· H3C120160211fs · 2016-02-11 14:01:14 — Det kommer naturligtvis att vara möjligt genom det nya kvalitetssäkringssystem som vi, eller rättare sagt vår universitetskansler, har tagit fram och som just nu behandlas av . Där finns det möjlighet att göra tematiska uppföljningar av våra utbildare. Det kan ske på initiativ av oss eller av . Jag vill också säga att det pågår mycket utvecklingsarbete ute på lärosätena för att bli bättre på detta. Jag besökte och tog del av deras arbete. Det handlar också om att sprida goda exempel på utvecklingsarbete som görs. Tack, statsrådet, för svaret! Det är något som saknas i den digitala strategi som kommer. Det finns nämligen inget uppdrag att ta med högre utbildning när man tar fram strategin. Hur ser statsrådet på det, och är regeringen beredd att ta fram en digital strategi även för högre utbildning? Detta handlar om hur vi utvecklar arbetet med digitala verktyg i den högre utbildningen som pedagogik och för distansutbildning. Det är något som vi tittar på för att kunna förbättra den högre utbildningen med hjälp av den nya tekniken. Vi kommer att titta på detta. Som jag sa ger vi oss också möjligheten att göra den här typen av utvärderingar genom ett nytt kvalitetssäkringssystem. Min fråga går till vice statsminister . har presenterat sina nya beräkningar av antalet migranter som förväntas komma till . Det handlar om uppemot 140 000 som kan komma hit som en direkt följd av de förmåner som erbjuder. generaldirektör har dessutom sagt att det är fullt och att myndigheten inte klarar av att ta emot ett så stort antal migranter. Han säger även att det knappt går att tala om prognos längre. har beräkningarna dessutom legat i underkant, varför det finns en stor risk för att antalet stiger kraftigt. Min fråga till vice statsministern är om hon äntligen kan erkänna att volymfrågan spelar roll och vad hon avser att göra för att minska antalet asylsökande till . Tack för en fråga som ledamoten anser är viktig! När det gäller prognos var regeringen tydlig med att den, precis som säger, är osäker. Det har kommit oerhört många prognoser, och det har blivit mycket svårare att förutse detta för . Prognosen visar den globala kontext som finns i flyktingfrågan. Att, som ledamoten säger, flyktingar kommer till på grund av de förmåner vi ger här stämmer inte alls. Flyktingar kommer till för att de flyr, för att vi har en global kris. Det är krig, våld och terror i . Det begås övergrepp. Det är detta som är grunden till den flyktingsituation som och har just . Det borde rimligen vara i fokus här. Det är också sant att vi i har ett mottagningssystem som står inför stora utmaningar. För att stärka detta har regeringen inlett en rad åtgärder. Det är sorgligt att ministern inte inser allvaret i den situation vi står inför. Kostnaden för verksamhet beräknas med nuvarande prognos öka med hela för året. Det är våra gemensamma tillgångar som vi ska använda för att finansiera detta. Pengar växer inte på träd. Hur avser ministern att verka för att finansiera detta? Vilka skatter ska höjas, och vilka delar av välfärden kan man offra? Det allvar som finns i situationen, och som jag betonade, är den globala flyktingsituationen. Vi har inte sedan haft så mycket flyktingar i världen. har vi redan haft fler dödsolyckor med flyktingar på än vad vi hade . Att regeringen inte skulle inse allvaret i frågan tror jag är klart överdrivet. Sedan gör vi mycket stora insatser för att vi i ska klara av att ge ett gott mottagande, och vi ska också klara av att se till att människor snabbare kommer i arbete och bidrar till vårt samhälle. Jag vill ställa en fråga till . LSS och personlig assistens är en rättighetslagstiftning som har inneburit en stor förbättring i många funktionsnedsatta människors livsvillkor och är helt avgörande för möjligheten att leva ett liv som andra. har fått i uppdrag av regeringen att minska antalet timmar som beviljas. Det är en inskränkning som vi anser är så omfattande att den borde ha föregåtts av