kam-fs · H3C120160616fs · 2016-06-16 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Utbildningsminister (MP) Inrikesminister (S) Folkhälso-, sjukvårds- och idrottsminister (S) Miljöminister (MP) Utbildningsminister (MP) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Nya former för frågestunden prövas Min fråga riktar sig till utbildningsminister . En av svensk skolas stora utmaningar är lärarbristen. Siffror visar på att det kommer att saknas mellan 65 000 och 100 000 lärare . Enligt en rapport från har dessutom 38 000 utbildade lärare övergett yrket . Vi behöver ha fler vägar in och tillbaka till läraryrket. Utbildningsprogrammet kombinerar studier i bland annat ledarskap med praktik för blivande lärare. Vi moderater vill tillföra programmet för att fler akademiker ska kunna bli lärare. Regeringen har i sin budget bara avsatt till kompletterande utbildningar, varav endast 7 går till Teach for . Varför vill inte utbildningsministern satsa på att öppna fler vägar till läraryrket? Jag tackar för frågan som tar upp något av det absolut allvarligaste vi har att jobba med. Vi har en stor lärarbrist som har byggts upp . Läraryrket har halkat efter, och vi har utbildat för få lärare i förhållande till hur många vi behöver. Därför är det bra att trenden nu vänder. Läraryrket uppfattas som ett av de verkliga framtidsyrkena, allt fler söker till lärarutbildningarna och lärare stannar i yrket och väljer att vidareutbilda sig. Antalet sökande till speciallärarutbildningar har tiodubblats . Att trenden vänder ska vi använda. Ett sätt är att bygga ut Kompletterande pedagogisk utbildning, KPU. Vi bygger ut en del. Det är ett bra förslag från att fokusera på att bygga ut den. Det är en del, en liten pusselbit i detta. Inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket som regeringen har haft med facken och parterna pekar man på att detta är något vi bör titta vidare på. Det ska vara med KPU och fler andra vägar in i läraryrket. Jag tackar statsrådet för svaret. Faktum kvarstår: Vi behöver hitta fler vägar in till läraryrket. Att antalet studenter på vissa delar av den ordinarie lärarutbildningen ökar är glädjande. Men inom de största bristämnena, inte minst matematik och naturvetenskap, ser vi att KPU är en av de mest framgångsrika vägarna att gå. Därför vill jag ha svar på vad ministern avser att göra för att öppna fler vägar till läraryrket. Får jag be om ett svar, tack! Den nationella samlingen för läraryrket landar i utredningsdirektiv som ska se över detta brett och ha ett antal fokusområden, både KPU och hur man breddar sin behörighet. Den specifika bristen på lärare i matte och naturvetenskap är ett problem i hela västvärlden. De som har lyckats bäst är de som har öppnat vägar för akademiker och för andra lärare att bredda sin behörighet med matte och naturvetenskap. Det bör vi bygga ut i också. Men det är större möjlighet till det än det var under den förra regeringen. Min fråga går till statsrådet som även svarar på övergripande frågor. Vi önskar alla medverka till ett hållbart samhälle. Att integration är den viktigaste frågan vi har är både vi inom politiken och hela svenska folket överens om. Vi har fått många nytillkomna, och de vill bidra. Vad vidtar regeringen för konkreta åtgärder när det gäller integration? tog vi emot 160 000 nyanlända, och under 2014-2015 var det en kvarts miljon. Hur ska alla de som är i arbetsför ålder komma i arbete? Utanförskapsområdena är en tickande bomb. , som jag kommer från, är en av de mest segregerade städerna. Sex av de mest utsatta områdena där kriminella gäng har tagit över finns i . Vad gör regeringen åt dessa svåra problem? Jag tackar för frågan. Jag delar problembeskrivningen, som egentligen består av två olika problem som hänger samman. Det ena är att många människor har kommit till och snabbt vill kunna vara med och bidra i sitt nya land. Det andra är att vi har haft växande klyftor i som lett till segregation och utanförskap. Unga växer upp i