· H3C120160114fs · 2016-01-14 14:01:31 — Det är klart att när regeringen går in i en förhandling, vilket jag hoppas att vi kan göra om den här typen av frågor, gör vi det som en regering. Det är ett gemensamt ansvarstagande. Vår gemensamma ingång är att sikta in oss på ett system som blir förnybart men också att den kärnkraft som de sex kvarvarande reaktorerna producerar kommer att behövas som en brygga. Vi kommer att tillsammans med oppositionen göra vårt yttersta för att säkra en smidig övergång som är kostnadseffektiv. Min fråga handlar inte om vad olika sexuella trakasserier beror på, om det endast är strukturella problem mellan män och kvinnor eller om det ibland har sin bakgrund i kulturer, eller om analysen ska stanna vid att trakasserier utförs av organismer med puls. Däremot rör min fråga uppgifter om att polisen valt att tysta ned det som av andra uppfattas som nya fenomen vid sexuella trakasserier, där en gemensam nämnare varit förövarnas ursprung. Mer konkret har det även framkommit att polisen tystar ned brott som man upplever kan gynna . Invandringspolitik är fortfarande ett polariserat och känsligt ämne, men jag har svårt att tro att en myndighet låter sig påverkas av ett allmänt debattklimat. Jag tror att en starkt bidragande orsak till den uppkomna situationen är mer konkret. Det handlar om ledarskap. Därför vill jag fråga : Betraktade regeringen uttalande att han kräks när han ser i tv som en last eller en merit när han tillsattes som chef för ? Som varken eller blir svaret, eftersom det enligt författningen tillkommer varje medborgare i åsiktsfrihet och även frihet att uttrycka sina åsikter i sociala medier. påstår sig värna den uppfattningen och vill dessutom inte lägga munkavle eller andra begränsningar på myndigheter eller myndighetspersoner. Jag antar därför att det även gäller rikspolischefen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Om man inte vill se kopplingen mellan det ledarskap som har gjort tydliga politiska markeringar mot ett visst parti och att den underlydande organisationen sedan filtrerar sin information, med samma parti som måttstock, då vill man inte se en förändring eller så kan man inte åstadkomma en förändring. Jag tycker att inrikesministern i sitt andra inlägg ska försöka övertyga oss om att förtroendet för neutralitet går att rädda utan att man på allvar ifrågasätter dess ledarskap. För det kan inrikesministern behöva ett "lycka till". kan väl till nästa gång vi diskuterar fundera på den tidsmaskin som han använder sig av i sina inlägg. Den nuvarande rikspolischefen var nämligen inte rikspolischef 2014, och den nuvarande inrikesministern var inte ansvarig för polisen 2014. Jag ser det som mycket osannolikt att polisen retroaktivt av den som skulle bli rikspolischef hade påverkats vad gäller den kulturen. Min fråga går till kultur- och demokratiminister . Den berör ett av våra grannländer, . Det är med stigande oro jag följt rapporteringen om utvecklingen i . Den nya polska regeringen inför lagar som ger regeringen kontroll över public service-medier i syfte att göra publiken mer patriotisk. Man kringskär också författningsdomstolens möjligheter att ingripa om regeringens förslag inte följer grundlagen. Enligt medierapporteringen planerar den polska regeringen att ta ytterligare steg för att få starkare kontroll över public service-medierna. Den sortens inskränkningar av både mediers och rättsväsendets oberoende upplever jag som ett mycket allvarligt hot mot demokratin. Företrädare för den polska regeringen slår ifrån sig på mer eller mindre plumpa sätt. Den här kritiken är både inhemsk och internationell. Hur ser kultur- och demokratiministern på den politiska utvecklingen i ? Utvecklingen i är mycket oroväckande. Regeringen välkomnar de steg som kommissionen tog i går efter de diskussioner den haft, att inleda en konstruktiv dialog med . Också den hastighet med vilken förändringen skett är oroväckande. Vi ska påminna oss att Lag och rättvisa vann ett demokratiskt val. Därefter har utvecklingen gått i den riktning som man tidigt kunde förstå att de ville föra landet i. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund EU är inte betjänt av att det skakas i sina grundvalar, och det är vad som sker just . Därför är det oerhört viktigt att vi alla övriga medlemsländer har konstruktiva dialoger med . Jag har tagit ett eget initiativ som jag kan berätta om i nästa inlägg. Tack för svaret, kultur- och demokratiministern! Min följdfråga gäller hur kultur- och demokratiministern ser på samarbetet med nu och . Vi har nämligen ett omfattande samarbete med på flera demokratiområden och även på kulturområdet. Hur ser kultur- och demokratiministern på framtida samarbeten med ? Jag anser det vara av största vikt att vi alla samarbetar med , alla demokratiska partier i riksdag. Det är också viktigt att regeringen fortsätter samarbetet. Vi har ett intensivt samarbete med och med alla övriga länder i . Jag har bjudit in , och kulturministrar till samtal om gemensamma strategier för hur vi uppvaktar framöver. Jag har en närliggande fråga till kultur- och demokratiminister . Efter valet i har villkoren för public service-medier förändrats. Enligt en ny medielag ska ledningarna för dessa medier utses av regeringen och vara direkt underställda ett statsråd. Här hemma i har statsrådet tillsatt en medieutredning. Enligt delbetänkandet behöver ett nytt presstöd fördelas utifrån kvalitativt innehåll. Det ska prövas av en nämnd, bestående av branschföreträdare och representanter för allmänheten. Detta ger associationer till den statliga styrningen av medier som plötsligt sker i vårt grannland . Skulle statsrådet känna sig bekväm med ett sådant kvalitetskriterium? Jag kan garantera frågeställaren och alla i denna kammare att jag och regeringen kommer att göra allt för att säkerställa att staten hålls väldigt långt från public service och från innehållet i alla medier. Den analys som har lämnat i sitt delbetänkande är just en analys. Förslagen kommer , därefter ska de ut på remiss och sedan ska vi lägga fram en politik. Jag välkomnar dock engagemanget för att vi fortsätter försvara mediernas oberoende och också skapar goda förutsättningar för våra medier. Just nu går de genom en skärseld med en digitalförändring och en teknikutveckling som kostar på. Det är otroligt viktigt att vi har ett effektivt presstöd, så att de statliga medlen till medierna förstärker mediernas demokratibärande funktion. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar statsrådet för svaret. Vad jag förstår kommer statsrådet att arbeta för att bibehålla mediernas oberoende och att se till att begränsa den statliga styrningen. Ja, exakt så. Jag ser fram emot att alla vi demokratiska partier i den här kammaren samarbetar just i de här frågorna. Min fråga vänder sig till det allmänpolitiskt ansvariga statsrådet , . Det handlar om den pågående regionutredningen eller regionreformen. Min fråga handlar om huruvida man från regeringens och statsrådets sida är beredd att också inkludera att se över hur makten fördelas i vårt land och vilka verktyg som regioner och kommuner ska ha för att kunna möta till exempel den demografiska utveckling vi ser i många delar av landet och kunna säkerställa den välfärd som vi ju alla vill ha. Som det ser ut just nu kan man se det som om utredningen ritar en ny karta över , och det vill inte jag, utan jag vill något mer. Tack, , för frågan! Jag instämmer helt i den analys som gör. Vi är i en situation där vi behöver säkerställa att vi får en effektivare offentlig förvaltning för att kunna säkerställa att välfärdsuppdragen - skolan, vården och de andra välfärdsuppdragen - blir utförda med hög kvalitet för medborgarna oavsett var i landet de bor. Då är, det ska sägas, kartor inte oväsentliga. Skattekraften i en kommun eller en region är väsentlig för att man ska kunna skapa den utveckling och trygghet man vill, samarbeten likaså. Kartorna är alltså inte oväsentliga, men det är inte den enda fråga som regeringen tittar på. Däremot