kam-fs · H3C120160519fs · 2016-05-19 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Finansminister (S) Utrikesminister (S) Kultur- och demokratiminister (MP) Gymnasie- och kunskapslyftsminister (S) Finansminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Jag har en fråga till finansministern. går drygt 4 ½ miljon människor till jobbet, men fler vill göra det. Alla behöver bidra för att göra rätt för sig efter sin förmåga. De allra flesta vill också det men får inte chansen . På läktaren sitter delar av framtid - unga studerande som drömmer om sitt första jobb. Jag har samtalat med dem , och de har många idéer. Men de ser också en annan del av . Ungefär 1 miljon människor kommer att hamna i utanförskap . Dessa sociologistuderande har i sin forskning försökt binda samman orosfaktorer som att var fjärde äldre människa dör ensam och att vi har hög ungdomsarbetslöshet. De vill skapa aktiviteter för de äldre som motprestation mot att unga får till exempel aktivitets- eller försörjningsstöd. Det skulle både ge jobb åt unga och förbättra äldres hälsa. Vad vill regeringen och finansministern göra för att fler unga snabbare ska komma i jobb och för att sänka fler trösklar och kraftfullt minska utanförskapet? Ingen ung människa i ska behöva börja sitt vuxna liv med långa perioder av arbetslöshet. Det är inte acceptabelt. Därför vill regeringen se en 90-dagarsgaranti som innebär att ingen ung människa ska gå arbetslös . Därför har regeringen infört utbildningskontrakt som går till de ungdomar som har högst risk för arbetslöshet, nämligen de som inte har fullständig gymnasieutbildning. Dessa ungdomar ska kunna kombinera arbete och utbildning för att både bli klara med sin gymnasieutbildning och få arbetslivserfarenhet med sig i bagaget. För dem som har gymnasieutbildning vill vi se traineejobb i välfärden, där man ska kunna kombinera yrkesutbildning med att arbeta i välfärden. På så sätt får även de ungdomarna med sig en relevant yrkesutbildning och arbetslivserfarenhet. Det är två konkreta åtgärder som den här regeringen vidtar. Vi tycker att det är viktigt att ungdomar får möjlighet att starta sitt vuxna liv inte i arbetslöshet utan i arbete. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Det är viktigt att regeringens besked inte förblir bara vackra ord. Dessa människor upplever ett växande utanförskap där unga ställs utanför. Regeringen får kritik från , från och även från . När kommer regeringen att ta den här kritiken till sig för att tydligt lägga fram åtgärder som ger konkreta förbättringar för unga människor så att utanförskapet minskar, inte ökar? Med den politik som regeringen för ser vi att arbetslösheten bland ungdomar minskar. Det är faktiskt den del av arbetslösheten som minskar allra snabbast, så uppenbarligen har regeringens konkreta åtgärder haft effekt. Vi sätter oss naturligtvis inte och är nöjda med hur situationen är , utan vi kommer att fortsätta arbeta för att fler ungdomar ska få möjlighet att komma i arbete. Regeringen kommer aldrig att ge upp om arbetslösheten. Efter Förintelsen sa världen: Aldrig mer! Men det har kunnat hända igen, och det händer just nu på grund av att det saknas politisk vilja. I och pågår en ofattbar utrensning av utpekade människor med det uttalade målet att utplåna grupper från regionen. Yazidiska kvinnor säljs som sexslavar. Kristna får sina hus märkta med det arabiska tecknet för för att man ska kunna mörda dem. Hbtq-personer kastas kallblodigt ut från hustak. Det är ett svek att inte vill benämna det som sker som ett folkmord utan skjuter frågan ifrån sig. Därför vill jag ställa frågan till utrikesminister : Vad gör regeringen för att säkerhetsrådet ska visa politisk vilja och för att de som gör sig skyldiga till folkmord ska ställas inför internationell rätt? Tack för frågan, ! Det här är en av de allra viktigaste uppgifterna vi har just . Vi arbetar politiskt för att få lösningar i både och . Vi arbetar humanitärt; vi är som känt det femte