områden där det är vanligare att sakna ett jobb än att ha ett, vilket gör det svårt att känna framtidstro. Därför satsar regeringen medvetet både på att bryta segregationen - statsministern satte fokus på det i partiledardebatten i går - och på insatser för att nyanlända snabbt ska kunna komma in i arbete. En viktig del är möjligheten till enkla jobb. Jag är stolt över de utvidgningar av RUT-avdraget som vi gör i migrationsöverenskommelsen med bland andra . En annan del är att ha mer utbildningsmöjligheter för dem som behöver komplettera sin utbildning. Jag är stolt över de snabbspår vi har för att till exempel dra nytta av och använda erfarenheterna hos de lärare som kommer till . Jag tackar statsrådet för svaret. Många av de personer som kommer bär på trauman eftersom de har flytt från krigshärjade områden. Det finns en omfattande psykisk ohälsa till följd av flykten över och så vidare. Vi kan dessa berättelser. Vad gör man med den mentala biten? Det är gott och väl att man bygger modulbostäder, men vad har regeringen för konkreta förslag för att hjälpa människor med psykisk ohälsa? Vi kristdemokrater har idéer, men dem får jag redovisa i ett annat sammanhang. Vad gör regeringen? Jag tackar för att han breddar frågan. Jobb är jätteviktigt, och det är också viktigt för den psykiska hälsan att känna att man får vara med och bidra i sitt nya land. Men det är inte det enda. Att investera i en bra utbyggd vård är också viktigt. På mitt område i regeringen gäller det att bygga ut elevhälsan, som såklart får helt andra uppgifter när många elever har trauman. Här investerar vi pengar, för i slutändan handlar det om att prioritera resurser som gör att vi kan bygga ut vård och elevhälsa. Kommunerna har möjlighet att söka pengar för det. Min fråga går till miljöminister . Småskalig vattenkraft har varit på tapeten . har riktat två tillkännagivanden, bland annat ett om att särskild hänsyn ska tas vid framarbetandet av nytt regelverk för just småskalig vattenkraft och vattenverksamhet. Även i den energiöverenskommelse som träffades tar man upp småskalig vattenkraft och lyfter bland annat upp en fond som ska hjälpa småskaliga vattenkraftverk att vidta miljöåtgärder. Givetvis ska alla bära sitt ansvar för att bidra till att kombinera produktion och miljö, men det måste ske med rimlighet vad gäller avvägning mellan kostnad och faktisk miljönytta. Ett nytt regelverk och en fondlösning kommer att ta tid att arbeta fram. Många befinner sig i en tuff situation, och vissa riskerar att gå i personlig konkurs på grund av den tillståndsprocess som utarbetats. Är ministern beredd att agera för att hjälpa de ägare av småskalig vattenkraft som hamnar i kläm i väntan på att ett nytt regelverk kommer på plats? Jag tackar för en högaktuell fråga, inte minst med anledning av den energiöverenskommelse som har gjorts. Vi är stolta över att den greppar både de stora och de små frågorna, inklusive den småskaliga vattenkraften. Den slutsats som gjordes i överenskommelsen har precis överlämnats till ansvarig myndighet som analyserar den för att se vilka åtgärder som ska vidtas härnäst och om det påverkar myndighetens direkta arbete. Vi måste ge myndigheten tid att analysera detta. Jag ska inte komma med förhastade slutsatser om vad man borde göra. Det har aviserats att man ska arbeta fram ett nytt regelverk när det gäller tillståndsprocesser för småskaliga vattenverksamheter, så det är inte direkt någon ny fråga. Vi är nog många här inne som har träffat människor som är desperata därför att de inte kommer att klara det ekonomiskt om inte ett nytt regelverk inväntas. Kommer ministern att kunna ställa sig bakom ett tillfälligt stopp för nyprövning och omprövning av verksamheter i väntan på ett nytt regelverk? Energiöverenskommelsen är som sagt gammal. Ansvarig myndighet analyserar arbetet just . Det måste de få göra innan jag som minister föregriper vad de behöver göra när det gäller hur den nya överenskommelsen påverkar det arbete som