kam-fs · H4C120161215fs · 2016-12-15 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Utbildningsminister (MP) Justitie- och migrationsminister (S) Barn-, äldre- och jämställdhetsminister (S) EU- och handelsminister (S) Utbildningsminister (MP) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Vi i har varit mycket kritiska till regleringsbrevet till där regeringen uttryckligen gav myndigheten i uppdrag att bidra till att bryta utvecklingen av antalet timmar. Detta har lett till enorma konsekvenser och stor oro hos dem som har drabbats. I skrev att regeringen nu ska tydliggöra målet i regleringsbrevet . I artikeln går dock inte att utläsa vad det löftet egentligen innebär. Det är därför inte så konstigt att vi inte känner oss helt trygga med enbart ett löfte om att skrivningen ska förtydligas utan någon signal om hur så ska ske. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag vill därför be statsrådet konkretisera på vilket sätt som man tänker förtydliga målet och garantera att lagstiftningen upprätthålls i regleringsbrevet . I det nu gällande regleringsbrev som refererade till står det också andra saker. Det står till exempel att rätt person ska få rätt insats, att man ska arbeta för att bedömningarna ska göras på samma sätt över hela landet. Det står också att det ska vara kvalitet och rättssäkerhet i handläggningen. Den mening som du tog upp handlar om det faktum att vi vet att timmar i assistansersättningen ibland av vissa oseriösa utförare har använts till annat än till assistanstimmar. Det har vi velat komma åt. I det nya regleringsbrevet kommer vi att förtydliga att det inte handlar om besparingar i största allmänhet i assistansen eller att det skulle handla om att vi vill ändra lagen. Det har vi inte gjort, och det kommer vi inte att göra. Men det handlar om att ha bättre kontroll på användningen av medlen så att rätt person får rätt insats. Jag vill ändå veta: Kommer den här skrivningen att stå kvar eller kommer den att ändras? Det som vi vill ha garanti för är att det är människors behov som ska vara styrande och ingenting annat. Anledningarna har vi ju hört om, men det som vi vill ha försäkring om är att de konsekvenser som det här har lett till inte ska fortsätta även . Jag är inte säker på att alla har hört om anledningarna till att vi har skrivit så. Vi kommer att göra ett förtydligande av regleringsbrevet. Det handlar om en kontroll av att timmarna används till det som det var tänkt. kommer , och då ser man hur vi har uttryckt det. Vi kommer att ändra formuleringen, men jag backar inte på att jag vill att skattebetalarnas pengar ska användas till de personer som har rätt till insatserna. Det rör sig om 30 miljarder , och det är viktigt för oss alla, tror jag, att pengarna används rätt. Jag har en fråga till . Det är roligt att resultatet nu vänder uppåt och att vi går åt rätt håll. Men vi kan inte vara nöjda med tanke på hur ojämlikheten ökar både mellan skolor och mellan elever. I mäts likvärdighet med sju indikatorer. I två av dessa står vi stilla och i fem har vi försämrats. Det är allvarligt att indikatorerna om familjebakgrund och skolans socioekonomiska sammansättning har försämrats. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund PISA-mätningen ger en bild av att den svenska skolan slits isär och att det blir allt större skillnad mellan elever. Det är en utveckling som oroar. Lärare, rektorer och övrig personal i skolan vill ju bidra till att alla barn lyckas, och det har eleverna rätt till. Hur tänker regeringen bidra till att bygga upp en skola för alla igen, så att skolans viktiga personal klarar sitt uppdrag? beskriver precis som den visar. Det svenska skolsystemet har dragits isär. Även enligt de siffrorna är det var femte 15-åring som har svårt att läsa en enkel text. Om vi inte bryter ojämlikheten kommer vi aldrig att komma upp i det resultat och de kunskaper som eleverna förtjänar. Vi måste göra tre saker. Man måste satsa på de skolor som har haft det tuffast. Under