· H3C120160317fs · 2016-03-17 14:01:13 — Jag har en fråga till statsrådet . Svensk skola står inför stora utmaningar. Den växande lärarbristen är kanske en av de största. Inte minst inom sfi och svenska som andraspråk är bristen på lärare redan stor som vi vet att just språket är nyckeln och måste prioriteras om vi menar allvar med integrationen. För att möta det stora behovet har redan tidigare föreslagit att svenska som andraspråk bör ingå i lärarutbildningen för att stärka upp kompetensförsörjningen. Regeringen har sagt nej till det. föreslår att det ska bli möjligt att läsa in sfi-behörighet och att läsa svenska A som distanskurs. Men trots regeringens egna beräkningar, som säger att vi kommer att sakna 4 800 sfi-lärare, är regeringen knäpptyst. Statsrådet har varit ansvarig minister , men reformerna för att klara de utmaningar vi står inför lyser med sin frånvaro. Min fråga till statsrådet är: Är regeringen äntligen redo att agera för att stärka kompetensen? Mycket har jag blivit beskylld för som minister, men knäpptyst var nog första gången. Vi i regeringen har sett till att satsa på att höja lärares löner. 3 miljarder satsar vi på det. Vi har säkerställt att lärare får bättre möjligheter till fortbildning, och vi sitter i samtal för att förbättra lärares arbetsmiljö. Äntligen ser vi ett ökat söktryck på lärarutbildningarna. Det ska vi bygga vidare på. Ja, det är sant att vi behöver särskilda satsningar för att garantera att fler blir behöriga i svenska som andraspråk. Just därför har regeringen, till skillnad från den föregående regeringen, tredubblat stödet för att läsa in behörighet till svenska som andraspråk inom Lärarlyftet. ser vi att dessa platser inte bara är fulla utan överfulla. Det är klart att vi då kommer att återkomma med mer politik. Jag tycker att exempelvis det förslag som och lanserar är ett sådant bra förslag. Min fråga är till utrikesministern. Det pågår ett folkmord i och på kristna och andra etnoreligiösa minoriteter av Islamiska staten, som vill förinta eller fördriva syrianer, kaldéer, assyrier med flera från regionen. Det pågår mord, kidnappningar, våldtäkter och förstörelse av kulturhistoriska byggnader i syfte att utplåna dessa minoriteters existens i området. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Över 2 miljoner kristna har med våld tvingats lämna regionen. krävs handling från för att hjälpa de utsatta att överleva i regionen. På initiativ av har erkänt övergreppen som folkmord. erkände även det amerikanska representanthuset övergreppen som folkmord. kommer också senaten att ta ställning i folkmordsfrågan. Min fråga till utrikesministern är: Kommer regeringen att erkänna folkmordet på de nämnda minoriteterna i och och verka för att erkänner folkmordet? Vi har verkat för att säkerhetsrådet ska hänskjuta frågan till ICC, den . Vi kan hoppas att den ska fastställa vad det är som har skett och om det är ett folkmord. Väldigt ofta saknar vi nästan ord för att beskriva vad som pågår. De ord som kommer till oss är folkmord, brott mot mänskligheten eller fruktansvärda övergrepp. Det är viktigt att det fastställs enligt gällande konventioner och att man framför allt ställer förövarna till svars. Utrikesministern vet att begreppet folkmord har stor betydelse. Definitionen och förpliktelser att agera finns i FN:s deklaration . Ett erkännande ställer krav på internationellt agerande för att skydda de drabbade. De drabbade folkgrupperna och över 150 000 nya svenskar vittnar om avskyvärda övergrepp som de har utsatts för av Islamiska staten. Att förneka eller förtränga sanningen kommer inte att hjälpa dessa människor, som behöver stöd och hjälp från omvärlden. Vi förnekar inte och skjuter ingenting ifrån oss, utan tvärtom arbetar vi på ett politiskt spår, på ett humanitärt spår och faktiskt också på ett militärt spår. Det är otroligt viktigt att vi, oavsett vad vi kallar det, måste agera. Det är faktiskt den viktigaste hjälpen till alla de drabbade. Jag har själv träffat till exempel en ung flicka