tittar man på olika frågor i olika sammanhang. Just nu har vi en regionkommitté som har en del fokusering på att stödja de initiativ som funnits över landet och som handlar om indelning, men det finns fler frågor som handlar om hur makt fördelas och hur samarbeten kan ske mellan olika nivåer i det offentliga. Min följdfråga på statsrådets påståenden här blir om regeringen är beredd att ge kommittén ett tilläggsdirektiv att också titta på hur makten fördelas och om det är möjligt att regionalisera skattebaser, så att regioner och kommuner får mer och bättre verktyg för att förverkliga det samhällsuppdrag som de har. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag är inte beredd att nu i kammaren avisera vilka direktiv som den här utredningen ska få framöver, men jag kan garantera att statsrådet har ett mycket omfattande arbete som inbegriper det som är viktigt när det gäller regionindelningen. Som jag sa i mitt tidigare inlägg är det också viktigt för att säkerställa en god välfärd och de vidare maktfrågorna. Ojämlikheten och resultatskillnaderna i den svenska skolan har ökat. Andelen elever som går i skolor med riktigt låga resultat har dubblerats , och elevernas sociala bakgrund och föräldrarnas studiebakgrund har fått allt större betydelse för hur det går för elever i skolan. Denna utveckling är allvarlig och på flera sätt oacceptabel. Det omedelbara är att eleverna inte får den utbildning som de har rätt till och att elever lämnar skolan med en känsla av misslyckande. På stängs dörrar till annan utbildning, och ojämlikheten riskerar att bestå genom hela utbildningssystemet eller genom hela livet. Min fråga är. Vad gör regeringen för att ge oss en mer likvärdig och jämlik skola? Tack, , för frågan! Detta är verkligen den mest avgörande fråga vi kan ta tag i på skolområdet om vi ska säkerställa att alla elever får en ärlig chans. Problembeskrivningen är precis den ger. Vi har sett ett skolsystem som på många sätt har dragits isär. Det vi nu måste göra är att säkerställa att vi satsar på just de skolor som har haft de allra tuffaste förutsättningarna och se till att de vänds och får de bästa förutsättningarna för sitt arbete. En viktig nyckel som vi har förändrat i den här regeringen är myndighetsuppdraget Samverkan för bästa skola. Vi ska inte längre från statens sida stå och titta på när vi ser en skola som år inte får förutsättningar att ge eleverna kunskaper. ska vi gå in och jobba tillsammans med kommunen med de åtgärder som vi vet ger resultat och har haft effekt på andra skolor. Så sprider vi goda exempel över landet. Så satsar vi på de skolor som har de tuffaste förutsättningarna. Detta är den största förändringen i myndighetsstrukturen när det gäller skolan sedan inrättandet av Skolinspektionen och kommunaliseringen. Den kommer att göra skillnad. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Tack, ministern, för svaret! Detta är väldigt angelägna och välkomna åtgärder. Jag tycker att många av insatserna är riktigt bra. Jag skulle dock gärna vilja pressa frågan ytterligare: Är detta tillräckligt för att öka jämlikheten i skolan generellt och inte bara i utsatta skolor? Är det tillräckligt för att komma till rätta med detta att föräldrars studiebakgrund är så avgörande? Min fråga är: Vad kan vi ytterligare göra för att stärka det kompensatoriska inslaget i svensk skola? Som beskriver handlar detta dels om ökade skillnader mellan skolor, dels om ökade skillnader mellan elever på en och samma skola beroende på elevernas bakgrund. Där är en av förklaringarna att den pedagogiska infrastrukturen, alltså det som finns runt lärare och elever - skolbibliotek, fritidshem, speciallärare och en fungerande och bra elevhälsa - är verksamheter som har rustats ned då finanskrisen i alltför stor utsträckning fick bäras av skolan. Därför är investeringarna i den pedagogiska infrastrukturen allra viktigast för jämlikheten. Händelserna i har inte undgått någon. Polischefen , som tillsattes under alliansregeringen och som är chef