· H3C120160407fs · 2016-04-07 14:01:25 — Jag har en fråga till arbetsmarknadsministern. Vi ser att arbetslösheten ökar bland utrikes födda och faktiskt omfattar mer än hälften av alla arbetslösa. har knappt hälften kommit i jobb. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Enligt en del av regeringens överenskommelse med Alliansen , om flyktingkrisen, ska yrkesintroduktionsanställningar - YA-jobb - gälla även för nyanlända. Det handlar om att få fler i arbete. I uppgörelsen ingick att även företag som inte omfattas av kollektivavtal skulle kunna tillämpa anställningsformen, då många avtalslösa företag kan erbjuda jobb. Det har gått sedan uppgörelsen, och inget händer. Jag kan konstatera att regeringen antingen inte inser allvaret eller kanske inte är intresserad av att fullfölja överenskommelsen. Min fråga blir således: Hur länge ska frågan beredas i , och när kommer åtgärden att vara på plats? Låt mig först korrigera: Det är inte så att arbetslösheten bland utrikes födda ökar, utan tvärtom minskar den. Däremot ökar andelen av de arbetslösa som är utrikes födda, vilket har att göra med att andelen i arbetsför ålder som är utrikes född också ökar. När det gäller förändringar av yrkesintroduktionsanställningarna är det färdigberett. När det gäller utvidgningen av de så kallade YA-jobben till att gälla också nyanlända har regeringen, vilket oppositionspartierna är informerade om, för avsikt att fatta beslut om verkställande av detta . Den andra delen av yrkesintroduktionsanställningarna är lite knepigare. Det handlar om en kollektivavtalad anställningsform som vi ska öppna för dem utan kollektivavtal, vilket är lite av en tulipanaros. Det står också i överenskommelsen att detta ska utredas, och vi bereder det inom . Jag konstaterar att jag inte får något riktigt svar på frågan från statsrådet och att regeringen lite grann drar benen efter sig. Läget är ju allvarligt, och hamnar allt fler i arbetslöshet, vilket är beklagligt. Regeringen borde visa att den menar allvar både med överenskommelsen och med att vidta åtgärder för att få fler i jobb. har det redan gått sedan överenskommelsen, och därför undrar jag om vi kan förvänta oss ett skarpt förslag . Jag har svarat på frågan. Frågan är färdigberedd, och regeringen räknar med att fatta beslut . Jag har också en fråga till statsrådet . Vi i allianspartierna och regeringspartierna enades ju om en migrationsöverenskommelse, och i denna ingick att antalet kvotflyktingar - vidarebosättningsplatser i FN:s kvotsystem - skulle öka till 5 000. I går gick regeringen ut och meddelade att hälften av platserna i stället ska användas till anhöriginvandring. Detta var inte vad vi enades om , vill jag påpeka. Dessutom går det emot hela grundtanken med FN:s kvotsystem, som bygger på att det är de människor med störst skyddsbehov som ska tas emot på kvot och inte nödvändigtvis de personer som har en släkting i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Frågan är därför: Varför vill Socialdemokraterna och använda flyktingkvotsystem för anhöriginvandring? Det kanske har blivit ett visst missförstånd här. Vi har kommit överens om att vi ska öka antalet kvotflyktingar till 5 000. Alla kvotflyktingar utses i samarbete med UNHCR. Det är det som är definitionen av en kvotflykting. När man väljer ut kvotflyktingar är det inte onaturligt att man också tittar på personer som redan har en anknytning till , på samma sätt som man gör andra bedömningar när man väljer kvotflyktingar. Men det handlar alltså om kvotflyktingar. Detta blir ju bara rörigare och rörigare. Bakgrunden är att regeringen har sagt att man vill stoppa familjeåterförening inom gruppen alternativt skyddsbehövande. Sedan får kalla fötter kring detta, och då försöker man skapa någon ventil för viss anhöriginvandring. Då ska man ta det av kvoten - från FN:s flyktingkvot ska ni täcka upp anhöriginvandringen! Detta är ju obegripligt. Dessutom bygger ni in incitament för människor att ta sig i de rangliga båtarna över för att kunna