som har varit sexslav i , så jag vet mycket väl hur lidandet ser ut. Vi kommer att fortsätta att agera och se till att vi gör allt vi kan. Jag ber att få vända mig till kulturminister . Jag vill lyfta upp frågan om fritt inträde till vissa statliga museer. I min hand har jag ett brev från styrelsen för Snilleriket, som är en förening som jobbar med industriminnen i södra . Jag vill citera ur brevet: "Våra historiska kulturprodukter borde vara av högsta möjliga nationella kulturbevarande värde men drabbas nu av den alltmer genomträngande storstadsfixeringen, som bidrar till att utarma glesbygden. All vår verksamhet drivs ideellt och utan statliga subventioner. Vi i ." STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det här var stressande, klockan går så snabbt. Tack, Per Åsling, för frågan! Jag anar där att det finns en oro i vårt land för att de satsningar på kultur och det samhällsbygge som regeringen arbetar intensivt med inte kommer att gagna alla. Det är en befintlig oro, inte minst av borgerligt styre då man inte investerade i kultur över huvud taget. Jag vill lugna brevskrivarna och Per Åsling med att det vi nu gör och den kulturpolitik som vi rullar ut över hela landet är att investera just i hela landet. Vi skapar mötesplatser, och vi har en fri-entré-reform. Visst - de flesta av de statliga museer som är myndigheter ligger i , men de finns också i , , och . Vi kommer att bereda ett arbete där vi tittar på kultursamverkansmodellen, denna nyckel till hur vi får ut kultur över hela landet. Tack, kulturministern, för att du försökte svara! Vad jag skulle säga när jag blev avbruten var att vidare säger i brevet att de "står handfallna, nedslagna och förvånade, då det är de krafter som mest av alla borde tillskynda vårt arbete, som istället håller i bilan". Varför gör regeringen på det sättet? Reformen och förändringen är riktad mot svensk landsort och landsbygd. Om jag förstår riksdagsledamotens fråga rätt handlar det om fri-entré-reformen och varför vi gör den satsningen. Det är ett av de verktyg som vi använder. kommer vi att se hur det blir, och vi kan redan visa på att vi satsar på kultur över hela landet. Det är till för att stärka kvaliteten. Det kommer att bli fler kompetensutbildade lärare. Det kommer att bli fler instrument. Det kommer att bli ett större utbud av kultur för våra barn och unga. Som jag sa tittar vi över kultursamverkansmodellen. Vi kommer att pumpa ut kultur i den också. Min fråga riktar sig till statsrådet . Den lyder: Vad tänker regeringen göra åt de behov som senast Vårdanalys i sin analys Samordnad vård och omsorg och utredningen vård tog upp, att det måste skapas förutsättningar för personalen inom hälso- och sjukvården och omsorgen att arbeta mer samordnat? Många skattekronor går upp i rök på grund av denna bristande samordning. Det gäller insatser för barn och ungdomar, för psykiskt sjuka och inte minst för årsrika personer med sammansatta vårdbehov. Jag tror inte att utredningen vård har gått ut på remiss. Det tycker jag brådskar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack, , för frågan! Jag håller helt med om att det brådskar att göra förändringar på det här området. Är det någonstans det finns brister inom svensk hälso- och sjukvård är det just i samordningen mellan olika vårdnivåer och för den delen också mellan olika vårdgivare. I utredningen vård, som presenterades strax , finns det många intressanta förslag som jag tror kan hjälpa till att göra vården mer samordnad och inte minst vara till gagn för patienter som lider av kroniska sjukdomar och som vi vet att största delen av vårdens resurser faktiskt går till. Ja, det brådskar, och det har brådskat . Det är inga småpengar som går upp i rök här. Jag tror att det är som när det gäller årsrikas sammansatta behov har visat att man kan spara om man arbetar samordnat. Jag håller som sagt helt med . Några av de saker som regeringen gör är att vi satsar på en bättre kompetensförsörjning inom hälso- och sjukvården. Bland