en lagändring - en lagändring som vi i V absolut skulle ha röstat emot. Jag måste ändå fråga: Anser du, , som ansvarigt statsråd, att det direktiv som fått i regleringsbrevet är inom regeringens uppdrag, eller borde det ha föregåtts av en lagändring? Det här är en viktig fråga. Det är en rättighetslagstiftning, och den är grundläggande i livet för många människor som lever med svåra funktionshinder. Vi har haft en kostnadsutveckling där kostnaderna har ökat väldigt mycket medan antalet personer inte alls har ökat lika mycket. Antalet timmar har däremot skjutit i höjden på ett sätt som är svårt för de allra flesta att förklara. Vi tycker att det är viktigt att pengarna går till det de är tänkta för. Därför måste vi genomföra olika saker som gör att man får bättre koll på att pengarna går till det de är avsedda för, det vill säga till dem som har dessa behov. Detta är ett led i det. Tack för svaret, ! Den mycket starka skrivning som regeringen har lagt till i regleringsbrevet är mycket svår att läsa på något annat sätt än som en uppmaning till att minska antalet timmar. Därmed anser vi att det är en uppmaning till att frångå att tolka lagen efter behov. Min följdfråga är därför: Anser du att regeringen i regleringsbrev ska ange hur myndigheten ska tolka lagen? Lagstiftningen ligger kvar, och den ser ut som den gör. Vi kommer att tillsätta en utredning och se över detta, och då kommer berörda organisationer att bli inbjudna att delta på olika sätt i utredningen. I regleringsbrevet står att de ska bidra till att dämpa kostnadsutvecklingen. Det är en del av att få kontroll över en utgift som de flesta tycker att man behöver få kontroll över. Min fråga går till jämställdhetsminister . Hållbar utveckling är ett viktigt begrepp för vår gemensamma framtid. De tre perspektiv som hållbar utveckling generellt innefattar är att varje beslut eller underlag som en myndighet fattar ska innehålla en social dimension, en ekologisk dimension och en tillväxtdimension. Hållbar utveckling är ett begrepp som ofta återkommer i olika politiska sammanhang, såväl regionalt som nationellt. Min fråga till jämställdhetsministern är därför: På vilket sätt sammanförs den förda jämställdhetspolitiken utifrån ett resonemang kring hållbar utveckling? Jag tackar ledamoten för denna stora fråga. Lyckligtvis får vi - hela - ett tillfälle att prata om dessa frågor i ett och samma sammanhang i och med att vi ska implementera Agenda 2030. Det är redan en viktig fråga. när liksom alla andra medlemsstater i FN ska ta sig an det stora uppdraget att leva upp till målen om hållbar utveckling blir det en naturlig plattform för att föra samman och mäta att vi gör detta. Jag och många i den här kammaren har kämpat för att det ska finnas ett speciellt mål för jämställdhet, men så som det är i världen var det inte helt lätt att få till det. Det innehåller skrivelser om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, vilket är oerhört viktigt. Dessutom ska jämställdhet genomsyra alla målen. Jag ser att det arbetet blir viktigt liksom den skrivelse om jämställdheten som regeringen kommer att presentera . Det är två bra tillfällen att komma tillbaka till. Jag tackar för svaret. Länsstyrelserna här i har ett viktigt uppdrag att sammanföra de nationella målen när det handlar om jämställdhetspolitik så att de får genomslag även lokalt ute i länen, till exempel i som jag kommer ifrån. Det ska ske genom kunskapsuppbyggnad och genom att samordna olika typer av insatser och partnerskap lokalt. Hur resonerar ministern kring det arbetet och möjligheten att låta landets länsstyrelser intensifiera detta arbete ytterligare ? I den skrivelse jag nämnde kommer jag att återkomma till frågan om starkare och bättre styrning av jämställdhetspolitiken, för den har nämligen brustit under . Där kommer länsstyrelserna fortfarande att ha en viktig roll, och tillsammans med det arbete jag nämnde finns det många tillfällen att jobba med detta. Jag ser jämställdhet som en stark motor när det