få anhöriginvandring just den vägen. Det ingår i överenskommelsen mellan sex partier att vi ska utöka antalet kvotflyktingar. Vi kommer självklart att ha en dialog om hur detta ska gå till. I den lagrådsremiss regeringen har presenterat finns det inte med någonting som gäller kvotflyktingar, utan där har vi möjlighet att ha en dialog. Kvotflyktingar utses i samarbete med UNHCR. valde regeringen att skjuta till till landets kommuner i ett försök att möta de skenande kostnaderna för mottagandet av nyanlända. I en följdmotion bad jag och mitt parti om ett par saker: Vi ville att man skulle försöka hitta finansiering inom ramen för den befintliga migrationsbudgeten i stället för att låna pengar, och vi ville ha en garanti för att pengarna verkligen skulle användas inom välfärdens kärnverksamhet. Jag varnade också om att risken är överhängande för att man kommer att behöva gå tillbaka till och be om mer pengar om man inte ser över hela kostnadsbilden. vill regeringen skjuta till ytterligare 10 miljarder, och även är det tydligen de kommuner som har tagit allra minst ansvar som ska vara prioriterade. Kan statsrådet garantera att de extra resurserna verkligen går till välfärdens kärnverksamhet, eller är det rimligare att tro att detta är ytterligare en i raden av satsningar på massinvandring - förklädd till en satsning på välfärd? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är uppenbart att kommunerna får mer arbete när det kommer fler människor till vårt land. Från regeringens sida ser vi det som en möjlighet. När det kommer fler människor är det någonting som stimulerar vår arbetsmarknad och gör att vi får en högre omsättning. Vi får också till exempel en tillväxt som blir större än den skulle ha blivit. Vi ser alltså detta som någonting som gynnar svensk ekonomi och det svenska samhället. Självklart kommer det dock även att medföra kostnader, och därför är det viktigt att vi skjuter till resurser till inte minst kommuner och landsting. Det gör vi av två skäl - dels för att vi ska kunna ge en god start för de människor som kommer till vårt land, så att de kan komma in på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden samt få utbildning som är relevant, dels för att vi ska kunna förstärka välfärden. Det handlar om att verkligen se till att skolan, vården och äldreomsorgen fungerar. Dessa pengar går till kommunsektorn. Det är i slutändan kommunerna, landstingen och regionerna som bestämmer hur resurserna ska användas, för att det ska kunna anpassas till de lokala förhållandena. Regeringen påstår också att satsningen kommer att skapa ett flertal offentliga jobb. Jag kan dock avslöja att välfärden inte enbart handlar om pengar, utan den handlar i minst lika stor utsträckning om utbildad personal. Var gömmer sig egentligen den här arbetskraftsreserven någonstans? Om vi har en lärarbrist i skolan löser vi inte det genom att skjuta till mer pengar till kommunerna, för det finns ju inga fler lärare att anställa. Vore det inte rimligare att fokusera en sådan här satsning på utbildning och bättre arbetsvillkor inom offentlig sektor? Självklart är inte det här den enda satsning som regeringen gör för att möta den utmaning vi står inför, utan vi gör ett flertal olika satsningar. Där ingår självklart också satsningen på utbildning. Det kommer att utbildas fler lärare och även andra personalgrupper som behövs inom välfärden. Här ser vi också alla de människor som kommer till vårt land som en stor resurs. Här finns ju många som har arbetat som lärare eller inom sjukvården och som skulle kunna ta klivet in och just förstärka den svenska välfärden genom ganska små insatser. Där lägger vi nu också extra resurser från regeringens sida. Jag vill ställa min fråga till socialförsäkringsminister . presenterades ett brett åtgärdspaket för att minska de ökade sjukskrivningarna med sju områden och 25 konkreta åtgärder. En av punkterna handlar om att se över arbetsgivarnas ekonomiska ansvar för långa sjukskrivningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Regeringen har presenterat ett förslag om en hälsoväxling som innebär att arbetsgivarna får betala av sjukpenningen för anställda som är sjukskrivna . får de en sänkning av arbetsgivaravgiften med samma summa. Vilka effekter förväntar sig ministern av hälsoväxlingen? Situationen i är att sjukskrivningarna har ökat med . Vi i regeringen måste göra allt vad vi kan för att vända utvecklingen. Det som vi nu har gjort är att vi har bjudit in arbetsmarknadsparterna till att vara med i den här dialogen med tankar, idéer och kanske överenskommelser som innebär att de i större utsträckning kan bidra till att vända utvecklingen av sjuktalen som ökar i en alldeles för hög grad. Om arbetsmarknadens parter inte kommer fram här kommer regeringen att överväga att gå fram med lagstiftning. Vad det då handlar om är att vi får en lite större rörlighet när det gäller sjukfrånvaron och kostnaderna för sjukfrånvaron, det vill säga att de arbetsgivare som är duktiga, sköter sig, har frisk personal och jobbar på ett förebyggande och bra sätt kommer att få en lägre kostnad för sjukfrånvaron, medan de arbetsgivare som har och har haft en hög sjukfrånvaro kommer att få en något högre kostnad. Kommer hälsoväxlingen att innebära att det blir större kostnader för kommuner och landsting? Där är ju sjukfrånvaron som högst, och de är redan i ett pressat läge. Vad kommer det att innebära? Alla kommer att vara vinnare om vi lyckas vända utvecklingen med de höga kostnaderna för sjukskrivningar som vi ser just . Vi har en klar överrepresentation inom kommuner och landsting. Det är socialsekreterare, sjuksköterskor och lärare som toppar sjukstatistiken. Där har vi också ett stort rekryteringsbehov . Därför kommer ett aktivt arbete för att mota det här tidigt i ett sjukfall att göra alla till vinnare. Min fråga är till arbetsmarknadsminister . Det är vi gjorde en migrationsöverenskommelse. Som alltid vid överenskommelser är det ett givande och ett tagande. Det finns saker som man har lättare att tycka är bra medan andra saker ligger lite längre ifrån. För del var det oerhört viktigt att överenskommelsen gällde sådant som skulle underlätta nyanländas etablering på arbetsmarknaden. Vi hörde i ett svar här tidigare att det är på gång att utöka YA-jobben till att gälla även nyanlända, och det är mycket välkommet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Men det finns en annan del i överenskommelsen där det ännu inte har hänt någonting. Då handlar det om att även de företag som inte omfattas av kollektivavtal ska ha möjlighet att vara en del av den här lösningen. I den här frågan, precis som i så många andra frågor, beror det på var man befinner sig på den politiska skalan när det gäller vad man tycker är bra eller inte. Men ingenting händer i den här frågan. När avser arbetsmarknadsministern att sätta fart på denna del? Som jag sa i ett tidigare svar är yrkesintroduktionsanställningar en kollektivavtalad anställningsform. ska vi öppna dem också för företag som inte har kollektivavtal. Det är klart att det inte är alldeles enkelt. Så här står det i överenskommelsen: YA-jobb bör även utvidgas till att gälla arbetsgivare som inte omfattas av kollektivavtal. En förutsättning för detta är att villkoren för den anställde motsvarar kollektivavtalsnivå samt att den utbildning och handledning som arbetstagaren har rätt till säkras. Det bör utredas hur och vem som ska säkerställa detta. Det här är en fråga som vi arbetar med inom regeringen. Det är inte alldeles enkelt. Det kommer att ske, och vi bereder frågan i . Om man inte sitter i regeringsställning är detta inte ett svar som är tillfredsställande, utan tvärtom ser jag en stor oro i det. Så här långt har det inte funnits några samtal för att börja sondera terrängen kring vad de andra partierna i migrationsöverenskommelsen skulle vilja se i utredningen. Därför känns det som att det här är ett svar som inte förpliktar. Frågan är: Gör det verkligen det? Överenskommelsen innehåller en lång rad punkter. Vi betar av dem en efter en, och vi har en dialog med de partier som har ingått överenskommelsen om på vilket sätt vi ska arbeta. Också denna punkt kommer självklart att verkställas. Min fråga går också till arbetsmarknadsminister . För sedan kom beskedet att ledningen för Findus hade beslutat att flytta produktionen från i till . Det handlar om 450 personer som förlorar arbetet. Det är Findus nya ägare, med säte i skatteparadiset , som har fattat beslutet. De köpte Findus så sent som . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Samma torsdag drabbades även i norra , där lekplatstillverkaren beslutade att flytta sin produktion till . 225 anställda förlorar jobbet. arrangeras en manifestation i , ett samhälle med 15 000 invånare men där 13 000 människor har gått med i en facebookgrupp för att stoppa nedläggningen av Findus. Från sida deltar vår partiledare . Arbetarrörelsen behöver stå enad i kampen för att motverka skatteflykt och kortsiktiga vinstintressen. Jag undrar vad regeringen gör för att se till att jobb stannar i . Jobb stannar i och jobben växer i . Vi har en god situation på det hela taget. Det är en stark jobbtillväxt i just . Men frågan om Findus nedläggning i är naturligtvis allvarlig. De nya ägarna köpte företaget så sent som . Företaget har väldigt långa anor. Det är ett välskött och lönsamt företag. Det är inte bara de anställda som berörs, utan det är också väldigt många bönder som är leverantörer till Findus, inte minst av ärtor, som påverkas. Det här är allvarligt. Man har haft ett väldigt gott samarbete med kommunen. Kommunen har ställt upp med många olika insatser för att det ska finnas bra förutsättningar för företaget. När de nya ägarna tog över deklarerade man att man var en långsiktig ägare. Därför slog beskedet ned lite som en blixt från klar himmel. Jag är också väldigt förvånad och upprörd över detta. Därför träffade jag företrädare för Bjuvs kommun, facket och Arbetsförmedlingen för att diskutera denna fråga. För är det tydligt att det är alldeles för billigt att lägga ned och flytta företag från , och så kan vi faktiskt inte ha det. Vi behöver skärpa lagstiftningen, tror jag. Det ska svida mer att lägga ned och flytta utomlands när man bara vill öka sin vinstmarginal. I andra länder har man lagstiftning som försvårar flytt av företag, och de anställda kompenseras i större utsträckning när flytt sker. Det finns också länder där man lagstiftningsmässigt gjort det enklare för de anställda att ta över fabriker när företag flyttar sin produktion. Är regeringen beredd att lagstifta för att försvåra för riskkapitalister att flytta lönsamma jobb utomlands? Jag har förståelse för att man gärna vill stoppa den här typen av flytt av en lönsam verksamhet som har fungerat väl bort från en kommun. vill jag gärna poängtera att vi i har haft en god erfarenhet av att underlätta förändringar och skydda individen snarare än jobben, och det är den inriktning som regeringen också fortsättningsvis kommer att ha. Men jag har stor förståelse för den upprördhet som man nu känner i och de anställda där. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har en fråga till arbetsmarknadsministern som vi har talat om tidigare, nämligen fas 3. Jag får nu höra att många arbetsintegrerade sociala företag läggs ned. Det tycker jag känns väldigt tråkigt. De har hjälpt många som har varit långtidssjukskrivna och som har stora svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. De har varit en brygga för många utsatta personer som har haft det svårt och kanske varit borta från arbetsmarknaden . När regeringen nu avskaffar fas 3 och det läggs ned, vad är budskapet? Jag har svårt att ge ett tydligt budskap till dem som ställer den frågan till mig. Kommer alla som finns i fas 3 att få en strukturerad övergång till annan typ av sysselsättning och integrering på arbetsmarknaden? fråga rymmer två aspekter. Den första gäller individerna som befinner sig i fas 3. De är väldigt många, 37 000 ungefär. Varje