annat fördelar vi en så kallad professionsmiljard, som ska gå till insatser inom hälso- och sjukvården för att stärka kompetensförsörjningen. Vi har också en nationell samling för att tillsammans med de olika aktörer som finns inom hälso- och sjukvården se hur vi kan effektivisera och använda personalens kompetens på ett bättre sätt. Mina frågor går självklart till utbildningsminister . släpptes en rapport från angående invandringens betydelse för skolresultatet. Ingen sverigedemokrat kanske förvånas över läsningen, men till pudelns kärna. Vi börjar från början. En nyanländs möjlighet till skolgång börjar i kommunens och regi. Utbildningsministern känner säkert till dessa saker i överkant, men svenska folket vet kanske inte, så jag vill förtydliga lite grann. Upp ska en asylsökande som inte kommer in i en förberedelseklass erbjudas enklare, elementär skolgång i kommunens regi, exempelvis med fokusering på matematik, svenska, engelska och rörelseestetik. Vid kontroll visar det sig att det är en vision som inte uppfylls över huvud taget. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga, herr talman, till utbildningsminister är: Vad avser utbildningsministern att göra åt detta? Under den höst som har varit - när har tagit ett stort ansvar för människor och inte minst barn som kommer direkt från krig och flyr - är det klart att kommunerna inte har stått beredda att göra lika mycket som man gör i vanliga fall. Det har tagit innan barnen har kommit in i skolan. Men ser vi att de allra flesta barn som kom har plats i skola, och vi ser hur skolans professioner, lärare och rektorer, verkligen har stått upp för att ge de här barnen en bra start. Vi ser den nya lagstiftning som vi har drivit igenom i , med en kartläggning som börjar komma på plats av barnens kunskaper innan man fattar beslut om årskurs och ser till att man får rätt stöd i början. händer det faktiskt mycket positiva saker, och dem tycker jag också att vi ska se. En viktig del i detta är att alla kommuner måste vara med och ta ansvar. Om det är bara några kommuner som ska vara med och ta ansvar för barnen på flykt kommer det att vara svårt att klara skolgången på ett bra sätt. Därför beklagar jag att som jag tror ensamt parti säger att inte alla kommuner ska vara med och ta ansvar för dem som kommer på flykt. Min andra fråga, herr talman, rör förberedelseklasserna. Tacksamt har det visat sig utbildningsministern ofta hörsammar skolpolitiska förslag, då det oftast kommer en kopia , kanske med ett lite annat namn och i lite sämre variant än . Senast kom det ett förslag om karriärmöjligheter och satsning på rektorer i speciellt utsatta områden, enligt kallat Shanghaimodellen, som vi släppte . Men då kopiering verkar vara regeringens modell välkomnar jag utbildningsministern på min presskonferens , då vi från avser att släppa en ny politik. Jag avser inte att sjanghaja sverigedemokratisk politik. Det var inte heller det som hände i går. Men i går kom en mycket viktig satsning, nämligen att vi förstärker satsningen på skolorna i de tuffaste områdena genom att de också har möjlighet att tillsätta fler förstelärare och fler lektorer och även använda de pengarna för att satsa på ledarskapet, alltså lönekostnader för rektorer. Vi ska säkerställa att vi har våra bästa skolor i de mest utsatta områdena. Så minskar man de klyftor som har fått vidgas i . Så bygger man samhället. Jag har en fråga till utbildningsminister . Innan jag blev riksdagsledamot jobbade jag som lärare på Västerskolan, årskurs 7-9, i . fick jag ett mejl från en av mina gamla elever som tog upp problem som hon känner i skolan. Det är stress, ångest och sömnbrist på grund av den situation som råder i skolan. Hon meddelade också att hon upplever detta även från sina lärare. Det var ett flertal elever som mejlade till mig. De sa bland annat att det kanske berodde på det nya betygssystemet. De menade att det är svårt att nå höga betyg och att det är mycket resurskrävande för lärarna. Mejlet fortsatte med andra saker. Men