största landet i världen när det gäller humanitärt bistånd. Vi gör också militära insatser för att se till att ändra på situationen i framför allt och . Förföljelserna av olika minoritetsgrupper eller kristna grupper är absolut inte acceptabla. som alliansregeringen fanns använde inte heller ni ordet folkmord eftersom det är en juridisk och rättslig term som det är för domstolarna att använda. Men ordet kommer till oss därför att vi ibland inte har tillräckligt många ord för att beskriva det fasansfulla som sker i termer av övergrepp. Det finns ingen hierarki bland de begrepp som betecknar den här sortens krigsbrott. Därför är handling det viktigaste, och vi fortsätter att handla. Vi politiker får aldrig gömma oss bakom juridiska teknikaliteter. Utan politisk handlingskraft sker ingen juridisk prövning. Internationella rättsliga instanser kan inte göra mer än vad deras medlemsstater och FN visar i vilja och handling. Också den humanitära rätten är helt satt ur spel i . Sjukhus och flyktingläger bombas medvetet på ett sätt som världen inte har sett. måste stå upp för att folkrätten inte bara värnas. Den ska betyda något. Blir detta en prioritering om får platsen i säkerhetsrådet? Det är redan en prioritering. Vi har ständigt verkat för detta. Vi gör det genom EU, och vi har förstås begärt att även säkerhetsrådet ska agera och lyfta de här frågorna till . Gör inte heller den här frågan konstigare genom att säga att det bara handlar om rättslig prövning! Det är politiskt agerande som är det viktiga, och det är det vi ägnar oss åt. Det är inte bara en debatt om hur man ska beteckna det. Vi vill ändra situationen på marken för dessa människor och skydda dem bättre. Min fråga är riktad till finansministern. har det riktats synnerligen allvarlig kritik mot regeringens ekonomiska politik från olika myndigheter. konstaterar följande om regeringen: Man för en synnerligen expansiv politik trots det rådande konjunkturläget. Man uppvisar en betydande avvikelse från överskottsmålet avseende nivån på det finansiella sparandet. Man har över huvud taget ingen plan eller ens princip för att uppnå överskott ens på . Man har manipulerat utgiftstaket på ett sätt som riskerar att allvarligt skada trovärdigheten för det. Det finns en parlamentarisk kommitté som utreder frågan om överskottsmålet. På vilket sätt tycker finansministern att det är lämpligt att ensidigt avskaffa detta mål innan kommittén ens har färdigställt sitt slutbetänkande? När vi tog över regeringsmakten ärvde vi de största underskott vi haft i statsfinanserna sedan budgetsaneringen. Detta på grund av att man hade fortsatt att låna till stora skattesänkningar trots att vi var i en uppåtgående konjunktur. När vi tog över lade vi om finanspolitiken i en stramare riktning, vilket också noterar. Det gjorde att vi lyckades minska underskotten kraftigt. hade vi balans, och vi är på väg mot både överskott och balans . Däremot lyckades vi inte ta klivet hela vägen upp till överskottsmålet i ett svep, utan det tar lite tid. Naturligtvis förlängs något av att vi har fått ökade kostnader för migration, något som tycker att vi ska hantera på precis det sätt som vi har hanterat det på. Den här regeringen för alltså en mycket stram politik. Vi har inte avskaffat överskottsmålet utan går mot överskott. Minst lika allvarlig kritik riktas mot regeringens skattehöjningar på just arbete. Man räknar ju kallt med en så kallad statisk modell och bortser helt från det som kallas dynamiska förändringar, det vill säga de beteendeförändringar som uppstår när man höjer olika skatter. Rådet skriver: När hänsyn tas till dynamiska effekter leder reformerna inte till någon förstärkning av de offentliga finanserna över huvud taget. Hur i hela friden kan det vara en vettig skattepolitik? Det beror helt på hur man bedömer arbetsutbudselasticiteten av olika skatteförändringar. Där kan vi göra olika bedömningar. Där gör regeringen en annan bedömning än . Det är viktigt att vi får in