gäller att uppnå ökad tillväxt, öka arbetskraftsutbudet, skapa en stark skattebas och så vidare, förutom alla rättviseaspekter. Jag vill ställa en fråga till äldreminister . I en utredning, Bostäder att bo kvar i, uppskattas att 360 000 bostäder behöver byggas för årsrika människor . Frågan är vad regeringen gör för att täcka detta behov. Att det finns illustreras av alla de fallbeskrivningar vi får läsa om i medierna, där 100, 90- och 80-åringar har blivit fångar i sina egna hem. De är för friska för att få flytta till vård- och omsorgsboende, men de behöver något annat att bo i. Detta är en viktig fråga. Vi ser behovet. Tyvärr har ungefär en femtedel av platserna i äldreboenden försvunnit , vilket är ett stort problem. Äldre ska kunna bo där de vill, även när de har behov, och kommunerna ska se till att detta kan tillgodoses. Regeringen har därför beslutat om ett investeringsstöd som är flexibelt och som kan användas till äldreboende, till någon typ av mellanform eller till att anpassa bostäder. Stödet kommer att trappas upp . Jag har också tillsatt en utredning som tittar på de här frågorna när det gäller kvalitet över huvud taget inom äldreomsorgen - detta är en viktig sådan fråga - för att se till att vi har ett långsiktigt perspektiv där. Överlag ska man, när man är biståndsbedömd och har behov, kunna få det stöd man behöver. Detta handlar inte bara om biståndsbedömda boenden utan också om andra mellanformer, som om de införs som trygghetsboende kan förebygga behov av vård- och omsorgsboende. Jag vill gärna höra lite mer om tankarna kring den boendeformen. Det är därför investeringsstödet är flexibelt. Det kan användas även till detta. Jag ser att behovet finns, utan tvekan, och jag hoppas att medlen gör nytta. Sedan är det en uppgift för kommunerna att tillgodose behoven. Min fråga går till statsrådet . är ett statligt universitet och något av en spjutspets när det gäller medicinsk forskning i landet. Dessutom är det som utser det anrika , något som faktiskt är avgörande för vårt rykte i hela världen. har en jättestor skandal uppdagats där undermålig praktisk forskning av har resulterat i flera människors förtida död. I sammanhanget talas också om manipulerad forskning. Rektorn tillsätts av regeringen. Har statsrådet för avsikt att agera i frågan om den oerhörda skandal som faktiskt ligger för handen, utöver den aviserade tremannautredningen? Tack för frågan, ! Både jag och regeringen ser väldigt allvarligt på det som har inträffat. Blotta misstanken om forskningsfusk är allvarlig för förtroendet, både för , i det här fallet, och för forskning i dess helhet. Det ligger ett stort ansvar på våra lärosäten. De flesta i den här kammaren är överens om att vi ska ha autonoma lärosäten. Det är riktigt att och flera andra är statliga, men det finns en särskild förtroenderelation där styrelsen - i det här fallet konsistoriet - rekryterar rektor och utövar tillsyn. De är dock inte inblandade vare sig i att dela ut , anställa forskare eller bestämma något om forskningen, utan där sitter allmänrepresentanter från oss. Ett stort ansvar faller på rektor och de övriga forskarna. är rektor och utses och tillsätts av regeringen, om jag har förstått saken rätt. Det är inte bara fråga om forskning här. En ung kvinna från , , avled efter Macchiarinis ingrepp, som han aldrig hade kunnat göra utan stöd från KI. Hon ruttnade inifrån och dog sedermera. Detta är jätteallvarligt. Är det inte befogat att regeringen visar handlingskraft här? Vi är alla väldigt berörda både av det vi har sett i dokumentären och det vi har läst om detta fall. Men det är viktigt att vi gör rätt saker och att vi gör dem i rätt ordning. Rektorn anställs som sagt av regeringen, det är rätt, men det görs på förslag av styrelsen, i det här fallet konsistoriet. Det är där som förtroende eller bristande förtroende ska uttryckas. Vi har tillfört mycket i detta ärende. Min fråga går till klimat- och miljöminister . I regleringsbrevet för för står att läsa att