en av de saker som jag läste in gällde dagens arbetssituation i våra skolor. Det är något jag själv kan relatera till som lärare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Därför undrar jag nu: Hur jobbar utbildningsministern och departementet med att få en bättre arbetssituation för våra barn, unga och lärare? Det är precis som beskriver det. Arbetssituationen för våra barn präglas av arbetssituationen för våra lärare. Har lärarna ingen bra arbetssituation är det svårt att skapa en bra och trygg arbetsmiljö för eleverna. Vi sitter just nu i samtal med parterna inom det som heter för läraryrket för att se hur vi kan stärka arbetet för en bättre arbetsmiljö för våra lärare. Det handlar till exempel om hur man får en bra avlastning i sitt jobb som lärare, hur statens bidrag för anställda på skolorna fungerar på ett bra sätt och hur man minskar den börda som finns i form av nationella prov. Vi har redan i bred enighet minskat antalet obligatoriska prov och går mot en digitalisering. Ja, det infördes på ett sätt som gjorde att det inte överallt kom att tolkas så som det var tänkt när det gjordes. Det har inneburit att man i många fall har uppfattat lektionerna som sönderbrutna i olika moment, där man måste prestera högt på alla moment. Jag vill börja med att tacka utbildningsministern för svaret. Jag tror att en av de viktiga sakerna är att vi måste börja våga satsa på skolan, ge mer resurser, se till att skolan får lugn och ro. Vi behöver en situation där lärare har tid att vara lärare och elever får en chans att bli sedda. Du började svara lite om betygssystemet. Jag vill ta upp det igen. Det var just det som , som min före detta elev hette, tog upp och menade var problemet. Du får gärna fortsätta och säga hur du ser på betygssystemet. Har du fått andra signaler utifrån? Jag får svara : När det gäller betygssystemet kan det mycket väl vara rätt tänkt med de olika momenten. Men det byggde inte på att man skulle ha ett moment först, vara färdig med det och sedan ska ha nästa moment - och så blir det på något sätt aldrig någon möjlighet till progression. Hela poängen med skolan är att man ska kunna lite mer i slutet av en kurs än man kunde i början av den, att man ska lära sig längs resans gång. Då måste momenten fungera parallellt, och man måste kunna återkomma till dem. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund För att säkerställa det har vi gett ett uppdrag att se över betygsskalan och de delar som hör till betygsskalan. De kommer också att kunna återkomma med förslag för att förbättra tillämpningen ute på skolorna. Jag har en fråga till utrikesministern. Kriget i har pågått . Det finns några få strimmor av hopp eftersom vi nu ser en vapenvila eller ett uppehåll i fientligheterna, eller i stridigheterna som det egentligen heter. kom också beskedet från den ryske presidenten att nu ska dra sig tillbaka militärt från . konstaterade att det militära arbetet i i stort var avslutat. Jag skulle vilja veta vad utrikesministerns bedömning är. Är detta någonting som vi kan se fram emot, alltså att verkligen kommer att dra sig ur med sina militära styrkor, och skulle detta kunna vara början till en mer konstruktiv linje från sida i denna mycket svåra konflikt? Vilken angelägen fråga! Trovärdigheten hänger på om visar att de verkligen gör det som de har lovat att göra. Min analys är att nog bedömer att de har uppnått sina mål i . Här har de plötsligt fått en roll på den globala scenen. De är viktiga. ringer till och talar med . De har geopolitiskt vunnit det som de ville ha. Militärt kan de också vara nöjda. De har sett till att förblir en viktig spelare och kommer att vara med i förhandlingarna. Vi ska inte låta oss bedras av detta. Det är viktigt att de nu vidtar förtroendeskapande åtgärder, nämligen eldupphör, och ser till att de humanitära aktörerna får tillträde till belägrade städer. Det är bara så vi kan bedöma om de menar allvar. Jag håller med utrikesministern om att man noga måste följa vad faktiskt gör