· H3C120160113pd · 2016-01-13 09:00:42 — I avtalet slås det fast att den globala uppvärmningen måste hållas så långt under två grader som möjligt; ja, helst ska den stanna redan vid en och en halv grad. En extra ljuspunkt var därför att de globala investeringarna i klimatsmarta lösningar växte starkt. Bara under klimattoppmötet annonserades bland annat från en grupp av världens rikaste företagare - , , Amazons med flera - gigantiska planer på investeringar i förnybar energi. Flera stora pensionsfonder visade också att de redan ser ett långsiktigt bättre ekonomiskt utfall från klimatinvesteringar. Och efter att Parismötet hade avslutats fick ett positivt besked när bilföretaget beställde 150 000 elbilar. finns det stora möjligheter att investera i svenska innovationer, i företag och i jobb. Många svenska företag ligger långt framme. De var faktiskt själva delaktiga i att driva på för ett globalt klimatavtal. digitala lösningar, ABB:s utveckling av smarta elnät, Ikeas egenproduktion av förnybar energi och Volvogruppens målmedvetna arbete för effektivare motorer - det arbetet gör skillnad, inte bara i utan också internationellt. ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Vi tar ansvar för klimatet, inte bara för att det är rätt. Det är också ekonomiskt smart. Ingen kan minska klimatutsläppen på egen hand. Samarbete krävs, både globalt och nationellt. Den breda samverkan mellan kommuner och företag som regeringen initierade i Fossilfritt inför klimattoppmötet kommer därför att fortsätta. Och regeringens investeringsstöd, Klimatklivet, bygger på att aktörerna själva går in med engagemang och mer än hälften av finansieringen. Ansökningar som bedöms nu bedöms just utifrån klimatnytta så att det blir ett effektivt och mycket kraftfullt verktyg för minskade utsläpp genom till exempel laddstolpar och mer biogas, i både små och stora städer i . Klimatklivet är ett av regeringens svar på klimattoppmötet och det nya klimatavtalet. Men jag ser att oppositionen, med sitt motstånd mot Klimatklivet, är svaret skyldig när det gäller hur vi med deras politik ska minska utsläppen i . ska vi ha fossilfria resor och transporter. Därför investerar just nu i elbussar och rena elbilar. Ny kollektivtrafik byggs, och välbehövlig upprustning av järnvägen förstärks. ska vi ha förnybar energi. Investeringarna mångdubblas i egenproducerad el, på ladugårds- och villatak och i utvecklingen för smarta elnät. Detta är att investera . går in i 2016 som ett land som växer och blir starkare. Men det bygger på goda politiska samtal och beslut. Jag vill därför avslutningsvis önska alla i den här kammaren och politiker i alla kommuner, regioner och landsting välkomna till ett riktigt gott nytt 2016. Under det här året behöver många viktiga beslut fattas för människor i vårt land. Det politiska uppdraget är ansvarsfyllt och svårt. Det behöver utövas med både förnuft och känsla. Jag vill understryka att vi måste tillåta att vi politiker har med sig känslor när vi diskuterar och debatterar politik. Det är naturligt. Man ska kunna dra på smilbanden i bemötandet av andra debattörer men också kunna blinka bort en tår när man talar om riktigt svåra frågor. Annars kanske också vi i den här sektorn och den här kammaren drabbas av en automatisering och robotisering och, förbjude, avvecklar hela vår egen bransch. Det vore olyckligt. avslutade sitt anförande med och har också uttalat i att hon är beredd att ta ansvar. har vi lite till mans konstaterat att behöver fortsätta hantera den fortfarande akuta flyktingkrisen. Jag är stolt över att har ett humant och rättssäkert asylsystem. Det är det som prövas. I det ingår också att rätten att söka asyl och rätten att få stanna inte är samma sak. Ett ja är ett ja, och då måste också ett nej vara ett nej. finns det ungefär 20 000 ärenden hos polisen som rör utvisning av människor som har fått ett nej. Vad vill göra för att avvisningarna ska bli mer effektiva? står bakom en reglerad invandring. Det betyder att ett ja är ett