myndigheten tillsammans med har fått i uppdrag att följa upp och analysera hur planerings- och tillståndsprocessen vid etablering av vindkraft har utvecklats i kommunerna. Man skriver att om myndigheterna bedömer att det finns behov av åtgärder för att underlätta tillståndsprocessen ska de föreslå sådana, inklusive författningsförslag. I sammanhanget nämns att enligt krävs kommunernas tillstånd för att nya vindkraftverk ska få uppföras, det vill säga det finns ett kommunalt veto. Mot bakgrund av detta vill jag fråga ministern: man tolka regleringsbrevet som att regeringen är beredd att ta bort det kommunala vetot för nyetablering av vindkraft? Tack för frågan! Vi ser att vindkraft är allt viktigare, och vi utnyttjar en allt större del av vår potential i . Trots det är det mycket vindar som blåser förbi helt utan att tillföra energi i vårt energisystem, så det finns mycket mer att göra. Jag är inte bekant med det exakta uppdraget, för det är energiministerns ansvar att ge uppdrag till . Även om de samverkar med innebär det inte att detaljer har beretts med mig. Jag och regeringen har inte aviserat någon ny strategi i vindkraftshänseende. Vi ser positivt på vindkraft. Vi är beredda att titta på vilka ändringar man kan göra för att öka möjligheterna till bra vindkraft. Men vi ser också att man ska ha god planering i kommunerna och i lägesbeskrivningen för att det ska bli bra energi för alla parter, särskilt för dem som är närboende. Tack, ministern! Men jag tycker inte riktigt att jag får något tydligt svar, och detta ligger ändå nära det område som ministern ansvarar för, det vill säga klimat och miljö. Jag måste påminna om att det i regeringsformens portalparagraf står att all offentlig makt i utgår från folket och att folkstyrelsen förverkligas bland annat genom det kommunala självstyret. I regleringsbrevet pekar man tydligt på just det kommunala vetot, och i samband med det säger man att man även ger ett uppdrag om att ta fram ett författningsförslag. I strävan efter att använda mer vindkraft i tycker jag att man ska titta på flera frågor. Däremot har jag inte uppfattat att det finns någon särskild vilja från regeringen att liksom bakvägen försöka ta bort en del av det kommunala självstyret - tvärtom. Jag tror att planering på den kommunala och lokala nivån är viktig, särskilt när det gäller den typ av lokal energiproduktion som kan tillföra mycket till bygden. Men skulle det komma några sådana förslag kommer de ju till , så det kan du vara helt lugn med, . Min fråga går till den nordiska samarbetsministern . För någon vecka sedan var det ett nordiskt samarbetsministermöte i . Där diskuterades det många angelägna frågor för det nordiska samarbetet. En av frågeställningarna var integrationen av de nyanlända till och . Jag tror personligen att vi har mycket att lära av varandra när det gäller arbetet med att klara integrationen, vilket kommer att vara en av de stora frågorna i . Jag har en fråga till ministern om hur diskussionerna gick. Kan vi dra slutsatser och lära av varandra när det gäller kunskapsinhämtning och annat? Vi har ändå haft lite olika profiler när det gäller mottagandet. Tack, , för frågan! Det stämmer att vi träffades i . Vi hade en engagerad och positiv diskussion om flykting- och integrationsfrågorna i . Det finns en stark vilja att hjälpas åt och dela erfarenheter med varandra, för vi inser alla att flyktingfrågan förutsätter en förmåga också att integrera, att se till att människor kommer in i arbetslivet. Vi har beslutat att gå vidare med diskussionen och samarbetet. I första hand kommer vi att plocka fram bra exempel från våra egna verkligheter och dela de exemplen, best practice, med varandra. Vi kommer säkert också att föra vidare diskussionen om hur vi skulle kunna samarbeta i och hur vi kan trycka på för ett bättre samarbete i i flyktingfrågor. Tack så mycket, ministern, för svaret! Jag har en följdfråga som gäller ett annat område som ni, vad jag förstår, också avhandlade på mötet. Det handlar