skatter. Därför är jag väldigt förvånad över att i skatteutskottet i har drivit en politik där man vill att ska vara det land i EU som stoppar arbetet mot skatteflykt i EU. Detta ska svenska folket känna till! är ett parti för skattesmitare. Min fråga går till statsrådet . har en stark tillväxt, men arbetsmarknaden här är i hög grad segregerad efter utbildningsnivå, vilket har blivit särskilt tydligt under de senaste årens ekonomiska kriser. En grupp med förhållandevis svag ställning på regionens arbetsmarknad är unga människor. För många unga skulle yrkesutbildningar innebära stora möjligheter till jobb. satsningar på yrkesvuxutbildningar har gett positivt utfall då detta fångar upp personer som står utanför arbetsmarknaden, men trots positiva resultat är det fortsatt lågt söktryck på dessa utbildningar i . Branscherna måste jobba med attraktiviteten, och politiken måste tillföra resurser till dessa utbildningar. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet: Vad vill statsrådet göra för att stärka yrkesutbildningarnas attraktionskraft? Den här regeringen jobbar mycket aktivt med att stärka yrkesutbildningarnas status och attraktivitet. Vi vet att yrkesutbildningar leder till jobb, framför allt för unga människor. Det är ett viktigt sätt att knäcka arbetslösheten, och vi vet att yrkesutbildningar är en viktig del av kompetensförsörjningen för vår arbetsmarknad, då många branscher skriker efter att nyanställa sådana som är yrkesutbildade. Det handlar om byggbranschen, vården och omsorgen med mera. Jag tror att några av de viktigaste saker vi kan göra är att tala väl om yrkesutbildningar, att anställa fler lärare och att bygga ut kapaciteten för yrkesutbildningarna - från gymnasiet genom vuxenutbildningen till . Tack, statsrådet, för svaret! Det är precis som statsrådet säger. som det finns många lågutbildade som saknar arbete finns det många företag som inte kan rekrytera den kompetens som behövs. Just i finns det väldigt många bristyrken. Bland dem finns byggnadsingenjörer, specialistsjuksköterskor, kockar, bagare och systemutvecklare. Skulle statsrådet kunna utveckla hur vi kan ställa om utbildningarna efter arbetsmarknadens behov? Man kan i mångt och mycket säga att yrkesutbildningar i själva verket är bristyrkesutbildningar. Vi vet att nio av tio som går igenom en så kallad YH-utbildning får jobb efteråt. Den här regeringen byggde ut , och vi ska göra ännu mer. I mångt och mycket handlar det om kapacitetsutbyggnad för att arbetsmarknaden ska få den kompetensförsörjning den behöver. Min fråga går till utrikesminister . är flera kurdiska städer under beskjutning, och flera stadsdelar har jämnats med marken. Här har jag en bild från en av dessa städer, delar av Diyarbakır. En kollega frågade om det var . Här har jag en bild av en annan stad, Cizre. Så kan man se stad efter stad. Min fråga till utrikesministern är om hon är beredd att fördöma denna statsterrorism som regim gör sig skyldig till? brukar ha med sig bilder. Det är bilder av förtvivlan och av de fruktansvärda scener som utspelar sig. Här är det klart att framför allt EU har en viktig roll just . Som alla vet följer förhandlingarna och överläggningarna med flera spår. I den uppgörelse vi har diskuterar man migrationsströmmarna och EU-närmandet, och sedan har vi förstås våra normala diplomatiska och politiska kontakter, som har blivit allt svårare, för vi uppmanar parterna till fred och till att återgå till förhandlingar. har rätt att försvara sig mot terrorism, men insatserna måste ske så att civila skyddas. Vi är lika bekymrade som och andra över det som just nu sker när det gäller kurdernas situation. Tack, utrikesministern! Jag frågade om vi kan få höra ett fördömande av denna statsterrorism. Då säger utrikesministern: är bekymrade. Jag tror att alla är bekymrade, även . Här krävs mer än att vara bekymrad. Här krävs ett fördömande. Jag hoppas att vi kan få ett fördömande av denna statsterrorism. Vi fördömer alla angrepp på