ja och ett nej är ett nej. Men det innebär också en human asylpolitik och att verkställighet av myndigheternas beslut, som polisen i det här fallet har att utöva, ska vara i enlighet med både nationella och internationella normer. Det betyder att alla som får ett avslag i faktiskt inte är möjliga att avvisa. Det finns något som heter verkställighetshinder. Det är regler som polisen ska hålla sig till. Om vi bryter mot dem skulle vi skicka tillbaka människor till en situation som inte är tillfredsställande enligt internationella regler eller våra egna nationella regler. Jag förutsätter att , precis som när de satt i regeringen, står bakom att de reglerna finns. finns det naturligtvis ett arbete att göra när det gäller att personer som har fått ett nej ska åka tillbaka. står vi dock inför en asylpolitik som vi tillfälligt gör mindre human. Vi begränsar bland annat familjeåterförening. Det är en oerhört drastisk och oerhört beklaglig åtgärd som vi ska försöka ta bort så fort som möjligt. En anledning är att det försämrar etableringen. Det försämrar möjligheterna för att dra fördel av och bygga på de möjligheter som invandring innebär. Det har också varit en ståndpunkt som den tidigare alliansregeringen liksom en majoritet av partierna här i kammaren har haft. Står bakom att det ska vara en högst tillfällig förändring i svensk asylpolitik? har börjat med att olika företrädare för regeringen har gett uttryck för flera olika personliga uppfattningar. Men frågade jag hur avvisningarna ska bli mer effektiva. Jag uppfattade inte riktigt att jag fick svar på det. Jag tog med mig regleringsbrevet för och regleringsbrevet för som regeringen, i vilken sitter, har utfärdat. Där står det tydligt att ett uppdrag är att "ytterligare förstärka arbetet med att verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut i syfte att avsevärt öka andelen verkställda beslut". Det är att upprätthålla och genomföra ett rättssäkert och humant asylsystem och se till att det fungerar. Min fråga var: Vad är beredd att göra för att se till att fler sådana avvisningar verkställs? Jag tycker att jag svarade ganska ingående på den frågan. visar dessutom vilka uppdrag och tydliga direktiv regeringen, där ingår, har gett till myndigheterna. Jag problematiserar däremot frågan. På låter det ibland, när frågan nu tas upp på det här sättet, som att det är självklart att alla som får ett nej ska åka med vändande post tillbaka till sina hemländer. Så var det inte under alliansregeringen. Så är det inte nu heller på grund av att det finns sådant som kallas verkställighetshinder. Är ni beredda att ändra reglerna för att polisen ska medverka till att sända tillbaka personer även när dessa verkställighetshinder finns, ? Det måste bli min följdfråga eftersom du uppenbarligen inte tyckte att jag svarade den första gången. 2015 kallades med rätta ett ödesår för klimatet. I ställde sig världen bakom ett avtal som begränsar den globala uppvärmningen till max två grader, helst en och en halv grad. Att avtalet blev verklighet var ju en mycket god nyhet från . Jag uppskattar arbete i regeringsställning och inte minst miljöministerns insatser. Däremot är avtalet formulerat på ett sådant sätt att det beror väldigt mycket på vad varje enskilt land väljer att göra. Här blir jag mer orolig. Den stora frågan för svensk del är: Hur ska vi kunna fortsätta att minska utsläppen som det ska ske en förstärkt tillväxt och dessutom en större livskraft i hela landet? För oss i är det uppenbart att det viktigaste att använda i det läget är ekonomiska styrmedel, det som vi kallar grön skatteväxling. Det innebär att man höjer skatten på sådant som är dåligt, det vill säga miljöförstörande, och sänker skatten på sådant som vi vill ha, det vill säga det som skapar tillväxt, jobb och företagande. Den här principen har ju också stått bakom, åtminstone i ord. Man kan fortfarande på hemsida läsa att skatterna ska höjas på det som smutsar ned miljön och sänkas på det som skapar nya jobb. Tyvärr ser