om gränshindren. är det många som lever i gränslandet mellan våra nordiska länder och som är beroende av att det fungerar när det gäller möjligheten att bo i ett visst land och jobba i ett annat. Jag vill gärna höra lite om vad som diskuterades om detta. Tack för frågan! Vi är angelägna om att det inte ska finnas gränshinder. Målet är att ta bort alla gränshinder, så vi alla upplever det som ett slags misslyckande när vi behöver införa hinder, som vi har gjort med id-kontrollerna. Men i praktiken fungerar det ganska bra, har det visat sig. Vi har också sett att det har minskat. De gränsproblem som har funnits i och har minskat. Jag har en fråga till ministern för högre utbildning och forskning, . Det är en fråga som redan har varit uppe i frågestunden. En av de hetaste frågorna i medierna just nu rör KI, , och framför allt dess gästforskare . Det är otaliga tv-inslag och spaltmeter som har publicerats om hans göranden och låtanden. meddelade , det så kallade konsistoriet, att de ska tillsätta en utredning, men inte om oredlighet utan om de processuella frågor som är kopplade till historien. Med tanke på KI:s omedelbara koppling till i fysiologi och medicin är det viktigt att se på hur den uppkomna situationen ser ut. Ministern har själv uttalat att hon ser att det kan finnas risk för att detta spiller över på . Därför vill jag fråga statsrådet om ministern har tänkt agera och i så fall hur och när. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är som sagt en mycket allvarlig situation som har uppkommit på . Det är vårt främsta forskningsuniversitet, som är högt rankat i världen. Aktsamheten om och forskningens förtroende är det som är allra viktigast för mig och regeringen. Vi är i nära dialog med konsistoriet och inte minst dess ordförande om hanteringen av detta. Det faller ett mycket stort ansvar på att reda upp situationen. Jag är också beredd att vidta åtgärder. Vi vidtog åtgärder redan när vi tillsatte en utredning om hur vi ska hantera misstanke om forskningsfusk . Den utredningen tillsattes och kommer att lämna sina förslag senast . Tack för svaret, ministern! Jag är den förste att hålla med ministern att vi som politiker ska hålla fingrarna i styr och inte vara inne i akademins syltburk, vilket togs upp i förra svaret. Men med tanke på viktiga renommé för - och även den artikel som finns i , där man tar upp risken för jäv i KI-granskningen - undrar jag på vilket sätt vi kan agera proaktivt ytterligare och om ministern har några idéer. Kan man tänka sig en internationell kommission? På departementet håller vi på att titta på vad som kan göras ytterligare. När det gäller är det viktigt att det handlar om en fristående organisation som är fristående också från . Men det är också viktigt att de personer som kommer att beröras av utredningen visar gott omdöme och även omsorg om och , så att förtroendet inte riskerar att skadas. Min fråga går till klimat- och miljöminister . Vi nås nu av rapporter om att över 5 miljoner barn i riskerar livshotande undernäring. Orsaken är bland annat den värsta torkan . Situationen i och är lika akut. Vi vet att när det kommer torka är det boskapen som dör först, därefter drabbas skördarna, och sedan är matbristen akut. Biståndsorganisationer vädjar nu till världens rika länder om att de måste ställa upp akut. Omvärlden måste agera för att rädda liv. Vi har sett problem med extremväder på andra håll i världen. Orsaken är väderfenomenet , som har större styrka och mer variation. Under klimattoppmötet var det som förhandlade om just detta, om vilket ansvar de rika länderna har för att hjälpa fattigare länder när de drabbas av klimatkonsekvenser på grund av väderfenomen. Vilket ansvar har vi? Att klimateffekterna slår hårdast mot de redan fattiga vet vi. Att torka och väderfenomen som kan dra undan golvet för människor, svälta ut boskapen och medföra att matproduktionen avstannar och folk svälter är också känt. Vi vet att den typen av väderfenomen förstärks av klimatförändringarna. Det