den förra regeringen gick mycket lite av pengarna till de skolor som behövde dem mest. Vi satsar i stället på just de skolorna och sluter avtal med dem om skolutveckling. Man måste satsa på de elever som har det tuffast. Elevhälsa, bemannade skolbibliotek, bra fritidshem och mer tid med lärarna är viktigt för alla, men det är allra viktigast för dem som behöver skolan allra mest. Man måste säkerställa att det inte är vissa skolor som alla vill gå på och andra skolor som några blir kvar i. Barn med olika bakgrund ska mötas på samma skola. Tack, utbildningsministern, för svaret! Det system som vi har innebär ju att skolorna ska konkurrera om elever. Ska vi lyckas att vända utvecklingen när det handlar om likvärdighet, om allas rätt till utbildning och om att minska skillnaderna mellan elever och mellan skolor, då tror jag att vi måste ge oss på de krafter som skapar segregation. Vi måste ge oss på systemen. Tror utbildningsministern att den marknadsstyrda skola som vi har kan bli likvärdig? lyckas de flesta bättre med att bryta uppväxtvillkorens påverkan i skolresultaten än vad gör. Då måste vi fråga oss vad som går fel på systemnivå. Vi måste bryta segregationen i städer och kommuner allmänt, men vi måste också säkerställa att skolsystemet inte spär på segregationen. Därför tillkallar vi en skolkommission med företrädare för professionen och de främsta forskarna som ska lägga fram sitt förslag , som jag förutsätter att alla politiker är beredda att lyssna på. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund har rapporterat om asylaktivism bland medarbetare. Vittnesmål pekar på att de flesta handläggare och beslutsfattare var emot regeringens åtstramningar av migrationspolitiken som trädde i kraft . Statistiken talar tvärtemot ledning sitt tydliga språk. steg antalet avgjorda ärenden med . steg andelen bifall från . ökade antalet avgjorda ärenden ytterligare, och andelen bifall ökade till . Detta skedde dessutom . Dagen innan de nya reglerna infördes mer än fördubblades antalet avgjorda ärenden som andelen bifall nådde . Min fråga till migrationsministern är om det är rimligt att medarbetare sysslar med asylaktivism. statistik är missvisande. För det första brukar det alltid vara toppar år . Men juli månad kommer inte att vara den månad när man avgör de allra flesta ärenden. Såvitt vi har sett var det när man fattade över 15 000 beslut. Det hänger naturligtvis ihop med att verksamhet successivt har byggts ut med fler medarbetare. Den typen av slutsatser som drar tycker jag inte har stöd i statistiken. Det vi nu ser är att antalet beslut ökar. Beviljandegraden slår väldigt olika beroende på vilka grupper som man vid olika tillfällen hanterar. Syrierna, till exempel, får ju sina asylansökningar beviljade till medan andra grupper har en betydligt lägre beviljandegrad. Efter att de nya reglerna trädde i kraft sjönk antalet avgjorda ärenden till en mer förväntad nivå på . Vittnesmål har också påpekat att handläggare uttryckligen pumpat ut nya permanenta uppehållstillstånd innan reglerna skulle träda i kraft. Migrationsministern verkar acceptera detta. Jag vill ändå fråga honom om han avser att vidta åtgärder för att ompröva beslutet och se över vad som egentligen har hänt. Nej, jag avser inte att göra det. Det har som sagt varit så här . ökar det för att sedan falla tillbaka . Ska man titta på vilken månad då det avgörs allra flest ärenden blir det inte juli utan . Sådana slutsatser som drar anser jag mig inte kunna dra. Det finns inget stöd för detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag riktar min fråga till justitieminister . Malmöbon och den nyutbildade tandläkaren blev . Han sköts till döds på en av Malmös gator för sedan. Det blev det tolfte mordet i . efter stod det klart att detta inte skulle utredas. För att utreda ett mord krävs 25-30 poliser, och efter död kunde polisen i bara avsätta tre poliser. kunde endast en polis utreda det här. Mina centerpartistiska kollegor nere i är