vi inget resultat av detta. Vi har sett massiva skattehöjningar på jobb och företagande. Dessutom har vi sett skattehöjningar på biodrivmedel, solskatt, vindskatt och skatt på förnybar energi. Några skattehöjningar har vi över huvud taget inte sett röken av. Min fråga till blir då: Var löftena om grön skatteväxling som i stället blev röda skattehöjningar i valrörelsen bara en läpparnas bekännelse? Eller när kommer man i regeringsställning att leverera en verkligt grön skatteväxling? har haft bara en officiell grön skatteväxling i modern tid, och det var när och Socialdemokraterna genomdrev 30 miljarder i skatteväxling . När Alliansen tog makten avslutades den genom att man i budgeten stoppade den gröna skatteväxlingen. Det gjorde man tillsammans med i regeringsställning. Det är riktigt att båda våra partier företräder linjen att det vore bra att ha en grön skatteväxling, det vill säga att öka skatterna på det som är dåligt för miljön och att sänka skatterna på arbete. Men är också medveten om att har satt sig i en regering tillsammans med Socialdemokraterna av allianspolitik som har sänkt skatterna i med över 130 miljarder. Vi i regeringen höjer nu skatterna med omkring 30 miljarder, varav 5 miljarder är miljöskatter. Det är inte ett tecken på ett motstånd mot grön skatteväxling utan ett tecken på att har partierna tyvärr inte kunnat enas om skattetrycket, alltså hur mycket skatter som man behöver ta in för att klara utgifterna. Jag och välkomnar breda skattesamtal där vi tar upp höjda och mer styrande miljöskatter. Det driver den här regeringen . Det är det här som gör så många väljare förvånade. , precis som , har drivit på för grön skatteväxling. Grön skatteväxling betyder att man sänker skatten på sådant som är bra, det vill säga på jobb och företagande. Sedan höjer man skatten på sådant som är dåligt, det vill säga miljöförstöring. Det var det som vi tillämpade under vår regeringstid. Men när har kommit i regeringsställning får vi oerhört kraftiga skattehöjningar på just jobb och företagande. Dessutom får vi skattehöjningar på sådant som är väldigt bra, nämligen biodrivmedel, solskatt, skatt på vindkraft, skatt på förnybar energi. Det är ju detta som är så förvånande att förstå för många miljöengagerade väljare. Så min fråga kvarstår: När kommer de verkliga förslagen från regeringen som innebär sänkningar av skatten på jobb och företagande och höjningar av skatten på det som är miljöförstörande, det vill säga det som vi i redovisade i vårt budgetförslag? gick ju emot en av de största skattehöjningarna som genomfördes av miljöskäl, det vill säga energi, bensin och dieselskatten. Det har de flesta ekonomer pekat på som det mest breda ekonomiska styrmedlet för att få till stånd det som vi pratar om, nämligen en ökad skatt på fossilt bränsle. Det är riktigt att det ger möjligheter till intäkter så att man kan sänka bland annat skatten på arbete. Det är riktigt att den här regeringen inte har levererat skattesänkningar på arbete i någon större utsträckning. Vi har tillsammans med bland annat diskuterat en utvidgning av RUT-avdragen. Det är ett sätt att ge skattesubventioner till arbete och entreprenörskap i små företag. Jag hoppas att fortfarande tycker att det är bra. Men förvåningen är något konstig eftersom det var som satt med i regeringen den enda gången som man i svensk politik officiellt har avskaffat grön skatteväxling i statsbudgeten. Det gjorde man 2006. är ni förvånade över att det inte finns grön skatteväxling, men det var ni som avskaffade den. Den regering som ingår i har genomfört historiska åtstramningar i asylpolitiken. kom beslutet om att införa id-kontroller för att förhindra att asylsökande ens ska kunna ta sig till gränsen för att ansöka om asyl. Det uttalade syftet var att begränsa möjligheten för asylsökande att ta sig till , och det verkar som att ni har lyckats. Antalet asylsökande faller kraftigt. Det här har inte bara haft effekter i utan det har också påverkat våra grannländer. Sedan beslutet