pågår. Jag avvaktar det besked jag kan få från myndigheten och tänker inte föregripa deras arbete. Jag vill ställa min fråga till utbildningsminister . Vi ser att användandet av it i skolan medför stora möjligheter både som ett pedagogiskt verktyg i undervisningen och som ett administrativt verktyg för lärare och personal. Man kan påvisa it-undervisningens positiva effekter just när det gäller skolresultat, men man kan också se att det ser väldigt olika ut när det gäller likvärdigheten i användandet. Detta beror mycket på att man kanske inte har en genomtänkt pedagogik, en it-plan eller tillräckligt god infrastruktur. Mycket bygger på att skolledarna och lärarna har den kompetens som krävs och att de har förutsättningar och intresse. Min fråga till utbildningsministern är: Vilka tankar har man om den nationella it-strategin, specifikt med fokus på att öka och säkerställa likvärdigheten och jämlikheten mellan skolor? Tack så jättemycket för frågan! Jag tror att det var lite - ni vet, "Äntligen!" - när regeringen fattade beslutet att ta fram en it-strategi för skolan. Digitaliseringen är inte helt ny utan har pågått som en stor utveckling i inte minst skolan , men avsaknaden av en nationell strategi och den förra regeringens ovilja att ta fram en strategi gjorde att de digitala klyftorna växte. Skolan ska inte vidga klyftor. Skolan ska överbrygga klyftor. Alla kommer att behöva digital kompetens på arbetsmarknaden, och ska skolan ge denna kompetens. Det ska inte vara avgörande vilken skola man går på eller vilken lärare man råkar ha. har vi ett förslag till it-strategi på bordet med fokus på just det som tar upp, nämligen jämlikheten. Man säkerställer att alla skolor har ett bra it-arbete. Vi har fått in den första delen till regeringen för prövning, och den har tydliga och goda målsättningar som jag hoppas att samtliga skolhuvudmän kan tänka sig att ställa upp på. Tack för svaret! Det finns en hel del forskning på detta område. rapporterade att det finns tydliga statistiska samband mellan it-användandet i hemmet och 15-åringars resultat i matematik. Det intressanta är att den största uppmätta effekten fanns bland elever från hem med lågutbildade föräldrar. Detta visar den kompensatoriska effekten och understryker vikten av att fortsätta att jobba vidare med dessa frågor. Hur ser ministern på det kompensatoriska uppdraget kopplat till it och it-strategin? Det är just detta som är grejen. Det ska inte vara beroende av hur man bor, var man växer upp, vilken ekonomi ens föräldrar har, vilken skola man går på eller vilken kommun man bor i när det gäller att få med sig de kompetenser och kunskaper man kommer att behöva på arbetsmarknaden eller som aktiv i demokratin. Att kunna uttrycka sig digitalt är en jätteviktig del av att kunna uttrycka sina åsikter och ta del av andras åsikter . Därför behövs it-strategin, och den har fokus på att gå från att bara handla om vilken maskin man ska ha i skolan till hur vi ska använda tekniken. Jag har en fråga till inrikesminister . Det har framkommit att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har lämnat i bidrag till en organisation som har anlitat föreläsare som har uttryckt stöd för terrororganisationerna Islamiska staten i och Levanten samt . Regeringen har träffat en överenskommelse med de fyra allianspartierna om åtgärder mot terrorism. En del däri är att inga offentliga medel ska gå till organisationer som sprider våldsbejakande budskap. Man har skrivit i överenskommelsen att det är viktigt att bidragsgivare säkerställer att offentliga medel inte ges till organisationer som sprider våldsbejakande budskap och att organisationerna ska leva upp till grundläggande demokratiska värderingar. Min fråga till är: Hur ska inrikesministern tillse att överenskommelsen fullföljs och att det kontrolleras att organisationerna lever upp till de krav som ställs i den? Tack, , för frågan! Precis som beskrev är vi helt eniga om att inga statliga pengar ska gå till organisationer