för en statlig myndighet, anser att man inte bör upplysa svenska folket om övergreppen på flickor mitt under pågående festival - största ungdomsfestival, för övrigt - eftersom det kan gynna ett visst politiskt parti. Min fråga till demokratiministern är: Bör en statlig myndighet överväga beslut som kan gynna ett visst demokratiskt valt parti, det vill säga ta ställning trots att vi har representativ demokrati? Tack, , för frågan! Nej, självklart inte. Det är oerhört viktigt att det system vi har i , med myndigheter som fattar sina egna beslut baserat på de instruktioner och regleringsbrev som myndigheterna har att följa, är så rent som möjligt. Detta bär upp själva trovärdigheten hos myndigheterna. Så det korta svaret är nej. Tack för svaret, demokratiministern! I gårdagens partiledardebatt tog min partiledare upp en fråga om vilken roll kulturen har, angående händelserna i . Oavsett hur mycket pengar regeringen satsar på integrationsåtgärder, jobb, idrott och folkbildning blir man inte per automatik svensk eller integrerad. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga är: Instämmer demokratiministern med statsministern om att kulturen inte spelar någon roll? Tack, , för frågan! Jag förstår den inte riktigt. För mig spelar kultur den största av roller. Jag väljer att betona just detta: Det är förstås oerhört viktigt att vi nu bjuder in och välkomnar alla nyanlända till den kultur som vi har här i , som har präglats när människor har stötts och blötts. Just där spelar inte minst det civila samhället en väldigt stor och viktig roll. Jag har en fråga till statsrådet . Det är kallt . Energifrågorna verkar vara heta. Kanske får vi klart besked . Det är i . Det är i . Det är minusgrader även i . Vi är mitt i den smällkalla vintern. Vi vill alla ha en stabil elförsörjning. Annars skulle vi få stå här och debattera i mössa och vantar. Statsrådet nämnde att det nästan bara är kärnkraften och vattenkraften som ger oss el . Det är inget nytt. Så har det varit . kom beskedet från att våra sex nyaste reaktorer måste stängas om inte effektskatten tas bort. Vad gör då regeringen? Ja, först gör man ingenting. Det är total tystnad. Vi var många i som krävde krismöte, men energiministern valde att ignorera oss i en veckas tid. fick vi besked om att Socialdemokraterna kan tänka sig att sänka effektskatten, men det räcker inte. Jag tror att effektskatten måste bort helt. Annars kommer vi att ha samma situation igen . Min fråga är därför: Hur många fler reaktorer är regeringen beredd att offra innan man helt tar bort effektskatten? Vi har tillsatt en just för att garantera den långsiktiga försörjningen av el och energi i . Det har vi gjort därför att situationen är allvarlig. Det kunde vi se . Vi har en kärnkraftsflotta, som står för av den svenska elen, som håller på att bli föråldrad. Under de seminarier som vi gemensamt anordnade har detta också framkommit. Men det är inte den enda utmaning som vi står inför. Därför är det väldigt viktigt att vi nu tar ett gemensamt ansvar och samarbetar för att skapa långsiktiga förutsättningar för energisektorn. I de samtalen, som jag ser framför mig , måste vi naturligtvis också gemensamt diskutera de kvarvarande sex reaktorerna. Jag har varit väldigt tydlig, både i svar och i artiklar. Men också i andra sammanhang har jag framfört att de sex reaktorer vi har, efter aviseringen om fyra nedläggningar, är nödvändiga som en brygga i ett system som jag ser framför mig kommer att bli förnybart. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag blir provocerad när energiministern kallar kärnkraften för åldrande. Kärnkraften är faktiskt yngre än energiminister själv. Den första reaktorn byggdes som Baylan föddes, 1972. Övriga reaktorer byggdes . Om kärnkraften kan fortsätta leverera el längre än den tid energiminister kommer att fortsätta i arbetslivet tycker jag inte att vi ska kalla kärnkraften för åldrande. har uppenbarligen en poäng. Jag känner mig inte så gammal, men jag är å andra sidan ingen kärnkraftsreaktor heller. Reaktorn byggdes faktiskt innan jag föddes. Den kom igång , det år jag är född. Det är helt sant. Det är 1, och där har ägarna aviserat nedläggning. Vi har en förändring. Det är en förändring som sker över hela energisektorn. Det är en ganska radikal förändring. Jag tror att vi gemensamt har ett ansvar för att se till att skapa långsiktiga förutsättningar för energisektorn, också vad gäller kärnkraften. Den är en viktig del men inte den enda delen. har släppt den nationella trygghetsundersökningen. Huvuddelen av rapporten behandlar frågor som ställts . I många avseenden visar den nationella trygghetsundersökningen positiva resultat när det gäller tryggheten och när det gäller utvecklingen och tilltron i rättsväsendet, men det finns också utmaningar. En sådan gäller utsattheten för brott. Personer med utlandsfödda föräldrar är i betydligt högre utsträckning än andra utsatta för brott. Det gäller i princip alla brottskategorier: hot, misshandel, personrån, trakasserier, bedrägerier och stölder. Listan är lång. Det stämmer också med bilden av att vissa områden i är mer utsatta för kriminalitet än andra. Vi tycker ju alla att tryggheten ska vara lika oavsett vem man är och oavsett var man bor. Men min fråga till statsrådet är: Vilka särskilda åtgärder avser regeringen att vidta för att öka tryggheten för de allra mest utsatta, mot bakgrund av de här siffrorna? Jag vill börja med att tacka för den frågan. Det är i allra högsta grad någonting som borde uppta vår tid i större utsträckning: Hur kommer det sig att en grupps trygghet inte hänger med de andra? Lite samma situation kan vi se för kvinnorna. Tryggheten ökar för kvinnorna, men det är ett stort glapp mellan kvinnors trygghet och mäns trygghet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vad gör vi när det gäller tryggheten i de socialt utsatta områdena och när det gäller kvinnors trygghet? Detta tycker jag att vi kan ha med oss . Vi kan följa upp det tillsammans och se hur utvecklingen ser ut. Jag tror att det handlar om ekonomisk utveckling, jobb och skolor i de här områdena, men det handlar också om polisiär närvaro. Den reform som hela den här kammaren har varit överens om syftar till att skapa fler poliser närmare medborgarna. Då har vi en gemensam uppgift att bevaka att det framför allt händer i de socialt utsatta områdena, att det händer i , att det händer i och att det händer i och att de faktiskt är ute och skapar trygghet och löser brott i människors närområde. Ja, det finns fler frågor att diskutera, men jag tycker att det är särskilt allvarligt att andra generationens invandrare, barn och ungdomar med utrikes födda föräldrar, är mycket mer drabbade och utsatta för brott än andra. Jag välkomnar konkreta initiativ. Men finns det något exempel på vad regeringen avser att göra? Jag kanske var otydlig. Det gick att ana mellan raderna. De konkreta resultaten är att vi ska ha fler poliser i förorterna, i de utsatta områdena. Det ska bli en ny polisstation i med över 200 anställda. Vi ska förstärka närvaron i och , framför allt i de utsatta områdena. Det ska vara rejält med poliser. Men det handlar nog också om den ekonomiska politiken för jobb och utbildning. Min fråga går till utbildningsministern. Svenska elever halkar efter vad gäller matematikundervisningen, jämfört med andra jämförbara länder. Alliansregeringen vidtog åtgärder med ökad matematikundervisning i , precis som andra jämförbara länder de facto har. har fattat beslut om att man vill se mer matematikundervisning i högstadiet. Min fråga till utbildningsministern blir: När har regeringen tänkt sig att lägga fram en proposition på det temat? Det pågår just nu samtal mellan regeringen och de borgerliga partierna om hur en ny timplan för ska se ut. I de samtalen tar vi såklart hand om tillkännagivanden som gjorts av och också den beredning som gjordes på utifrån ett uppdrag från min företrädare i alliansregeringen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag ska problematisera frågan - det