i praktisk handling, eftersom vi alltför sett att det har varit stor skillnad däremellan - vi ska vara osäkra och tro det ena, och sedan sker det andra. Men vad kan och utrikesministern göra för att ändå via EU och via FN få att blir mer konstruktiva i en konflikt som verkligen behöver lösas för de människor som är på flykt och som är kvar i ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det handlar om att fortsätta hålla trycket uppe, att sköta detta i multilaterala forum men även bilateralt, att se till att vi verkar framför allt via EU och att kräva att de lever upp till sina åtaganden. Dessutom hjälper vi till rent praktiskt med att se till att kvinnor också får en röst i dessa förhandlingar. Vi har sett till att finansiera kvinnors deltagande och har sett till att de också kan få sina åsikter framförda. Vi kommer därför att fortsätta på alla dessa tre spår så länge det behövs. Min fråga går till statsrådet . Ett av den här regeringens absolut första beslut efter att man tillträtt var att lägga ned . Sedan haussade man sin egen satsning på äldreområdet men glömde märkligt nog att berätta att man i huvudsak finansierade den genom att skrota ett antal viktiga satsningar på just äldreområdet. Bland annat tog man bort Måltidslyftet. Man tog bort en kompetenssatsning på både anställda och chefer inom äldrevården, och inte minst skrotade man demensplanen och dessutom äldreboendegarantin. kom det en rapport från ett antal forskare som visar att vi bara i kommer att se att antalet personer med demens ökar från ca 160 000 till 250 000 personer. Min fråga till statsrådet är: Kan ni erkänna att det var fel att lägga ned demensplanen? Jag tackar för frågan. Detta är ett mycket angeläget ämne att diskutera, inte bara utifrån en äldreomsorgssynpunkt och inte bara utifrån äldres perspektiv utan naturligtvis utifrån hälso- och sjukvårdens perspektiv. Det som vi nu framför allt gör på demensområdet - ansvaret ligger i första hand på min kollega - är att vi är aktiva såväl nationellt som internationellt och att vi har för avsikt att ta fram en ny strategi på demensområdet för att kunna hantera denna gigantiska utmaning som vi står inför. Vi tror att det är en bättre väg att gå än den tidigare satsningen. Det låter tyvärr lite grann såsom jag befarade. Man skrotar viktiga satsningar, man lägger ned en utredning för att påbörja en ny utredning och man tappar fart i ett jätteviktigt arbete. Demenssjukdom är något mycket allvarligt och skapar lidande både för den enskilda och för alla de anhöriga som blir berörda. Jag återkommer till att det nu alltså är en forskargrupp med representanter från ett tiotal olika länder som säger att det behövs en demensplan på europeisk nivå men framför allt på nationell nivå. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Frågan är därför: Kommer ni att återuppta arbetet med en demensplan? Jag tror att jag och är helt överens i denna fråga. Det är en stor utmaning som vi måste möta på olika nivåer och inte minst på den nationella. Vi kommer att ta fram en strategi för att på ett bättre sätt kunna hantera det enorma tryck som det annars riskerar att bli, inte minst på hälso- och sjukvården. Min fråga går till . lade landstingen och regionerna ned på inhyrd personal. Denna siffra har bara ökat. lade de ned på inhyrd personal - till stafettläkare. På BB , som var Alliansens flaggskepp här i och som har sjunkit som , har kostnaderna varit helt astronomiska. Specialisterna har erbjudits i lön och för ett jourpass. Som en jämförelse får de inom för ett jourpass. Vården dräneras på pengar, och våra skattepengar försvinner på detta sätt. Min fråga till dig, , är: Hur ska vi komma framåt, och hur kan vi minimera kostnaden för inhyrd personal inom vården? Även detta är en stor utmaning som vi står inför. Jag tror att vi har framför allt två handlingsvägar på bordet. En är att vi måste fortsätta det arbete som regeringen har inlett med att förbättra kompetensförsörjningen inom hela hälso- och sjukvården. Det handlar