var kanske delvis denna kunskap som låg bakom att alla världens ledare kunde enas i om ett nytt globalt klimatavtal. Det handlar om kunskapen om att vi inte bara måste lyckas minska utsläppen, som naturligtvis är grunden till detta, utan att vi också måste hjälpa varandra solidariskt och globalt med klimatanpassning och med stöd i de svåra stunder som kommer. Och det är de allra fattigaste som behöver mest stöd. Jag är glad över att är ett av de länder som tydligast ställer upp internationellt, och som har ett stort katastrofbistånd som vid denna typ av katastrofer snabbt är på plats, men som också jobbar långsiktigt och säkerställer att vi långsiktigt får en bättre utveckling. Ministern var inne på att vi vet om att dessa väderfenomen finns här, att de ökar i omfattning och att de också blir svårare att hantera. hade temperaturen stigit en grad över förindustriell nivå, och det är inte långt kvar till de en och en halv till två grader som innebär oacceptabla konsekvenser för mänskligheten med extrema påfrestningar för människor runt om i världen, men inte minst för människor i de fattigare delarna. Svält beror inte bara på att man drar undan benen för jordbruksproduktionen utan också på institutionella former. Där tycker jag att det är viktigt att är en stark utvecklingssamarbetspartner, inte minst till de fattiga länderna i som just nu står inför detta hot. Men att blunda och säga att det inte skulle ha någonting att göra med klimatförändringar och med det ansvar som ligger på den rika världen, med de historiska utsläpp som har kommit härifrån, kan man inte heller göra. Jag vänder mig till vice statsminister . Regeringen har för avsikt att lägga fram en proposition om det så kallade värdlandsavtalet. Det tycker jag i grunden är bra. Det innebär ökad övningsverksamhet och att vi samverkar och samarbetar med andra till gagn för vår gemensamma säkerhet. För sedan väcktes en motion av två miljöpartister, . De skriver bland annat: "Vi blir säkerhetspolitiskt mer utsatta genom värdlandsavtalet, då vi gör vårt land till ett mål för ryska kärnvapen. Detta utan att ha några säkerhetsgarantier. måste nog sägas vara det sämsta av de olika säkerhetspolitiska alternativ som ställs inför." Min fråga till vice statsminister är: Vilket är ditt bästa argument för att kammaren ska anta värdlandsavtalet? När Försvarsberedningen kom överens i bred samverkan om en inriktning för den svenska försvars- och säkerhetspolitiken var det någonting som regeringen såg mycket positivt på. Det är viktigt att relationer med omvärlden, inte minst i fråga om försvars- och säkerhetspolitisk analys, är brett förankrade i riksdag. Något annat skulle vara oerhört försvårande. Den tidigare regeringen aviserade strax före valet att med ett värdlandsavtal skulle samarbeta ännu närmare eller med ännu mer struktur med Nato. Det är någonting som regeringen har utrett , och vi kommer att återkomma till när en sådan proposition är klar. Ska jag tolka vice statsministern på det sättet att det bästa argumentet för hennes del är att Försvarsberedningen står bakom detta? För egen del tycker jag att värdlandsavtalet är bra, eftersom det ökar säkerhet. Det kommer att medverka till ökad svensk försvarsförmåga. Min fråga är därför: Finns det något ännu bättre argument från vice statsministerns sida, och har hon hela sitt parti med sig? Kommer samtliga miljöpartister i kammaren att votera för värdlandsavtalet? När det gäller den säkerhetspolitiska analysen är det, som jag sa, viktigt att vi har bred förankring i riksdag. Det är självklart så att olika steg och mått som tar som land när det gäller att samarbeta och göra gemensamma övningar med eller att samarbeta och göra gemensamma övningar med Nato eller när det gäller andra samarbeten - vi är en samverkande part där - också sänder säkerhetspolitiska signaler. De behöver analyseras. Men regeringen har sagt, efter Försvarsberedningens arbete, att man ska återkomma med en proposition. Min fråga går till statsrådet .