som sprider våldsbejakande budskap och inte står upp för de demokratiska värderingarna. Regeringen har tagit hand om detta på det sättet att vi har gett i uppdrag att utreda nya riktlinjer för tillståndsgivningen när det gäller både statliga och andra organisationer så att det finns en enhetlig policy. lever vi med den tidigare alliansregeringens policy. Jag undrar om inrikesministern kommer att vidta åtgärder för att säkerställa att överenskommelsen verkligen fullföljs. Jag vill inte prata om enskilda fall, men det har framkommit uppgifter som leder till slutsatsen att man kanske måste titta på detta. Överenskommelsen innefattar att det finns möjlighet att kräva tillbaka stöd som har beviljats på felaktiga grunder. Är inrikesministern beredd att göra detta, och finns det förutsättningar för det? Svaret på första fråga är ja. Skälet till att regeringen och allianspartierna kom överens om förändringarna var att nuvarande regler inte är till fyllest. Vid ett antal tillfällen har offentliga medel delats ut till organisationer som inte lever upp till det demokratiska grunduppdrag som riksdag och regering har slagit fast. I båda delarna gäller det att se till att pengar inte går till sådant och att man har möjlighet att kräva tillbaka pengarna om det visar sig att organisationen inte lever upp till kraven. Läkemedelsutvecklingen går väldigt snabbt; det fullständigt sprutar ut nya mediciner. Som konsument tror man kanske att det är staten som står där och är en rigorös kontrollant, men riktigt så är det inte. Det är uppenbart att staten har lämnat över ett alldeles för stort ansvar till läkemedelsindustrin. Det är som ska stå för granskningen av mediciner, biverkningar och så vidare. har gjort en rigorös rapportering av vad som händer och hur det ser ut, och läkemedelsindustrins inflytande över statlig läkemedelskontroll är relativt stor. Det är här som staten genom sina muskler ska stå upp för folkhälsa, integritet och egenkontroll. Jag undrar: Vem ska hålla i taktpinnen när det gäller bedömningen av medicin till oss konsumenter - är det staten eller kapitalet? Självklart är det staten som ska hålla i taktpinnen när det gäller att reglera och godkänna läkemedel. Vi kan vara stolta över att vi i har en bra process för detta. Men hur bra den än är jämfört med andra länder är den såklart inte fri från misstag och skönhetsfläckar. Det är bra att har utarbetat sin rapport. Det innebär att vi får bättre kunskap om vad vi och inte minst myndigheten behöver åtgärda för att kunna uppfylla kravet på opartiskhet och oberoende av ekonomiska särintressen. Jag är glad över att vi har rapporten på bordet, och det är självklart staten som ska hålla i taktpinnen. I den genomgång som har gjort visade det sig att har valt att prioritera ned sina egna säkerhetskontroller för att de förlitar sig på att läkemedelsbolagen garanterar dem genom sitt inflytande. Det är jättebra att du är på banan där, . Hur ska då regeringen stärka den statliga läkemedelskontrollen? Vi har en bra modell, men om detta fortsätter är risken att vi tappar den rakt ned i golvet. Då blir det svårt att ta tillbaka den. Precis som säger har vi en bra modell, och den ska vi inte ändra på i grunden. Däremot behöver även en god modell finjusteras. Den rapport som har kommit, tillsammans med den dialog som vi kontinuerligt för med myndigheten, hjälper oss att ställa frågor om hur myndigheten ändrar och förbereder sina rutiner och ger oss också en chans ifall det är något som regeringen behöver ändra. Min fråga går till och är av allmänpolitisk karaktär. För inte så länge sedan rapporterade om en tidigare medarbetare på som vittnade om att det fanns en oskriven lag om att nyanlända som ser ut att vara och säger sig vara minderåriga ska behandlas som minderåriga. Den intervjuade sa att det saknas verktyg och inte fanns några tydliga riktlinjer från ledningen om hur dessa ärenden skulle behandlas, alltså även att man skickar 30åringar till HVB-hem för