· H3C120160204fs · 2016-02-04 14:01:30 — Bostadsbristen är ett av våra största välfärdsproblem. Den skapar stora problem för människor som vill flytta till jobb och till utbildningsplatser eller som bara vill flytta hemifrån. Vi har under två mandatperioder haft borgerliga regeringar som haft ett starkt ointresse av att bygga nya hem för den svenska befolkningen. säger nu att det finns behov av att bygga 80 000 bostäder . och regeringen är överens om ett investeringsstöd som ska ge 15 000 hyresrätter med rimliga hyror. Det är väldigt bra, men det räcker inte. Eftersom bostadsbehovet är så stort kommer riskvilligt kapital att bilda flaskhals, och det kommer att hålla tillbaka nyproduktionen. funkar det så att allmännyttan och de privata investerarna måste gå in med ett eget kapital som är väldigt stort. För hyresrätter är det ett eget kapital på , vilket skapar väldigt höga trösklar för att komma in på marknaden och bygga nya hyresrätter. Är regeringen redo att uppta statliga lån för att hjälpa byggarna att bygga hyresrätter? Tack så mycket, Nooshi Dadgostar, för frågan! Vi har precis inlett samtal med de fyra borgerliga oppositionspartierna och . Där finns den här frågan som ett av inspelen. Det är viktigt att hålla dörren öppen för så många ingångar som möjligt för att kunna öka byggnadstakten i men också använda det befintliga beståndet bättre. Jag har noterat konstruktiva ingång i samtalen. Och jag tycker att det är bra att alla partier som deltar i dessa samtal är med på ett konstruktivt sätt och ser till att vi skapar goda förutsättningar för att få fatt på fler bostäder i det befintliga beståndet men också för att se till att det byggs mycket mer än så att vi kan uppnå de 700 000 bostäder som bedömer är behovet. För del är det mycket angeläget att få upp byggtakten. Men vi noterar att det är mycket svårare att bygga hyresrätter än bostadsrätter, till exempel, därför att den egna insatsen i byggandet av hyresrätter är mycket större, och trösklarna är därför mycket högre. Jag vill fråga ministern: Vad vill man göra för att trösklarna in på marknaden ska bli lite lägre och för att hjälpa byggarna att faktiskt bygga hyresrätter? Vad är ministerns egen åsikt i den frågan? Det är ju väldigt billigt för staten att låna. Tack, Nooshi Dadgostar, för uppföljningsfrågan! Vi delar problemformuleringen: att det byggs alldeles för få hyresrätter med rimliga hyror. Därför har regeringen och en överenskommelse som har bidragit till att vi har den största bostadspolitiska satsningen . I den finns det investeringsstöd som Nooshi Dadgostar tidigare nämnde. Vi har gått in i samtalen med öppna ögon och hoppas på konstruktiva samtal. Min fråga går till näringsminister . Vårt alltmer digitala samhälle och ett ökande antal molntjänster gör att behovet av och marknaden för datacenter har vuxit och kommer att fortsätta att växa. Jag besökte och med fokus på de nya datacenter som vuxit upp där. har väldigt bra förutsättningar för etablering av fler datacenter. Men det finns naturligtvis många andra länder som också vill ha en del av den kaka som växer fram. Min fråga till näringsministern är: Vad gör regeringen konkret för att öka attraktionskraft när det gäller nyetablering av datacenter? Jag tackar för frågan. Det är helt korrekt som frågeställaren säger att är duktigt på hela den digitala ekonomin, men vi har också varit väldigt framgångsrika när det gäller digital infrastruktur. bröt ny mark med Facebooketableringen. Men vi ser att flera internationella stora företag funderar över var de ska placera sina stora datacenter . Vi har ett uppdrag till Business , som jobbar med att marknadsföra internationellt i fråga om fler etableringar av datacenter i . De jobbar också ihop med lokala och regionala aktörer för att marknadsföra och ge bra förutsättningar. Det är ett viktigt arbete för att locka fler investeringar till . Dessutom har vi haft en utredning som har tittat över elskatterna, som är en väldigt viktig beståndsdel i den sammantagna attraktiviteten för som investeringsland för datacenter. Det är viktigt att får en chans att ta del av den kaka som växer fram och att vi kan locka till oss nya datacenter. Men det finns en tidsfaktor involverad i det här också, för det är ganska många av de här företagen