aviserades har skärpt sin lagstiftning. har gjort detsamma. har inrättat begränsade gränskontroller vid gränsen mot . Det beror direkt på det svenska beslutet. Just nu rapporterar att ökar avvisningarna till med hänvisning till det svenska beslutet om id-kontroller. Österrikiska förbundskanslern talar om att skärpa gränsbevakningen, sannolikt mot . Det verkar som att regeringens asylpolitik nu slår omkull dominobrickorna genom . Det uttalade målet med förslaget om id-kontroller var ju att andra länder skulle ta mer ansvar - ett mycket sympatiskt mål, tycker jag. Hur tycker du att det går med det, ? Det är ju inget beslut som jag tror att någon av dem här i kammaren som var med och fattade det hade med i sitt valmanifest och valprogram. Det handlade om att agera i en situation där det krävs åtgärder. Av ordningsskäl infördes det id-kontroller på färjorna från redan i samband med den svenska inre gränskontrollen. Av samma skäl har man infört dessa id-kontroller på tåg, bussar och färjor vid . Det är försvårande för regionen, och precis som tydligt har redogjort i EU är detta någonting som den hoppas kunna avskaffa så fort som möjligt. Men det behövs ordning och reda i den trafiken så att man känner sig mer trygg med den. Det större paketet som jag vet att vill ta upp är naturligtvis de restriktivare asylreglerna. Att de ska gälla tillfälligt är ett viktigt budskap för att säkra att det blir en diskussion i som handlar om att måste ta ett humant ansvar och skapa legala vägar. Det är redan svårt att komma till som flykting. Det är lite magstarkt att säga att allt handlar om id-kontrollerna mellan och . I denna globala situation är det redan för svårt att komma till som flykting. Där måste ta ett större ansvar, och samtalen måste gå vidare. Vi från regeringen har inlett sådana samtal. Jag kan inte göra någon utvärdering av dem, men samtalen i måste gå åt det hållet att vi kan samarbeta och vara humana i den situation som världen står inför. Jag diskuterar gärna hur vi kan skapa en mer human flyktingpolitik, fler lagliga vägar och ett gemensamt europeiskt ansvar. Allt detta är nödvändigt. Problemet är att den politik som genomförs med id-kontrollerna stänger lagliga vägar. Den tvingar flyktingar i händerna på flyktingsmugglare och ökar de desperata flyktförsöken. Det bidrar också till en dominoeffekt när land efter land försöker hålla borta asylsökande. Det är det som är den faktiska konsekvensen av den politik som driver just , och den beklagar jag verkligen. Det är motsatsen till gemensamt ansvar, till lagliga vägar och till rättssäkerhet. uttalade sig i den danska tidningen . Han sa tvärtemot det som regeringen har sagt förut. Han sa att vi i vill att skärper gränskontrollen mot , att ytterligare försvårar för flyktingar att ta sig in i . Det säger den svenska justitieministern till ett grannland, tvärtemot intentionerna att man vill att andra länder ska ta större ansvar. Delar den uppfattningen? Bör skärpa sin gränskontroll för att det ska komma färre asylsökande? bör, precis som flera andra europeiska och nordiska länder, ha en mer human flyktingpolitik och säkra att deras mottagnings- och etableringssystem klarar en större flyktingström - vilket vi behöver jobba med även i - nu när världen ser ut som den gör. Det är ett ansvar vi har som länder, och det är det jag diskuterar med mina partikamrater och med de ministerkollegor från de andra nordiska och europeiska länderna som jag träffar. Det är vårt gemensamma ansvar. När det gäller gränskontroller kan det också handla om att kontrollera strömmen. När införde den inre gränskontrollen betydde det i ett första steg att vi tog emot fler asylansökningar, då människor som hade tänkt sig att åka vidare och ville använda som transitland till eller fick svårare att göra detta och därför i stället sökte asyl i . Jag förutsätter att vi får en framtid där , precis som andra nordiska och europeiska länder, tar ett större ansvar i asylmottagandet. Jag och Liberalerna delar och regeringens