om det som vi tidigare hade en debatt om, det vill säga en mer effektiv vård och en mer effektiv vårdorganisation. Det handlar också om utbildningarnas dimensionering, där regeringen gör stora satsningar på att bygga ut inte minst sjuksköterske- och barnmorskeutbildningen. Det handlar naturligtvis också om att se hur ledarskapet kan bidra till en bättre fördelning och en bättre situation på arbetsplatserna. Men vid sidan av detta är det också viktigt att specifikt titta på de problem som tar upp. Där ligger huvudansvaret hos arbetsmarknadens parter och kanske särskilt hos arbetsgivarna. Jag har för min del sagt att regeringen gärna hjälper till i detta arbete. Om det behöver göras olika förändringar på nationell nivå kan vi vara behjälpliga. SKL har också tittat på detta. Det går lite långsamt. Tror du, , att man kan sätta lite mer tryck på detta? Det innebär nämligen att det blir väldigt mycket svängdörrar. Läkare kommer och går, och ohälsan består, skulle man kunna säga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är precis som säger, att detta är ett problem inte bara för att det driver på kostnaderna i verksamheten utan också för att det minskar kontinuiteten och inte minst samordningen inom hälso- och sjukvården. Min bild är att man jobbar mycket hårt med detta från SKL:s sida. Man har bytt ledning för SKL, och den nya ledningen har angett detta som en prioriterad fråga. I detta arbete ställer regeringen gärna upp som en erfaren och god partner. Jag ställer också min fråga till , och den handlar om asylsökandes rätt till akuttandvård. Kostnaden för detta regleras av som betalar in en schablonsumma till . Det sägs också att man ska vända sig till Folktandvården, vilket är oerhört konstigt när hälften av all tandvård bedrivs i privat regi. De asylsökande kan vända sig till en privat tandläkare, men då får de ligga ute med pengarna och skicka fakturan till . Alltså gör de inte detta. Följden har blivit enorma köer till Folktandvården. Vi vet nu att barn och unga får sitta emellan, eftersom deras besöksintervaller förlängs, och det är de som behöver tandvård allra mest. har ministern lovat att man ska se över frågan, men ingenting har hänt. Varför händer det ingenting i den här frågan? Vi vet ju att en del landsting använder sig av privattandläkare. Det är precis som säger så att privattandläkare är en väldigt viktig aktör inom tandvårdssektorn. Det är alltså klart att de även på det här området har en naturlig roll att spela. Detta är också en punkt som finns högt upp på SKL:s dagordning i de diskussioner man för med regeringen om just hur man ska förbättra situationen för asylsökande, och då gäller det inte minst inom hälso- och sjukvården. Det är klart att det finns detaljer som inte är helt lätta att reda ut och avvägningar att göra som inte är helt lätta. Det är det som gör att det tar tid. En annan orsak är naturligtvis att det är väldigt många frågor som har behövt lösas på en och samma gång i samband med att flyktingmottagandet var så pass stort som det var . Även har fått frågan i kammaren, och han har också lovat att ni skulle se över detta. Vi vet att vi behöver ha valfrihet inom detta område och att vi behöver korta köerna. Då behöver vi också få ett enklare regelverk för privattandläkarna när det gäller att ta emot asylsökande. Jag frågar igen: När har regeringen möjlighet att göra något åt detta? Varför visar man inte handlingskraft i denna viktiga fråga? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tycker att vi har visat mycket handlingskraft på området. Vi förutsåg tidigt att detta skulle innebära utmaningar för hälso- och sjukvården och att det skulle innebära utmaningar på bred front. Det innebär att vi har gett ett antal uppdrag till våra myndigheter för att både förbättra kunskapsläget och bättre sprida den kunskap och information som finns till landstingen. Det har vi nämligen sett är en framkomlig väg för att avhjälpa en del brister som finns. Vi ser som sagt över frågor av den typ ställer.