som står i begrepp att fatta beslut om lokalisering . Då är min nästa fråga: När kan vi se konkreta förslag på bord för att underlätta för datacenteretablering i ? Först vill jag säga att jag delar bedömningen att det kommer att ske flera etableringar och och att är ett väldigt attraktivt land. Det bekräftar också de diskussioner jag har haft med internationella företag - jag har själv haft dialog med dem. Man ser att vi har en trygg elförsörjning i . Vi har stabila spelregler. Vi har dessutom en bra klimatmix i vår energipolitik som ger förutsättningar för detta. Och vi har ett bra digitaliseringsklimat. Vi bereder utredningen och hoppas återkomma så snart vi kan. Jag har en fråga till statsrådet . Det kommer många nya till . En hel del har hög utbildning. Andra saknar nästan utbildning. Var femte kille i är ensamkommande. De kommer till i tonåren. Ofta har de svårt att klara . Det innebär att de har svårt att klara gymnasieskolan. Det innebär i sin tur att de har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Vi skulle då kunna förvänta oss att regeringen lägger rätt mycket krut på att fundera på hur man underlättar för de människorna att få en snabb utbildning och att komma in på arbetsmarknaden. Vi ser att regeringen gör precis tvärtom. Man försvårar för lärlingar. Man försämrar villkoren för dem som vill anställa lärlingar. Man driver på för att alla ska tvingas läsa in universitetsbehörighet på gymnasieskolan. Och man höjer tröskeln in på arbetsmarknaden. Min fråga till Hadzialic är: Varför genomför regeringen en politik och reformer på utbildningsområdet som försvårar för nyanlända människor att komma i arbete i ? Tack för frågan, ! Jag vill faktiskt hävda att regeringen gör precis tvärtom. Ända sedan vi tillträdde har vi prioriterat svenska språket, yrkesutbildningar och att gymnasieungdomar ska klara av sin skolgång så fort som möjligt. införde vi något som vi kallar för svenska från dag ett. har 50 000 individer tagit sig igenom den sortens svenskundervisning för att lära sig det svenska språket så fort som möjligt. Vi tittar på hur sfi ska bli mer yrkesinriktat. gjorde vi själva utbildningsformen mer individanpassad. Vi har öronmärkt pengar för att den ska bli mer yrkesinriktad. Och vi satsar stort på branschsamverkan i gymnasiet - vi har deklarerat att 2016 ska bli yrkesutbildningarnas år - tillsammans med och LO. Sakerna som statsrådet tar upp är sådant som förbereddes under alliansregeringen. Jag frågade vad den här regeringen vill genomföra. I praktiken går man ju åt andra hållet. Man försvårar för lärlingar, man gör det svårare att klara gymnasieskolan och man skapar också högre trösklar till arbetsmarknaden. Det är bra att ni genomför förändringar i sfi som alliansregeringen förberedde, men jag skulle vilja att statsrådet gav tre fyra exempel på reformidéer som den här regeringen har för att underlätta för nyanlända som kommer hit med en trasslig utbildningsbakgrund att ta sig igenom utbildningssystemet och sedan få ett bra arbete i . Tack än en gång, ! Jag måste säga att jag blir väldigt förvånad över det resonemang som för. Ni hade regeringsmakten och hade då väldigt stora möjligheter att införa de reformer som den här regeringen implementerade under sitt första år som statsbärande. Vi införde svenska från dag ett. Precis som jag sa har vi investerat stort i att sfi ska bli yrkesinriktad. Vi har gjort om så att även språkintroduktionen blir mer yrkesinriktad, vilket är bra för hela skolan och etableringen. Min fråga går också till gymnasie- och kunskapslyftsministern. Till skillnad från tycker jag att det är välkänt att regeringen miljardsatsar på ett nytt kunskapslyft, och i det utgör folkhögskolorna en mycket viktig del. Det handlar om att ge människor möjlighet till det som utbildningsministern kallade för en krokigare bildningsresa och en rakare väg till arbetslivet. Det handlar om att ge människor många olika sätt att bilda sig på och att utbilda sig in på arbetsmarknaden. Folkhögskolorna är bra på att möta människor där de befinner sig och visar sig ofta passa för dem som det ordinarie utbildningssystemet misslyckas med att möta. Men de som står långt ifrån studier och arbetsmarknad måste hitta in till kunskapslyftsinstitutionerna som vuxenutbildningen