statsministern tog upp. tog upp frågan om Nord Stream 2 på den europeiska dagordningen - där den med rätta hör hemma med tanke på dess klimatpolitiska implikationer och även på grund av säkerhetspolitiken. Jag skulle vilja höra med statsministern om det fanns något mer att understryka där. Jag har förstått att det även finns konkurrensfrågor som ligger på EU:s bord i fråga om den här gasledningen, och inte minst relationen till de baltiska staterna. På mötet tog jag upp just att detta måste ses i ett europeiskt perspektiv. Det är den kontexten som gäller. som land har små möjligheter eftersom det inte ligger på vårt territorialvatten. Rören kommer inte att läggas där. Det var alltså jag och andra, till exempel statsminister, som framförde samma sak. Vi får helt enkelt utgå ifrån att kommissionen faktiskt gör detta - när det finns något konkret projekt. De ser inget identifierat, tydligt projekt att ta ställning till, men vi kommer att driva att EU faktiskt tar ställning. Det kan gälla konkurrensfrågor men också miljöfrågor, energiförsörjningsfrågor, beroende, situation och så vidare. Det finns alltså flera perspektiv som vi menar att EU måste göra en samlad bedömning av Nord Stream 2 utifrån. Det var naturligtvis inga nya ämnen som togs upp på Europeiska rådets möte. Vi känner väl alla igen dem, och det känns lite som att man upprepar sig: Ingångna avtal ska hållas och uppfyllas, och vi behöver en gemensam, tydlig asyl- och migrationspolitik som är solidarisk och generös. Jag har ändå en fråga att ställa i det avsnittet, och den gäller avtalet mellan och . Det är bra att vi har avtal om mottagande och återvändande, men är enligt världens tredje mest korrupta land. Hur kan vi säkerställa att de som kommer tillbaka faktiskt bemöts enligt de MR-åtaganden vi andra har att leva efter? När det gäller handelsavtalet var det väl nu vi fick höra okej till CETA, och vi hoppas att de fortsatta förhandlingarna ska gå väl. I ljuset av detta skulle jag vilja fråga hur diskussionen gick om de övriga handelsavtalen. Det gäller bland annat och . Tog ni upp dem också, och hur går i så fall diskussionerna? Jag hoppas att statsministern i alla dessa diskussioner är väldigt tydlig med betydelsen av en ökad handel, så att vi i - som alltid har byggt vårt välstånd på utbyte över nationens och unionens gränser - står som en tydlig talare för vikten av handelsavtal mellan olika länder. Vi vet att inte ens alla i denna kammare tycker att handelsavtalet är speciellt välkommet. Jag hoppas därför på, och skulle gärna höra, en bekräftelse från statsministern på att detta är en tydlig linje för åtminstone. På migrationsområdet intet nytt, kan man väl säga. Det säger är alltså korrekt, men vi ska komma ihåg att arbete pågår med det gemensamma systemet. Låt oss därför åtminstone avvakta och se vad som kommer ut av det. Vad gäller har vi redan regeln för ensamkommande att vi vill veta att det finns någon på andra sidan som tar emot den unga killen eller tjejen. Det är upp till oss att säkerställa att det sker på ett korrekt sätt. När det gäller ensamkommande från får ganska många faktiskt ett ja på sin asylansökan. Det är en minoritet som får nej, och då finns det sakliga skäl för det. Det måste vi stå upp för. De som har asylskäl ska beviljas asyl, och när det inte finns asylskäl måste återvändandet ske i en bra ordning så att framför allt ensamkommande barn faktiskt har någon på andra sidan som tar emot. När det gäller handelsavtal i övrigt nämns också och i slutsatserna. De diskussionerna pågår. Jag tror också att jag sa i att beträffande är det just nu inte så positivt beroende både på det som händer i och på att det är stillestånd på den amerikanska sidan i avvaktan på valet där. Men vi skriver i slutsatserna att vi ser fram emot att kommissionen kommer tillbaka med ett brett och långtgående avtal med . borde också av, helst . I min inledning underströk jag betydelsen av handel. Det var också därför vi tog upp diskussionen om handelspolitiska skyddsåtgärder. Man kan ibland behöva ta till handelspolitiska skyddsåtgärder, men de måste alltid beslutas med balans. Där har jag definitivt understrukit den svenska positionen. Tack så mycket för svaret. Det är väldigt viktigt att inte tappa den positiva tonen när det gäller handelsavtal när vi ser att länder runt omkring oss och oss närstående partier börjar använda sig av mer och mer protektionistiska tongångar. Jag inser att jag under det förra EU-nämndsmötet kanske blev något agiterad. Det var när jag tog upp betydelsen av att statsministern har en hög ton när det gäller Nord Stream 2. Som jag förstår det tog statsministern i alla fall upp ämnet under förhandlingarna. var ju det här mötet slutet, så vi vet inte riktigt vad som har sagts. Men statsministern sa att det som kom ut ur mötet var att EU ska överväga alla tillgängliga alternativ. Då är frågan: Vad ser statsministern som tillgängliga alternativ? Jag är glad över att frågan nu lyfts till EU-nivå, men det är också en svensk fråga. Ser statsministern att det finns några tillgängliga alternativ i som statsministern kan ta till när det gäller att stoppa Nord Stream 2? Vi är helt överens om att man ska ha en positiv ton i handelsfrågor. Det är därför jag också förde den diskussionen där nere. Vi har samma uppfattning där. När det gäller Nord Stream 2 tror jag att det möjligtvis finns ett missförstånd här angående tillgängliga alternativ. Alla tillgängliga alternativ gällde sanktioner kopplade till händelserna i .