tror jag ändå efterlyses i en sådan här diskussion. Vi har i en enorm lärarbrist. Det är vårt gemensamma ansvar att säkerställa att lärare får de bästa förutsättningarna att bedriva också matteundervisning med högsta kvalitet och att de får tid för varje elev. Om det är samma lärare som ska ägna mer tid åt fler lektioner utan att ha mer tid att skapa kvalitet i sin undervisning kan det innebära problem. Ska man göra den här typen av förändringar måste man vara mycket väl medveten om vilka resultat det faktiskt måste få för lärarnas förutsättningar att bedriva undervisning av kvalitet. Kvalitet och kvantitet behöver inte stå emot varandra, men det krävs ett politiskt ansvarstagande för att de inte ska göra det. Jag tackar utbildningsministern för svaret. Min följdfråga är om utbildningsministern ser det som prioriterat att öka matematikundervisningen i högstadiet och om han är villig att vidta extra åtgärder just för att se till att vi har mattelärare för att kunna säkra både kvalitet och kvantitet i matematikundervisningen. Jag vidtar alla tillgängliga åtgärder för att få fler lärare i . Lärarbristen har växt till ett större och större problem år då för få lärare har utbildats och för många har lämnat läraryrket. lämnade var fjärde lärare yrket av andra skäl än pension. Det är oerhört alarmerande siffror. Jag säger inte att det beror på alliansregeringen, men det är denna utvärdering som är gjord. Då måste man någonstans se att vi har denna situation. Om vi då ska klara fler timmar av något måste vi få fler att bli lärare och fler att stanna i läraryrket längre. Min fråga går till inrikesministern och gäller civilförsvaret. Vi har ett antal utredningar framför oss när det gäller hela totalförsvaret. De ska hjälpa oss att fatta bättre beslut . Jag är intresserad av att få veta tidsaspekten när det gäller det civila försvaret. Jag förstår att länsstyrelserna jobbar för fullt. Några av dem har upprätthållit det civila försvaret, och några har inte gjort det och är i början av detta arbete. Men någonstans måste man också kunna hantera det civila försvaret fullt ut , och jag förstår att det kan ta tid. Men hur är det planerat att det kan få ta? Handlar det om år, eller kommer det att gå fortare än så? Min fråga gäller alltså tidsaspekten och hur det kommer att ta att få det civila försvaret på plats. Jag vill först säga att länsstyrelserna har detta uppdrag . De har ansvar för kriser och civilförsvar. Om man är orolig ska man egentligen fråga sin lokala länsstyrelse om detta arbete. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund När det gäller den nya planeringen för totalförsvaret är tidsplanen att förslaget ska finnas på plats . När vi har sett omfattningen av det får vi ta ställning till tidsplanen för att återupprätta det. Jag har varit ute och frågat ett antal länsstyrelser, och jag ser att de ligger mycket olika till tidsmässigt. Några är övade för scenarier, och några har framställt de riskanalyser som ska göras och funderar över hur de ska klara den aspekten. Men det finns också de som inte har gjort sin hemläxa. Därför undrar jag hur som de kommer att få på sig för att kunna verkställa det som vi alla önskar vore på plats . Det som ska vara på plats nu ska naturligtvis vara på plats . Men när det gäller frågan om totalförsvarsplaneringen får vi komma tillbaka till den . Det är först då vi ser i vilket skick den faktiskt är. Det kan variera ganska mycket över landet. Jag vill ställa min fråga till , och den handlar om förskolan. ses förskolan i första hand som barnomsorg, och man tänker inte på den även som en pedagogisk viktig utveckling för barnen. Det finns omfattande forskning som visar exakt hur viktig denna utveckling är. Ett av de mest uppmärksammade exemplen är i . Då gav man extra pedagogisk utveckling i förskolan i samarbete med hemmet till barn från fattiga hem och till barn som visat tecken på inlärningssvårigheter. Man har följt barnen under en stor del av deras liv, och det är dramatiskt positiva resultat.