minderåriga. operativa chef har som kommentar sagt att medarbetarna inte har haft något annat val än att göra godtyckliga åldersbedömningar. Detta är oacceptabelt. Min fråga till ministern är om regeringen avser att ändra detta förhållande för att säkerställa att ensamkommande barn är just ensamkommande barn. Ja är det korta svaret på frågan. Barn ska inte behöva bo med vuxna på HVB-hem. Det är oerhört viktigt för barns trygghet att bo som barn med barn och få den trygghet som det innebär. Det är också en av anledningarna till att regeringen har gett ett uppdrag till ansvarig medicinsk myndighet att se hur man ska kunna få fungerande åldersbedömningar. Problemet har ju varit att de modeller som funnits har haft mycket stora rättssäkerhetsbrister och andra brister. Tack, ministern! agerar inte i de fall där det inte är uppenbart att barnen är . I bland annat och har man infört röntgenundersökningar, vilket per automatik har minskat antalet ensamkommande. Kan inte , som har tagit emot ett stort antal, börja med retroaktiva åldersbedömningar? Vi är en rättsstat, och i en rättsstat använder man sig inte av retroaktiv rättstillämpning - det skulle vara fullständigt främmande. Men i de fall där det inte finns någon rättstillämpning gjord ska vi kunna använda de modeller som är brukliga och fungerar. Problemet har varit att de modeller som har använts har konstaterats ha mycket stora rättssäkerhetsbrister. Läkarkåren har protesterat utifrån sin medicinska kompetens. Det var därför vi kom överens med flera partier om just uppdrag till en myndighet om att ta fram fungerande modeller. Jag har en fråga till miljöminister . I regeringens budget har anslagen till skydd och skötsel av natur ökat med nästan . Då ingår extra till skydd av värdefull natur och extra till skötsel av skyddad natur. Det är en närmare 40-procentig höjning av anslagen jämfört med de borgerliga regeringarnas budgetar. är det för många av oss att dra iväg på sommarens vandringsturer i naturreservat och nationalparker. Jag vill fråga miljöministern hur de här pengarna har fördelats ut i landet och hur vi kommer att märka dessa satsningar. Tack, , för frågan! Visst är det många med mig som planerar hur vi ska ge oss ut i naturen och använda vår ledighet där. De här pengarna märks verkligen runt om i . De fördelas till länsstyrelserna enligt en nyckel, så att pengarna täcker hela landet. Resultaten är synliga. fick vi 436 nya naturreservat i . Det förbättrar skyddet av biologisk mångfald och tillgängligheten för många otroligt mycket. leder har fått förbättrad markering, så att de ska vara tillgängliga för många och det ska vara säkert att gå där. Detta märks också i besöksstatistiken. hade vi så många som 2,4 miljoner besökare i svenska nationalparker. Det är en enorm framgång. Det är viktigt att vi gör naturreservaten tillgängliga och också vidtar de naturvårdsåtgärder som behövs. Men det är också viktigt att vi ser till att skydda till exempel de sista resterna av våra gammelskogar. Jag vill fråga ministern hur just det arbetet sker ute i landet. Hur används regeringens extra pengar för skydd av värdefull natur? Pengarna används för att förbättra driften av existerande naturreservat men också för att skydda mer natur. blev mark ytterligare skyddad i bland annat genom bytesmark. Skogar hos statliga har bytts mot skogar med höga naturvärden. Skyddet av svensk skog har ökat betydligt. Jag har en fråga till statsrådet i dennes roll som sjukvårdsminister. Förlossningsvården runt om i berör många människor. Ungefär 110 000 barn föds i . För många är födseln en fantastisk upplevelse. ska vi veta att det också är förenat med en del risker. Därför är kvaliteten på förlossningsvården oerhört viktig. Således skulle jag vilja fråga statsrådet vad vi kan förvänta oss av de extraresurser som är tilldelade förlossningsvården och vad regeringen utöver detta gör för att stärka förlossningsvården. Precis som säger är detta en oerhört viktig verksamhet i den svenska