civila. När civilbefolkningen, kurderna, drabbas på det sätt som vi har sett är det självklart att vi fördömer det. Vi gör det i EU-sammanhang, i FN-sammanhang och i bilaterala överläggningar med . Det som just nu är väldigt viktigt är hur vi framför våra värderingsbaserade åsikter gentemot i de överläggningar på olika spår som sker framöver. Detta är en mycket viktig debatt som måste fortsätta. eldar på för att uppnå ett till synes ouppnåeligt inflationsmål. Finansministern eldar på för att uppnå ett till synes ouppnåeligt arbetslöshetsmål. Ingen av dem verkar längre bekymra sig över finansiell stabilitet. Regeringen får också omfattande kritik från , och även om finansministern och rådet har helt disparata uppfattningar om vad som är expansiv finanspolitik måste frågan ändå ställas: Finns det någon oro från finansministerns sida för att obalanser byggs upp i ekonomin? Jag vill påminna om att vi för en betydligt stramare politik än den som alliansregeringen förde i slutet av sina mandatperioder. Då var det strukturella sparandet, alltså det sparande som tar hänsyn till konjunkturutvecklingen, mycket sämre än det är , när det är socialdemokratisk regering. Trots de ökade kostnaderna för migrationen är underskotten betydligt mindre och det strukturella sparandet betydligt bättre. Det beror på att vi har vänt den utveckling vi såg under , med ständigt ökande underskott. Givet tonläget skulle man kunna tro att hade förslag på betydligt stramare ekonomisk politik. Så är det dock inte. har ni inga andra förslag än regeringens. Exempelvis accepterar ni allt i vårändringsbudgeten. Däremot är det naturligtvis bekymmersamt med hushållens skuldsättning. Där för vi samtal med de borgerliga partierna om amorteringskraven och om hur vi ska kunna få upp bostadsbyggandet. Det är en viktig fråga att ha ögonen på. Det bekymrar mig och förvånar mig att finansministern ägnar mer tid åt att beskriva en historia i stället för att bekymra sig om framtiden. Jag hade önskat ett större allvar i svaret. I det här sammanhanget vill jag ställa frågan: Förs det några resonemang i regeringen om hur diskussionerna bör föras i stabilitetsrådet? Skulle finansministern i så fall vilja vara vänlig och redogöra för detta? vet jag inte om i huvudsak hänvisar till finanspolitiken eller till, så att säga, stabiliseringen vad gäller finansmarknaden och finanssektorn. Som jag påpekade är det bekymmersamt med hushållens skuldsättning. De flesta bedömare menar att det inte är en risk för den finansiella stabiliteten. Däremot kan hushållens höga skuldsättning vara någonting som påverkar den makroekonomiska utvecklingen. Därför är det viktigt att vidta åtgärder för att få ned hushållens skuldsättning. Det har regeringen också gjort, i samarbete med bland annat . Jag vill ställa min fråga till utrikesminister . har tagit flera steg bort från demokratins väg. Den kurdiska befolkningen har drabbats särskilt hårt. Hundratals civila har dödats. Städer har raserats. Journalister och aktivister har fängslats. I förrgår togs ett första beslut om att ta bort immuniteten för parlamentariker. Syftet är helt klart. Det handlar om att tysta oppositionen, i första hand det demokratiska . Självklart är det rätt att ta bort immuniteten när det gäller olika former av brottslighet. Men här handlar det om att lägga munkavle på oppositionen. Går beslutet igenom riskerar 50 av HDP:s 59 parlamentariker att hamna i fängelse. Går beslutet igenom finns det en stor risk för att våldet ökar ytterligare och att fredsprocessen avstannar. kommer det definitiva beslutet att tas om att göra denna grundlagsändring. Det är oerhört viktigt att omvärlden protesterar och agerar här och . Jag vill därför fråga utrikesministern vad hon anser om detta och om hon avser att agera. Först ska jag säga att EU-processen och de kontakter som vi har handlar om att ge stärkta rättigheter för alla i . Det är avsikten med alla våra överläggningar. Det är en väldigt oroande utveckling att