djupt oroade. Det här sänder en signal om att i kan man begå mord på öppen gata utan att det utreds. På samma sätt blir det när chefsåklagaren säger att man kanske inte kommer att utreda fallet utan måste kanske lägga ned det. Min fråga till justitieministern är: Hur kan ett mord på öppen gata i få ske utan att det blir någon utredning och det i stället kanske läggs ned? Jag tycker inte att man ska gå händelserna i förväg. De är mitt inne i förundersökningen. Men jag delar naturligtvis oro över den totala bilden. Vi har sett ett stort antal mord . Då måste såklart vara beredd att avsätta de resurser som behövs för att klara av det här. Rikspolischefen var nere i och sa då att de kommer att göra ytterligare förstärkningar där. Det är dock för tidigt att dra sådana slutsatser som gör, men jag delar naturligtvis oron för situationen. Vi behöver göra betydligt mer och vidta större åtgärder riktade mot den organiserade kriminaliteten. Det är den som har bitit sig fast. Regeringen kommer att återkomma med ytterligare åtgärder mot detta. Det är inte konstigt att en sådan bild uppstår när ansvarig åklagare någon dag efter händelsen säger att vi får se om det över huvud taget blir någon utredning eller om ärendet skrivs av. Detta är en mycket allvarlig signal som sänds ut till Malmös befolkning. Här är det fritt fram att mörda en ung tandläkare på öppen gata. Man blir ju dessutom oroad när stora delar av Malmös polisresurser går åt till id-kontrollerna vid . Är detta viktigare än att utreda mordet på en ung man? Det är inte så att stora delar av resurser går åt till att göra id-kontroller. När vi införde kontrollerna var det poliser som gjorde dem. Man tog också vartenda tåg. har man ändrat resursutnyttjandet så att dels kontrolleras inte alla avgångar, dels är det inte i så stor utsträckning poliser som gör kontrollerna. Vi har gått in med civilanställda som ska sköta dessa uppgifter. Under bara detta år har vi anställt ett stort antal civilanställda inom polisen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Min frågar riktar jag till äldreminister . Jag skulle ha ställt den under den ajournerade socialutskottsdebatten, men har valt att inte delta i den. Min fråga handlar om att man i regeringens budget ger avgiftsfri tandvård till ungdomar upp till och extra för pensionärer som är . Hade det inte varit bättre att ge denna miljard till garantipensionärer, som har så låga inkomster att de inte har råd att få sina tandvårdsbehov tillgodosedda? Jag har andra åtaganden och beklagar att jag inte kan vara med . Jag var dock här och debatterade i budgetdebatten i går. Detta område delar jag med som deltar i debatten, och det går naturligtvis att ställa frågan till honom. Jag är väl medveten om att framför allt kvinnliga pensionärer har en ekonomiskt utsatt situation. Vi ser över denna fråga, och jag har vidtagit flera åtgärder för att stärka dem. Inom pågår ett arbete om pensioner och jämställdhet inom pensionssystemet. Det är svårt att påverka pensionerna, men man kan påverka utgiftssidan för denna årsrika generation. Vi får nu ett ökande antal årsrika personer som inte kan tugga ordentligt, vilket ger ett försämrat näringstillstånd. Även livskvaliteten försämras eftersom man inte vågar le. För denna generation är detta en allvarlig fråga. Jag delar oron och håller med om att mun- och tandhälsa är viktigt. Vi satsar mycket på äldreomsorg, vilket är mitt ansvar i regeringen. Jag är väl medveten om frågan och att framför allt många kvinnliga pensionärer har det svårt ekonomiskt. Frågan kan diskuteras vidare, även ur tandvårdssynvinkel, i den efterföljande debatten. Min fråga går till utbildningsminister . tänkte jag inte fråga om , även om det finns mycket att säga. Det är dock positivt att ett trendbrott äntligen verkar ha skett. Det finns en del annat att oroa sig för, inte minst söktrycket för yrkesprogrammen. Det har inte bara gått ned , utan detta är en trend i och internationellt sett . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund En del av yrkesprogrammen är naturbruksgymnasierna. I en rapport till regeringen från kan vi se vissa oroande tecken. Bland annat föreslås att inriktningar på jakt, vilt, naturturism, fiske och vattenvård ska försvinna. är ju inte bara utbildningsminister utan också miljöpartist och borde värna om dessa program. Tack för frågan, ! Det är helt riktigt att kan visa på ett trendbrott. Men vi ska komma ihåg att vi är uppe på de nivåer som vi hade 2009. När vi fick resultatet den gången var vi långt ifrån nöjda. Vi måste fortsätta att jobba och bryta den ojämlikhet som även togs upp i föregående fråga. En del i detta är att ha en stark gymnasieskola och att säkerställa att elever som lämnar kommer in i gymnasieskolan och kan förbereda sig för den arbetsmarknad som finns. Både som regeringsledamot och miljöpartist delar jag helt beskrivningen att det finns en växande arbetsmarknad inom turism, ekoturism, viltvård, jord och skog, och den växer även på landsbygden. Gymnasiet ska kunna förbereda elever för detta. Men exakt vilka inriktningar som ska finnas på gymnasiet har tittat på. I den mån regeringen är ansvarig för beslutet bereds det av min kollega gymnasieminister . Vi vet att de flesta som har gått dessa inriktningar får jobb efter avslutad utbildning. Det behövs en kritisk massa för att ha en gymnasieskola. I exempelvis mitt län har ett av de två naturbruksgymnasierna lagt ned. Vissa utbildningar är beroende av att det finns flera programinriktningar. Jag vill fråga om han vill stoppa den föreslagna nedläggningen. Hur ska man hantera konsekvenserna om detta ändå sker? Det är väldigt bra att lyfter upp frågan och engagerar sig i hur vi ska säkerställa en bra arbetsmarknad och bra utbildning för dem som ska jobba i dessa växande näringar. Sedan vet att detta är ett av de tillfällen då man inte får ett rakt svar på frågestunden av den minister som har det allmänpolitiska ansvaret. Ska regeringen agera är det ett ansvar som ligger på gymnasieminister . Detta har utretts av . Vi vet att den utredningen har väckt oro, och vi tittar därför på detta. Det råder stor oro bland alla de personer som är beroende av personlig assistans för att få en dräglig vardag. Ett antal uttalanden från regeringen spär på den oron. De kommer dels från finansministern, som tidigt gick ut och sa att detta är ett område där regeringen ser att man kan göra besparingar, dels från det ansvariga statsrådet, som målar upp en bild av ett omfattande fusk - utan att det finns stöd för detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Så skedde till exempel under den särskilda debatt som begärde och som hölls här i kammaren . Då sa det ansvariga statsrådet: "Jag vidhåller att det är ett problem att kanske av 30 miljarder används till reklam och sponsring." 3 miljarder skulle alltså specifikt gå till reklam och sponsring. Min fråga till statsrådet är: Står du för dessa siffror? Är de korrekta? Vilket underlag har du i så fall? Frågan om personlig assistans har diskuterats mycket . Som vet tycker regeringen att detta är en väldigt angelägen reform, och för att långsiktigt säkerställa den behöver vi säkra skattebetalarnas medel, just nu 30 miljarder . Dessa medel har ökat med 1 miljard och förutses fortsätta öka i och med att antalet timmar ökar. har själv sett över frågan om felanvändning av medel. Det talas i flera olika statliga rapporter om detta, och uppskattar siffran till . Den siffran avser felanvändningen totalt, men sa statsrådet att det var som gick till reklam och sponsring. Det är något helt annat, och det var de uppgifterna jag efterfrågade. Siffrorna har sin grund i en rapport från , som med expertmetoden visade att det kan finnas ett fel på mellan - ett väldigt stort osäkerhetsintervall. Så frågan är: Är det detta intervall statsrådet bygger sina fakta på? Jag sa "kanske" i det inlägg som refererar till, eftersom det finns ett spann här. Jag hittar inte på de här uppgifterna och har inte hittat på någon av rapporterna. Det finns väldigt många - hela listor med rapporter som säger att det förekommer felanvändning av dessa medel. , som är handläggande myndighet, uppger . Jag har en fråga till statsrådet med koppling till handelspolitik i allmänhet och mer specifikt handelsavtalet med . På det nya året påbörjas runt om i ratificeringsprocessen för att ska träda i kraft. Det sker i ett där handelsfrågorna är kontroversiella. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Vi socialdemokrater har förstått att handel leder till jobb och välstånd men att handelspolitiken också måste kompletteras med en rejäl arbetslöshetsförsäkring och arbetsmarknadspolitik. Jag tror att det är en av nycklarna för att avtalet ska ratificeras och få legitimitet. Min fråga till statsrådet är: Hur menar du att det ser ut runt om i när det gäller denna insikt, som jag tror är så viktig? Tack så mycket för frågan! Jag tror att ledamoten har alldeles rätt: Detta är en av de saker som inte har tagits på allvar. Därför har vi i vissa länder sett så stora demonstrationer mot handelsavtal som CETA, som kan vara väldigt viktiga för att få tillväxt och jobb. Strukturomvandlingar som beror på både teknisk utveckling och frihandelsavtal gör naturligtvis att vissa råkar illa ut därför att deras jobb inte klarar konkurrensen. Då måste man ha ett välfärdssystem för att ta hand om det, och i många länder har man inte det. Jag tror att de ökade klyftorna, som kan avhjälpas med bland annat välfärdspolitik, är en av förklaringarna till det stora motståndet mot frihandel i vissa länder. Det behöver politikerna adressera, och det tycker jag att vår regering gör. Tack så mycket för svaret, statsrådet! Jag är ju ledamot från i , och jag ska inte hävda att detta är en Stockholmsfråga; handeln är viktig för hela landet. Men i denna region finns det väldigt många exportföretag, och det är klart att många människor ändå talar om vikten av detta avtal här i regionen. Min fråga är egentligen vad statsrådet och regeringen kan göra för att påskynda och driva på processen. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi nu får en process där ger sitt klartecken till att vi kan sätta igång avtalet provisoriskt. Så har skett med flera andra avtal och kan också ske med mellan och , om ger sitt godkännande. Jag har goda förhoppningar om att så kommer att ske - det har parlamentets avgående talman sagt - men gäller det naturligtvis att fortsätta argumentera om varför det är viktigt. Jag har en fråga till statsrådet gällande stödboende, den nya placeringsformen för barn och unga. när alla kommuner runt om i ska börja med stödboenden verkar lagstiftningen tolkas olika. Flera kommuner gör tolkningen att man inte får dela rum, det vill säga att alla ska ha enkelrum i stället för dagens delade boende. Andra kommuner gör tolkningen att man kan dela rum. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Hur tycker statsrådet att Kommunsverige ska lösa ekvationen med att hitta plats till alla ungdomar, när riktlinjer säger eget boende som det finns en akut bostadsbrist och ersättningen från staten drastiskt minskar? Jag är naturligtvis glad att vi har infört formen stödboende, och vi hjälptes åt här i för att försöka få igenom den reformen snabbare. Alla barn som omfattas av kommunens omsorg när det gäller placering genom den sociala barn- och ungdomsvården har rätt till en individuell bedömning av var det är lämpligt att de bor utifrån individuella förutsättningar. En del ensamkommande och andra barn klarar av att bo i stödboende; andra behöver bo i HVB-hem eller familjehem. har kommit med riktlinjer om detta, och jag ska inte ge mig in och tolka dem. Jag vet att kommunerna i mycket större utsträckning än har haft möjlighet att utreda varje barn och hans eller hennes behov. Jag följer detta och har mycket kontakt med kommunerna. Jag förstår att man i många kommuner har stora utmaningar med detta, men jag har också uppfattat att stödboende är till hjälp på många