hälso- och sjukvården. Att få barn är förmodligen den största upplevelse man kan ha i livet. Att det är omgärdat med trygghet och ett fokus just på händelsen i sig och det nyförlösta barnet är oerhört viktigt. Den oro som många nu känner, inte minst , är väl värd att ta på stort allvar. Regeringen har tillsammans med Kommuner och Landsting slutit en överenskommelse som omfattar totalt . Det är pengar som ska gå till förlossningsvården, till att stärka bemanningen, till att betala ut studielön till dem som vill utbilda sig till barnmorskor. Utöver detta har regeringen utökat antalet platser på barnmorskeutbildningen med 250 platser. Vi tror att det är viktigt för att kunna stärka förlossningsvården i hela landet. Som bördig från i följer jag noga utvecklingen när det gäller förlossningsvården i regionen. och otaliga artiklar har visat på bristerna i förlossningsvården här i . Min fråga till statsrådet är - även om statsrådet inte är ytterst ansvarig för denna verksamhet - vad ni kan göra för att hjälpa den borgerliga majoriteten att få ordning på förlossningsvården i . Vi har slutit en överenskommelse som innebär att ett antal kommer att gå till förlossningsvården i . Med grundproblemet bakom att landstings förlossningsvård sticker ut är att man har bedrivit en ideologisk experimentverkstad där man har lekt marknad med en del av hälso- och sjukvården som mer än andra ska drivas efter behov och vara fredad för nyliberala experiment. Jag har en fråga till utbildningsminister . Mordhot är alltid mycket allvarligt. Det finns en särskild allvarlig dimension när det sker i en skola, när en elev mordhotar en annan elev. Det finns all anledning att ta det på mycket stort allvar när så sker. Det hände i . Då reagerade rektor och lärare tydligt, skarpt och bra och bestämde sig för att stänga av den elev som hotade en annan elev för att skydda dem som var utsatta. Avstängningen förlängdes sedan av , men den upphävdes av förvaltningsrätten, vilket skapar en osäkerhet kring vilka regler som gäller. Jag är för Liberalernas del beredd att skärpa lagstiftningen för att skapa ökad tydlighet för lärare och rektor om vad som får lov att göras för att upprätthålla ordning och reda, studiero och trygghet i skolan. Jag frågar utbildningsministern: också regeringen beredd att skärpa lagstiftningen? Det är såklart fruktansvärt med den utveckling som vi ser i många människonära yrken med mer hot och mer våld, vilket tyvärr också drabbar delar av Skolsverige. Att man då från huvudman och rektor kan agera hårt, tydligt och resolut är avgörande. Därför är det bra att den svenska skollagen ger den typen av möjligheter i fall. Det är uppenbarligen ett problem att de möjligheterna inte gäller för hela skolväsendet, som här har konstaterats. Skollagen är skriven i brett samarbete och lades fram av min företrädare från parti. Jag tror inte att han då såg den bristen i lagen, och jag tror heller inte att någon annan uppmärksammade det. är den uppmärksammad genom en dom. Jag har ingen anledning att kommentera domen. Domen är korrekt utifrån den lag som finns. Men det är tydligt att här finns en lucka. Det finns en anledning till att vi har andra regler för . Det är sant att det var en bred överenskommelse om många delar av skollagen. Men eget parti var ofta negativt, inte minst mot de åtgärder som föreslogs om studiero och ordning och reda i skolan. Det är väldigt stora skillnader i prioritering mellan denna regering och den förra regeringen när det gäller den här typen av frågor. Min fråga är därför: Om nu menar att det finns ett stort problem, varför prioriterar denna regering så sällan den typ av frågor som handlar om studiero, trygghet och möjlighet att vara säker på skolan? Med förlov sagt: tramsar du, . Vi fokuserar på att det ska finnas tillräckligt med personal i svensk skola så att man kan ta tag i ordningsproblemen. Det finns ingen viktigare åtgärd för att ta tag i ordningsproblemen än att man är tillräckligt många vuxna på skolan.