immuniteten för vissa ledamöter i det turkiska parlamentet kan komma att lyftas. Om det ska ske måste det vara på en icke-diskriminerande grund. Vi uppmärksammar alla de bakslag som sker när det gäller yttrandefriheten och den här typen av inskränkningar. Vi stöder EU-uttalanden som har gjorts när det gäller detta. Vi driver också på i och i . Vi kommer att fortsätta att göra det också bilateralt gentemot . Tack, utrikesministern, för svaret! Jag tror att det behövs någonting mer kraftfullt här och , , för att stoppa förslaget. Därför måste man, menar jag, agera på en gång. Jag vill passa på att fråga något. EU har slutit avtal med angående flyktingmottagande. har trappat upp våldet mot sina egna medborgare, fängslat journalister och raserat kurdiska städer. försöker man tysta det enda oppositionspartiet, HDP, genom en grundlagsändring. Anser ministern att ett sådant agerande ska belönas? Är det rätt att ge visumlättnader och en förhandling om medlemskap i ? Och är det rätt att får agera gränspolis för EU? Vi uppmärksammar, som sagt, bakslagen för yttrandefriheten. Vi markerar mycket tydligt när det gäller värderingar om demokrati och mänskliga rättigheter. Vi fortsätter att sköta förhandlingarna, de olika spår som vi har, så att vi förhoppningsvis kan se att utvecklingen vrids i en annan riktning och går en bättre väg. Det är förstås också syftet med de överläggningar som vi har bilateralt med . Min fråga är till finansminister . har vi kunnat läsa och granskning. Vi har även hört från att man starkt kritiserar regeringens ekonomiska politik. har i praktiken övergett såväl överskottsmålet som principen att man ska finansiera nya utgifter krona för krona. Det är allvarligt och riskerar förtroendet för svensk ekonomi. För att göra illa värre misslyckas regeringen med jobbpolitiken. Prognoserna i budgeten ger vid handen att arbetslösheten kommer att öka som sysselsättningsgraden minskar . Med regeringens politik får vi tomma lador men fulla arbetsförmedlingskontor. Det var länge sedan någon trodde på regeringens jobbmål om EU:s lägsta arbetslöshet. tvivlar allt fler på regeringens grundläggande ekonomiska politik. När kommer regeringen att börja lyssna på sina egna expertmyndigheter? Jag vill upplysa om att vi är betydligt närmare överskottsmålet nu än när partivänner satt i regeringen. Då var nämligen det strukturella sparandet större än det är . Vi var längre från överskottsmålet. Sanningen är den att när vi tog över låg vi 75-80 miljarder ifrån överskottsmålet. har vi lyckats hämta hem en bit av detta. Men vi har inte nått ända fram. Det beror på att vi ärvde de största underskotten som har varit i sedan budgetsaneringen. Det är också därför som den här regeringen har fört den stramaste politiken sedan tid. Jag kan konstatera att jag inte kan tacka för svaret. Jag fick nämligen inte svar på min fråga. Min fråga rörde den kritik som har kommit från när det gäller den politik som för - det handlar inte om vad Alliansen förde för politik. Det kom kritik där man tydligt pekar på att det finns brister. Man oroar sig över den situation som är, hur mycket finansministern än slår sig för bröstet. I prognosen skissar man dessutom på en högre arbetslöshet. Tillsammans blir det bekymmersamt. Min fråga är fortfarande: När tänker regeringen lyssna på sin expertmyndighet? Jag vill också notera att arbetslösheten är betydligt lägre nu än när Alliansen satt i regeringsställning. Däremot är frågan: Hur snabbt ska vi hämta tillbaka de underskott som vi ärvde av alliansregeringen? Där gör vi och olika bedömningar. tycker att vi mycket snabbt ska hämta tillbaka Alliansens underskott och att vi nu ska genomföra skattehöjningar på kanske 20, 30, 40 miljarder. Vår bedömning är att man i stället bör kunna vänta ytterligare något eller innan man når överskottsmålet. Jag har en fråga till utrikesminister . Säkerhetsläget i vårt närområde är kraftigt försämrat. Det är inte bara så att det fortsatt pågår strider i östra . är fortfarande ockuperat. Vi ser också allvarliga kränkningar mot vårt svenska luftrum. I det skedet planerar det ryska energibolaget att bygga en ny gasledning i , Nordstream 2. Det finns många skäl till att det bör stoppas. Ett är det uppenbart säkerhetspolitiska. Det är ett välkänt faktum att använder gasleveranser som påtryckningsmedel för militära syften. Det vore därför huvudlöst att göra EU mer beroende av rysk gas. Ett annat argument handlar om . De ledningar som går genom landet är nämligen en väldigt viktig inkomstkälla för i och med de transitavgifter som betalas till landet. Detta skulle man helt förlora om det läggs en ny ledning i . Min fråga till utrikesministern är därför: Vad är utrikesministern beredd att göra för att stoppa Nordstream 2? Tack så mycket, , för en så kallad ledande fråga! Den här diskussionen pågår för fullt i EU-sammanhang, herr talman. Just nu tittar man på hur detta stämmer med energipolitiken, energiunionen, som vi har i . Det har också säkerhetspolitiska och andra, så att säga, maktpolitiska konsekvenser som man granskar . finns det en rättsprocess och ekonomiska intressen som man också måste ta hänsyn till. Allt det vägs samman. Det pågår en mycket viktig debatt i EU-sammanhang som vi förstås kommer att ta aktiv del i. Framför allt måste vi agera gemensamt, som vi ser det, i EU. Därför kommer vi självklart att återkomma med en sammanhållen syn på hur vi ska driva de frågorna i EU. Det står högst upp på vår dagordning. Det är bra att utrikesministern nämner det arbete som pågår. Vi känner också till att sex premiärministrar har skrivit ett brev till kommissionen. Man är väldigt orolig just för gasledningen Nordstream 2. är ett av de länder som utan någon större politisk kostnad verkligen kan driva på mot det här projektet. Det finns andra länder som inte har samma möjligheter. Därför är min fråga till utrikesministern: utrikesministern beredd att använda sitt inflytande i EU för att göra allt hon kan för att stoppa den nya ledningen? Vi kommer att använda vårt inflytande i EU för att undersöka alla olika aspekter av detta, inklusive de säkerhetspolitiska. Förhoppningsvis kan vi få med oss så många medlemsländer som möjligt på en linje som tillgodoser vår energipolitik och ser till att vi inte får upprepade hot mot säkerhet. Vi måste också undersöka vilka möjligheter vi faktiskt rent rättsligt och juridiskt har för att påverka denna gasledning. Min fråga går till kulturminister . har en större grad av privat finansiering av kulturen än . Stiftelser och fonder investerar i kultur, och man har ett skattesystem som också uppmuntrar till det. Kulturministerns satsning ger inte mer kultur, bara mer offentlig finansiering. Jag tänker då på museerna. Kulturministern har valt fri entré medan man i har valt ett museikort, ett årskort för som gäller både på privata och statliga museer. Har kulturministern tittat på , som har lyckats bättre med en breddning av finansieringen? Det skulle vara ett bra tillskott och ge ny näring till både kulturutbud och kulturskapare i . Jag tackar för frågan. hade jag samtal med min finska kollega om just deras modell för att finansiera och stimulera kulturella och kreativa näringar och kulturen i stort. De gör ett inspirerande arbete, så självklart har jag en dialog med andra kulturministrar och låter mig inspireras. Man ska komma ihåg att de satsningar i kulturpolitiken som vi gör just nu i är nästan ett unikum i . Vi satsar och investerar i kulturen i vårt land när många andra länder drar ned. Det finns kulturarbetare som kan välja bort . Jag tänker på filmproducenterna. De kan välja att producera i ett annat land, för 17 andra EU-länder har produktionsrabatter för att göra film. Kan kulturministern tänka sig att driva den frågan så att det produceras film i också? När det gäller den svenska filmens förutsättningar gör vi nu en stor omläggning av svensk film, som har gått på knä . Filmbranschen har ropat efter bättre förutsättningar.