uppfattning att ska vara fossilfritt . kom dock en mycket stark varning för det som jag tror är det största hotet mot den målsättningen, i alla fall . uttalade nämligen i att även de sex kärnkraftsreaktorer som återstår om de fyra äldsta eventuellt stängs kan komma att stängas inom en mycket nära framtid på grund av effektskatten. Man talar om . Det är bara dit. Det handlar om reaktorer som sannolikt skulle kunna drivas med uppfyllda säkerhetskrav och leverera mycket fossilfri elektricitet i . Skulle de stängas ned tappar en betydande del av sin elförsörjning, och det kommer att leda till ett stort elunderskott i . Det kan man alltid täcka med import, men då måste man förstå att det man importerar är rysk gas och tysk kolkraft - möjligen kan man även tänka sig den utbyggda finska kärnkraften. Det skulle innebära en starkt förändrad situation. har varit självförsörjande på elektricitet och till och med exporterat elektricitet, vilket vi också gör just . Det skulle vara en dramatisk förändring som på ett dramatiskt sätt skulle hota målet om ett fossilfritt . Man pekar ut just effektskatten. Det är väldigt tydligt. Det är den som får det att tippa över. Sedan beror det även på en lång rad andra effekter, med sjunkande elpriser i världen, amerikansk skiffergas och allt vad det nu är, men det vi skulle kunna påverka själva är effektskatten. Är regeringen beredd att diskutera ett avskaffande av effektskatten? Effektskatten har funnits och har förordats av flera partier i den här kammaren. Man har sett den som rimlig, om än med lite olika argument. Den har setts som en skatt på övervinster från en sektor som producerade när elpriset var väldigt högt, men även som en kompensation för att kärnkraften till exempel inte bär sina fulla försäkringskostnader. Hur det var med rubriksättningen i vet jag inte, men alla analytiker pekar på förhållandena mellan effektskatten och de andra små faktorer som tar upp. Det är i själva verket ganska stora faktorer, får vi nog säga. Elpriset är nog den faktor som gör att omställningstankarna är högst påtagliga inom elsektorn. Det är svårt för alla producenter av el att finna lönsamhet. Det här är naturligtvis ett läge som bör diskuteras brett, precis som andra lägen inom energibranschen. Som jag sa i en tidigare replik välkomnar jag att vi har en bred på plats med ett brett mandat att diskutera energipolitiska frågor. Jag tror att vi har en stark enighet om att vi ska ha en energiproduktion i som säkrar god tillgång till el i och om att elproduktionen dessutom ska vara fossilfri. Jag skulle vilja att klimatministern preciserade svaret på frågan, för det var otydligt för mig. Det är ingen tvekan om att de sjunkande elpriserna i världen är huvudorsaken. Inga kraftföretag i hela går med vinst. Nästan ingenting lönar sig om det inte subventioneras. Inga kraftverk lönar sig att bygga om de inte subventioneras, vilka kraftslag det än vara månde. Det är helt klart. Det är bara det att vi inte kan påverka elpriserna i världen, medan vi kan påverka effektskatten genom beslut av oss som sitter i den här kammaren. Det är den vi kan ändra på, och det skulle förändra läget drastiskt. pekar ju på det. Förändras detta ändras förutsättningarna helt. Jag upprepar frågan och hoppas på ett tydligt och konkret svar. Är regeringen beredd att diskutera ett avskaffande av effektskatten? Vi har en bred med ett brett mandat att diskutera de frågor som krävs. Jag står inte här i talarstolen och budgetförhandlar . I praktiken samtliga partier här i kammaren har lagt fram budgetförslag. Ni gör något slags skatteväxling med andra skatter, vilket gör att det här har en finansiell påverkan på statsbudgeten. Självklart kommer det att komma fler analyser av effektskatten men också av kostnadslägena för olika andra energislag, skulle jag säga. Det säger är inte att effektskatten är den enda avgörande faktorn, utan de pekar på en rad faktorer. Jag tror att elprisets konsekvenser vida överstiger effektskattens. Senast - före den