håll. riktlinje säger eget boende, och i många kommuner finns HVB-hem där man bor i dubbelrum. I min hemkommun finns till exempel ett HVB-hem med 15 platser, som ska göras om till stödboende med 8 platser. Det blir några över, och vi har en akut bostadsbrist. Hur avser statsrådet och regeringen att stödja Kommunsverige i dessa frågor? Formen stödboende var efterfrågad av kommunerna. Den behövs för placering av många barn. Att vi har bostadsbrist i känner jag till, och läget ser väldigt olika ut i olika kommuner. Regeringen har tagit flera initiativ för byggande. Jag är medveten om att man har problem med placeringar i många kommuner, och jag har en dialog med många kommuner. Det ser olika ut. På många ställen hjälper det att man kan ha stödboende, och på andra har man större problem. Den europeiska unionen har testats på riktigt, och resultatet är nedslående. Dublinförordningen har inte kunnat upprätthållas. EU:s yttre gränser har inte kunnat skyddas ordentligt. Medlemsländerna har inte kunnat enas. har visat sig inte fungera. Resultatet blev den största flyktingströmmen till EU i modern tid. överförs alltmer makt från medlemsländerna till EU. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Som en följd av detta valde att folkomrösta om att lämna unionen för att återföra makten och beslutsrätten tillbaka till det brittiska folket. Det är nu tydligt att håller på att krackelera och att folkets förtroende för EU:s utveckling mot ökad överstatlighet är svagt. Efter brexit talas det nu i allt fler länder om en egen folkomröstning, men i har inte folket fått ta ställning till denna utveckling i en folkomröstning. Min fråga går till statsrådet : Varför anser inte statsrådet att det svenska folket ska få folkomrösta om ett utträde ur EU? Tack, ledamoten! tog ställning till om vi skulle gå med i EU eller inte i en folkomröstning 1994. Därefter har stödet för att vara kvar i EU legat ganska och är nu faktiskt uppe på ganska höga rekordnivåer. Det finns ingen som helst anledning att gå in i en situation där man har en ny folkomröstning i denna fråga. Däremot tror jag att det är väldigt viktigt att vi satsar på information, kunskaper och mer inflytande för människor när det gäller beslut i EU. Därför har jag tagit initiativ till så kallade EU-handslag för att tillsammans med i första hand arbetsmarknadens parter men också andra ha åtgärder för att öka informationen, kunskapen och delaktigheten i EU. Det tycker jag är ett mycket bättre sätt än att hota med folkomröstning. Det som svenska folket sa ja till för är någonting helt annat än det vi ser . har EU utvecklats till en överstatlig politisk union. Det var inte alls det som svenska folket röstade ja till med väldigt knapp marginal för . Jag tycker att det är fullt rimligt att dra konkreta slutsatser efter brexit och den debatt och diskussion som har varit i EU. Hur överför vi mer makt tillbaka till medlemsländerna? Hur får vi folket mer delaktigt i beslutsprocessen? Jag tycker att den senare delen av ledamotens fråga är väldigt väsentlig, nämligen hur vi för en framtidsdebatt om EU som många fler medborgare känner att man kan vara en del av. Vi kommer till exempel från regeringens sida att börja med så kallade EU-sakråd där vi kommer att bjuda in parter som är intresserade av olika frågor för att de ska kunna få ett mycket tidigare inflytande över och dialog om processen. Det tycker jag är ett viktigt sätt för att få mer förståelse för vad som händer. Min fråga går till statsrådet . , , , , , , , och - det här är några av de väldigt många fler personer som jag har träffat och som vi har läst om i dagspressen. Det är personer som är i behov av tidskrävande stöd och insatser och som har nekats eller förlorat den statliga assistansersättningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund kom den rapport som statsrådet har begärt från Inspektionen för socialförsäkringen, ISF, där man granskat den tolkning av regler och praxis från domstolar och annat som tillämpar.