individ kommer att få en övergång till annan verksamhet. Det är inte gjort i en handvändning, och därför säger vi att vi fasar ut fas 3. Varje individ måste hitta de vägar som leder vidare till arbete eller utbildning för den personen. Den andra aspekten gäller de arbetsintegrerande sociala företagen. De spelar en viktig roll, och flera av dem kommer att kunna ta emot personer som befinner sig fas 3 för arbetsträning. Det är en ny insats som inte har varit tillgänglig för personer i fas 3 men som vi nu öppnar för dem. Arbetsträning är ett bra stöd för att komma vidare till ett arbete. Regeringen har också gjort en ganska stor särskild satsning på att stimulera arbetsintegrerande sociala företag. Det får jag berätta mer om i mitt nästa inlägg. Jag har förstått att många av dessa företag lägger ned . Det hoppas jag att också statsrådet ser med oro på och gör något åt så att inte fler sociala företag läggs ned, för vi kommer att behöva fler. anser att det är mycket viktigt att hjälpa framför allt unga personer med funktionsnedsättning. Vad har regeringen för strategi för att få unga personer med funktionsnedsättning in i arbete? Vi behöver fler och växande arbetsintegrerande sociala företag. Därför har regeringen anslagit till för att stödja både tillväxten av och nystartandet av arbetsintegrerande sociala företag. Jag och näringsministern har också tagit ett gemensamt initiativ för att utreda villkoren för sociala företag i ett bredare perspektiv. Detta arbete sker nu inom . När det gäller unga med funktionsnedsättning har vi till exempel öppnat möjligheten till utvecklingsanställningar inom . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag har en fråga till folkhälso- och sjukvårdsministern om psykisk ohälsa bland unga. Bland unga i har det skett en viss ökning av självmord. Enligt organisationen försökte 2 300 ungdomar mellan ta sitt liv 2014. 170 av dessa dog. Vad gör regeringen för att förebygga psykisk ohälsa bland unga? Jag tackar för frågan i ett angeläget ämne som staten på olika sätt har engagerat sig i . Tyvärr har satsningar varit riktade enbart mot den specialiserade psykiatrin, och man har glömt en del av det förebyggande arbetet. Det försöker vi rätta till genom den överenskommelse som regeringen har slutit med SKL. Här ligger fokus på just tidiga insatser och förebyggande arbete. I en satsning som är särskilt riktad till unga för att motverka ungas psykiska ohälsa ger vi till landets ungdomsmottagningar. De fungerar som en central för unga som mår dåligt och vill få hjälp. Genom denna satsning stärker vi ungdomsmottagningarna och gör dem mer fokuserade på att också hjälpa mot psykisk ohälsa. Jag tackar ministern för svaret. En grupp som har det särskilt svårt är unga hbtq-personer. Enligt undersökning hade så många som av transpersonerna under övervägt att ta sitt liv. Vad gör regeringen för att förebygga psykisk ohälsa i denna grupp? Förutom den generella satsning och inriktning mot unga som lider av psykisk ohälsa finns det fem fokusområden i den överenskommelse som regeringen har slutit med SKL. Ett av dessa fokusområden är att jobba med riskgrupper, och dit hör inte minst unga hbtq-personer. Genom att peka ut detta tydligt vet vi att en del av medlen och insatserna kommer att gå till denna grupp. har tillsammans med också ett ansvar. Min fråga går till statsrådet . kom det 30 000 ensamkommande barn och ungdomar till , och man räknar med att det kommer ungefär lika många . Väl i blir man tilldelad en god man och placerad på ett HVB-hem eller ett liknande boende, beroende på vilket behov man har. Det här är en utsatt grupp. Jag har tyvärr fått en hel del rapporter från konsumentvägledare runt om i landet om att dessa ungdomar i högre grad hamnar i skuld på grund av krediter av olika slag. Det kan gälla mobilabonnemang, kläder eller vanliga hemutrustningslån. När konsumentvägledarna väl träffar dem kan det vara . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vad gör konsumentministern och regeringen för att dessa ungdomar inte ska behöva starta sitt liv i som skuldsatta? Jag tackar för en angelägen fråga. Skuldsättning och framför allt överskuldsättning är tyvärr ett växande problem som drabbar många olika grupper i samhället. Eftersom inga grupper är uteslutna från den problematiken jobbar vi brett med denna fråga. Regeringen har lanserat en bred strategi mot överskuldsättning som bland annat handlar om att vidta förebyggande åtgärder, som att försöka stoppa vilseledande marknadsföring och se till att marknadens aktörer sköter sig på ett bra sätt. Vi måste också jobba med rehabiliterande insatser när man har hamnat i skuld. Vad gäller förebyggande insatser är det viktigt att vi har en väl fungerande budget- och skuldrådgivning. Vi håller på med riktlinjer för budget- och skuldrådgivningen i kommunerna så att de vet ungefär vilka arbetsmetoder som fungerar och hur de kan arbeta med dem för att vägleda. Det handlar också om att skapa tydlighet och ge bättre information på många olika språk så att man kan ta till sig informationen även om man kommer från ett annat land. Det förebyggande arbetet är mycket väsentligt. Jag tackar statsrådet för svaret. Jag känner till strategin och rehabilitering, men det viktiga här är det förebyggande. Jag har förut i talarstolen sagt att utbildning och information är bland det viktigaste, men konsumentvägledarna hinner inte och mäktar inte med att träffa alla dessa ungdomar. Det finns projekt runt om i landet på länsstyrelser och så vidare, men det skiljer sig mycket åt. Finns det några konkreta förslag från regeringen på ökad information till just denna grupp? lanserades en ny, stor konsumentvägledningstjänst som heter Hallå konsument. Den är ett paraply dit alla konsumenter kan vända sig med sina frågor. Här kan man också få svar på andra språk än svenska. Detta har avlastat de kommunala konsumentvägledarna från en del ärenden som är enklare att ge svar på. Däremot har de fått fler ärenden som är mer komplexa och som kräver mer tid. Det ger dock en möjlighet att avsätta mer tid till förebyggande arbete, och min och regeringens inriktning är att kommunerna ska prioritera det arbetet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min fråga går till socialförsäkringsministern. Svensk välfärd har i mycket mindre utsträckning än i många andra länder en tydlig koppling till medborgarskapet. Människor som befinner sig i har trots att de inte är medborgare och trots att de inte har bidragit med en enda skattekrona eller ens har någon anknytning till i princip full tillgång till välfärdssystemet. har detta varit ett ämne för debatt, både avseende stor risk för fusk och bedrägerier samt avseende huruvida denna ordning över huvud taget är rimlig. De två senaste uppmärksammade nyheterna har gällt efterlevandestödet och föräldrapenningen. Min fråga till socialförsäkringsministern är enkel: Vilka konkreta åtgärder kommer regeringen att vidta för att dels stoppa slöseriet med skattemedel, dels bekämpa den pullfaktor för migrationsströmmarna som detta kan utgöra? Det är viktigt att vi har ett som håller ihop, ett där människor bidrar genom arbete men också ett där människor kan känna en grundläggande trygghet. Det gäller naturligtvis även dem som flyr från krig och terror och söker tillflykt i och sedermera får ett stadigvarande boende i vårt land. Regeringen är mycket angelägen om att de nyanlända som har kommit till så snabbt som möjligt ska få incitament för att komma ut på arbetsmarknaden. Det kan vara en utgångspunkt för att titta på till exempel föräldraförsäkringen, vilket vi nu gör. När talar om fusk och bedrägerier och refererar till efterlevandestöd och föräldraförsäkring vet jag inte vad han menar. Han får gärna utveckla det. Jag kan först säga att jag talade om stora risker för fusk och bedrägerier. Den debatten kan vi ta . Jag skulle vilja ha svar på en enkel fråga som kan besvaras med ja eller nej. Om jag skulle våga mig på att se in tror jag inte att jag får ett tydligt svar.