här regeringen - höjdes denna av alliansregeringen, så det är inte heller något nytt under solen på den punkten. Jag tror på fossilfritt . Det kan gå snabbt, men det ska också göras varsamt. såg vi en kraftig omläggning av migrationspolitiken från regeringen. var med och fattade beslut om att lägga det svenska mottagandet på EU:s miniminivå och införa id-kontroller. har tidigare lagt fram förslag för att minska kostnaderna för flyktingmottagandet och minska trycket i det svenska asylmottagningssystemet. Vår dåvarande partiledare lade fram förslag, bland annat om att införa tillfälliga uppehållstillstånd. Så sent som i partiledardebatten här i kritiserade språkrörskollega för vår omläggning av migrationspolitiken. Det har hänt ganska mycket . De åtgärder som regeringen har presenterat har haft till syfte att kraftigt minska antalet asylsökande. Åtgärderna är tillfälliga och ska gälla . Min fråga, herr talman, till är: Hur många kommer att klara av att hjälpa och ta emot , och vilka insatser ser krävs för att ska klara det? Jag tackar för frågan. Jag pekade i mitt anförande på arbetet med att snabba tiderna för etablering i . Jag tror att det enskilt viktigaste är hur någon kan gå från att vara flykting enligt vårt begrepp till att vara den lärare, student, murare, rörmokare eller ingenjör som samhället behöver och som den personen känner en värdighet i att vara. Detta arbete behöver bedrivas med många åtgärder. Regeringen aviserade redan tidigt väldigt stora och omfattande omläggningar av mottagningssystem och etablering, men vi har också varit tydliga med att det här kommer att behöva fortsätta arbetas med. Jag gör gärna det i bred diskussion med övriga partier. Ska detta bli varaktigt och stabilt behöver vi vara någorlunda överens om att vi har en möjlighet när växer. Det är en utmaning, för vi är ett litet land. Men den globala kris som vi ser för flyktingsituationen påminner oss snarare om att vi måste vara beredda till fortsatta stordåd i . För detta ska vi stärka vårt samhälle. för en politik för att klara ett hållbart mottagande både och . Det är en moralisk skyldighet att hjälpa, men för att klara det krävs det mer än vad regeringen har presenterat. ger inga trovärdiga svar på hur vi ska klara av att hjälpa och öka vårt mottagande . Här önskar jag tydligare svar från vice statsministern. Det är också märkligt och rent av stötande att - nu när behoven är som störst i vår omvärld - är med och avskaffar skattereduktionen för gåvor till ideella verksamheter. Trots fina ord i anförandet från vice statsministern om den ideella sektorns betydande insatser för att vi ska klara av att hjälpa fler verkar inte uppskatta de ideella hjälpverksamheter som gör så storartade insatser utan vill snarare beskatta dem. Det är märkligt att tycker så här. Eller är detta också en fråga där ni egentligen är emot en förändring men röstar för på regeringssammanträden? Det är väldigt viktigt att se den kraft som finns i det svenska civila samhället. Samarbetsmöjligheterna mellan kommuner och myndigheter och det civila samhället kan utvecklas och förstärkas. Det har vi sett . Det är någonting vi här i kammaren och i regeringen fortsatt kommer att ha ögonen på. När det gäller partiernas inställning till skatteavdrag är det tydligt att redan i opposition inte tyckte att konstruktionen av skatteavdraget för gåvor var det mest lyckade. När vi tittar på etablerings- och mottagningsinsatser är det viktigt med alla de förändringar vi gör. Statsministern beskrev dem väldigt tydligt i sitt anförande. Det gäller både bostadsbyggande och skolschabloner. Vi ökar tydligt schablonen och ser till att det är de skolor som tar störst ansvar och behöver resurserna mest som får mer del av resurserna. Det är en ändring av schablonen från den som alliansregeringen hade och flera andra viktiga åtgärder som vi gör. Det ändrar och stärker i flyktingmottagande och etablering. ringde nyårsklockorna över . De ringde för ett land som har att hantera fler asylsökande än .