· H3C120160225fs · 2016-02-25 14:01:13 — Det finns också andra exempel, till exempel i , där man visserligen efter koll av stöd till trossamfund inte fick några pengar, men de får andra typer av stöd. engagerar och involverar företrädare och ger dem därmed legitimitet. Hur ska statsrådet komma åt detta? Visst ska vi ha de regler och förordningar som vi har och som är mycket tydliga. De ska kvarstå, och de ska vara tydliga. Men det här visar att det inte räcker med lagar och regler, utan vi måste också jobba med orden och värderingarna, kunskapa kring detta - vad betyder detta? - för det är oacceptabelt. Erhåller man statsstöd, erhåller man skattepengar, ska verksamheten ha sin botten i våra demokratiska värderingar. Jag vill ställa min fråga till kultur- och demokratiministern. Just nu gör regeringen ett viktigt arbete med samekonventionen. Om jag har förstått det rätt innebär det att man har ett samarbete med och och med sametingen i samtliga länder. Hur fortskrider arbetet med samekonventionen, var befinner man sig i arbetet och var anser demokratiministern att man kommer att landa ? Tack, , för frågan! Nordisk samekonvention är ett arbete som har pågått . har man talat om att vi behöver ha en samepolitik som också är anpassad för Sápmi, för , och och för de specifika utmaningar som råder just här. Arbetet har pågått intensivt. är just nu ordförandeland. Vi kommer vid nästa möte att lämna över till , och förhoppningsvis kommer att ta arbetet i mål. Det kommer att kräva en hel del arbete. Frågan kommer sedan också att komma till , därför att det kommer att bli en uppgift för att ratificera konventionen. Det är en grannlaga uppgift. Vi har jobbat på väl och hårt, och jag har goda förhoppningar om att vi kommer i mål. Jag tackar demokratiministern för svaret. Jag är västerbottning, och jag vet att det i de norra länen finns vissa förutfattade meningar. Vad är egentligen skillnaden mellan samekonventionen och 169? Kan ministern förtydliga det? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund I enkla ordalag är 169 en urfolkskonvention. Den gäller alla urfolk i hela världen. Nordisk samekonvention kan ses som en nedbrytning av den för just vårt urfolk, för samerna, enda urfolk. Genom att nå i mål med den nordiska samekonventionen har vi tagit viktiga steg framåt i det arbete som regeringen aviserade . Min fråga går till försvarsministern. Enligt försvarsbeslutet ska en stridsgrupp bland annat bestående av ett mekaniserat kompani placeras på . Eftersom skjutfält är det enda militära skjutfältet på ön som är kvar är det rimligt att etableringen också sker där. Ett gammalt överklagande från Region gjorde att en miljöprövning fastnade hos regeringen, men har alliansen på sett till att det här överklagandet dras tillbaka. En ny prövning behöver göras för den etablering som vi nu planerar. Min fråga är ganska enkel. Kommer även denna prövning att fastna hos ? Lite ironiskt kan jag säga att det är en företrädare för rätt parti som ställer just den här typen av frågor. Det var en oerhörd fördröjning av hanteringen av miljöprövningar under den förra mandatperioden. Vi har levererat resultaten av ett stort antal miljöprövningar . När det gäller den kommande miljöprövningen är jag förhindrad att föra en diskussion om den. Det är ett myndighetsärende som måste hanteras enligt gängse ordning av de myndigheter som ska hantera sådana ärenden. Om det sedan kommer överklaganden blir det naturligtvis något som regeringen ska hantera. Jag vill tacka statsrådet för svaret. Det är angeläget att både regeringen och Region gör allt de kan för att underlätta den här militära etableringen. Jag är övertygad om att både jag och statsrådet är beredda att dra en lans för det. Försvarsmakten har tillräckligt med egen byråkrati när det gäller en sådan etablering. Bedömer statsrådet att tidsplanen för etablering 2018 är rimlig och att den kommer att hålla, oavsett överklaganden eller prövning hos regeringen? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är den plan som ligger. Och det är enligt den planen Försvarsmakten arbetar. Jag tänker inte gå in och diskutera förhållandena kring eventuella miljöprövningar eftersom det är myndighetsärenden. Om jag agerar på felaktigt sätt där kommer ni att KU-anmäla mig, . Utrikesminister sa i den utrikespolitiska debatten i går att det vore bättre om inte diskuterade ett svenskt Natomedlemskap utan i stället samlades runt regeringens politik, för att signalera enighet. Det är märkligt att försöka belägga oppositionen med tankeförbud om en av de absolut viktigaste säkerhetspolitiska frågorna. Det ter sig också märkligt mot bakgrund av att ledande miljöpartister offentligt ifrågasätter värdlandsavtalet med . Det handlar om ett avtal som stärker förmåga att solidariskt ge och ta emot militär hjälp. Hur ser försvarsministern på att sex miljöpartister har gått ut i medierna och sagt att bör säga nej till värdlandsavtalet, däribland utrikespolitiska talesperson och ordförande? Skapar det inte en osäkerhet när ledande företrädare för ett av regeringspartierna inte står upp för regeringens linje? Jag vill tacka för frågan. Till att börja med är det nog omöjligt att utfärda tankeförbud. Jag tror att tanken är fri, oavsett vilka etiketter man försöker sätta på hämningar. Jag tror inte heller att det var avsikt. När det gäller vad enskilda personer skriver i olika artiklar och insändare har jag egentligen ingen uppfattning om det. Det får stå för dem. Jag företräder en regering. Vi håller på och förbereder en lagrådsremiss. Vi är också bundna av ett riksdagsbeslut som togs . Försvarsministern är känd för att vara ganska outspoken och att stå för saker. Men jag måste säga att nu var du ganska otydlig, . är politiskt brett förankrat, bland annat i Försvarsberedningens senaste rapport. Jag frågar igen: Hur känns det då att inte ha med sig alla i regeringspartierna? Hur har man tänkt sig att få igenom det hela? Mitt känsloliv får vi klara ut på annat håll. Det tror jag knappast att man är intresserad av i . Dessutom står jag här inte enbart som en person som ska tycka lite lätt från roten eller ryggmärgen, utan jag företräder en regering. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi kommer att fullfölja vårt uppdrag att leverera en proposition till . Och jag förutsätter att de överenskommelser som finns håller och att det blir ett värdlandsavtal. Min fråga riktar sig till försvarsministern och gäller den nog så viktiga försvarsekonomin. Det har i medierna förekommit uppgifter om att de underlag som Försvarsmakten har lämnat in inför försvarsbeslutet innehåller felberäkningar som skulle kunna medföra fördyringar. Hur ser försvarsministern på detta? Jag vill tacka för frågan. Det finns alltid diskussioner om hur stora materielkostnader det kommer att bli och hur långa eventuella tidsförskjutningar i leveranser kommer att bli. Av den anledningen varnade jag redan i för att vi förmodligen kommer att få hantera kostnadsdiskussioner och tidsförskjutningsdiskussioner. Jag konstaterar bara att det har förekommit under alla år när det gäller den här typen av leveranser. Vi får väl återkomma i de frågorna när vi har fakta att redovisa. Då är frågan om det också ska gälla de 2,8 miljarder i minskade materielkostnader som påverkar försvarsekonomin. Fanns det med i beräkningen, eller är det också en del av det här mischmaschet? När det gäller mischmasch och oförmåga att klara ut den typen av frågor har ni väl ett arv från er egen tid att hantera, . Det har inte gått så . Jag svarar för det som har skett sedan vi kom i regeringsställning. Försvarsbeslutet började gälla från . Jag ser framför mig att vi kommer att få hantera en hel del sådana frågor, precis som det har varit tidigare. Men om du ska börja beskriva det som att regeringen hanterar en mischmaschsituation bör du nog gå tillbaka till det som ni själva är ansvariga för. Min fråga går till demokratiminister . Den handlar om den utredning som presenterades , alltså regeringens utredning om hur vi ska stärka civilsamhället. Utredningen tillsattes av den dåvarande alliansregeringen. har ministern ansvar för att förvalta förslagen. Ett av förslagen som lyfts fram är hur man ska stärka civilsamhällets möjligheter att delta i offentlig upphandling och idéburet partnerskap. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga till ministern är: Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att underlätta för civilsamhället att delta i offentliga upphandlingar? Jag kan tillägga att jag är medveten om att det är civilminister som har hand om upphandlingsfrågorna. Min fråga är av mer generell karaktär. Det som säger stämmer; visst är det civilminister som arbetar med upphandlingsfrågor. Men oj vad jag lägger mig i! Det är ju centralt för civilsamhällspolitiken att kommuner kan upphandla civilsamhällets organisationer. Det handlar om föreningar som är otroligt bra på att driva verksamheter. De är i många fall, har det visat sig, bättre än både stat och andra privata aktörer. Vi ska verkligen bygga och utveckla IOP, som är en av de saker som utredaren har tittat på. Även om det var den förra regeringen som tillsatte utredningen gjorde jag tilläggsdirektiv och tryckte tydligt på den demokratibärande rollen för det civila samhället. Jag ser fram emot att sända ut detta på remiss och att se vad remissinstanserna tycker om IOP. Upphandlingsfrågorna är centrala. Om vi får snurr på detta får vi snurr på samhället i stort. Jag är en varm anhängare av civilsamhället. Med tanke på att utredningen presenterades och avvaktar jag framtiden. Jag kommer säkert att få anledning att återkomma i frågan. Jag ser fram emot att fortsätta diskutera civilsamhällets förutsättningar, i en eventuell proposition och inte minst att diskutera remissvaren här i . Jag vill också rikta min fråga till kultur- och demokratiministern. Den gäller utredningen. En viktig sak för den ideella sektorn är avdragsgilla gåvor. Vi var det näst sista landet i att införa det, och vi var tyvärr det första att ta bort det. Avdragsgilla gåvor har betytt mycket för den ideella sektorn. Plan och till exempel har fått 15 miljoner extra tack vare det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag lät fråga de 15 största organisationerna om avdragsgilla gåvor. Exempelvis Cancerfonden sa att "skattereduktionen är en viktig fråga för att vi ska ha en stark ideell sektor i ". Detsamma framförde även Röda Korset och . Då måste jag fråga, inte minst som företräder som inte var nöjda med systemet utan ville utveckla det, varför regeringen gjorde detta. Varför tog ni bort det? När det gäller skatter har vi en finansminister som är väldigt mån om att det är hon som har sista ordet. Men jag har förstås många tankar om civilsamhällets politiska perspektiv, och vi har också diskuterat det i regeringen. Människor ger inte för att få skattelättnader. Man ger för att man vill och för att man känner att man har råd. Det har vi sett inte minst . Människor ger som aldrig . Vi ska också komma ihåg att de skattelättnader som fanns tidigare ju var selektiva. De gällde inte för alla, utan de gällde för vissa utvalda. Grundinställningen är att vi inte ska skattesubventionera människors vilja att ge, tvärtom. Människor ska ge för att de vill och inte av någon annan anledning. Det som regeringen nu gör är att skattebelägga gåvor, och det är någonting som är helt unikt i . I övriga utvecklar man detta. I , till exempel, som har en socialdemokratisk regering får man avdrag för långt mycket mer än de . I de flesta europeiska länder är avdragsgillt. I den största krisen sedan - som påpekades här av en annan minister - är det då inte väldigt malplacerat att ta bort någonting som stärker den ideella sektorn? Frågan är varför. Regeringen gör mer för att det civila samhället ska kunna göra skillnad än vad som har gjorts på långa tider. Vi använder en hel verktygslåda. Jag tror inte att du kan hitta någon av civilsamhällets organisationer som har varit aktiv, engagerad och samlat på sig fler medlemmar som inte ser att de nu blir stöttade och att vi arbetar fram en ny politik. Jag är helt övertygad om att vi med bravur kommer att kunna visa vilken skillnad vi har gjort för det civila samhällets organisationer.