och folkhögskolorna. De måste liksom mobiliseras, och därför undrar jag vad statsrådet ska göra för att underlätta för människor som står långt ifrån studier och arbetsmarknad att börja studera. Tack för frågan, ! Jag håller helt och hållet med om att folkbildningen, både folkhögskolorna och studieförbunden, är väldigt viktiga för att kunskapsbilda på många olika sätt men framför allt för att nå de människor som av olika anledningar har haft det lite svårare med etableringen i samhället. Jag ser att folkhögskolorna med sin speciella pedagogik och spridning runt om i landet kan verka både motiverande och rekryterande, både till de plattformar som de själva äger och till det ordinarie utbildningssystemet och arbetsmarknaden. Det är i den riktningen jag ämnar jobba. Tack för svaret, statsrådet! Folkbildningen och folkhögskolorna har, som statsrådet påpekar, en mycket viktig roll i det nya . Men folkbildningen omfattar också studieförbunden, och jag tänker att den del som regeringen har avsatt för kunskapslyft inom studieförbunden riktar in sig på språkinlärning och samhällsorientering för nyanlända. Då har jag en följdfråga: Vilken ytterligare roll tänker sig statsrådet att studieförbunden kan ha i det nya ? lanserade vi , som är ett första steg i att se till så att människor får de kvalifikationer som arbetsmarknaden och samhället behöver. Jag ämnar återkomma med 2.0 under det här året, där bland annat studieförbunden ska få en ännu mer aktiv roll och bland annat jobba mer motiverande och rekryterande över hela landet. Min fråga går till näringsministern. var det första partiet som tog tag i den romska tiggarproblematiken i det här landet. Vi har lagt fram förslag om att förbjuda tiggeriet och införa visumtvång gentemot de berörda länderna. Det här är problem som förnekades länge av alla partier och medierna, och sedan fick rätt - precis som vanligt. I den släppta slutredovisningen om utsatta EU-medborgare, som det kallas, framkommer något som borde ha varit uppenbart för er andra, och det är att ju mer resurser man ger till dem, desto fler kommer hit. Utredaren sa också i socialutskottet att en tiggare i genomsnitt tjänar per dag i , medan till exempel en lärare i deras hemland tjänar per dag. Den matematiken visar tydligt en sak: Problemen kommer inte att upphöra såvida inte 1) förbjuder det utländska tiggeriet och 2) inför visumtvång gentemot dessa länder. Frågan är: Är regeringen beredd att ta till dessa åtgärder? Det är inte så, som har påstått , att det går att förbjuda fattigdom, vare sig i eller i . Det här är människor som är väldigt utsatta, och därför har frågan tagits på största allvar. Vi har haft en samordnare som har jobbat väldigt nära ihop med kommuner, frivilligorganisationer, polis och andra aktörer för att se hur rättsläget ser ut och också om det finns behov av förändringar i den legala strukturen. Det är uppenbart så att den bästa hjälpen vi kan ge till de här utsatta människorna är att skapa mer av samarbeten via de frivilligorganisationer som gör insatser på plats i deras hemländer, och det är också den rekommendation samordnaren ger. En annan viktig sak är att skapa samarbete på regeringsnivå. , , besöker statsrådet för att underteckna ett nytt samarbetsavtal mellan och för att jobba långsiktigt och förebyggande med de här frågorna. Det är så man måste jobba seriöst med frågan om att minska tiggeriet i . Det handlar inte om att förbjuda fattigdom. Det handlar om att förbjuda tiggeriet så att vi slipper det. Det är mycket enkelt: Man måste se till sin egen befolkning och till vårt land först. Jag förstår att Socialdemokraterna inte har något jättestort intresse av att göra det. På exakt samma sätt som man har misslyckats med att adressera tiggarproblematiken misslyckas man nu med massinvandringspolitiken. Vi såg att pratade om upp till 140 000 personer detta år. De här tiggarna går in i trappuppgångar, de tigger, de skitar ned i parker och skogar, de står vid båtar, de attackerar och stjäl från våra hemlösa. Inför allt detta står regeringen och tittar på. Det är skamligt. Den här regeringen har till skillnad från den tidigare regeringen tagit tag i den här frågan och både utarbetat nya samarbetsavtal med de länder som är berörda och haft en samordnare som har tittat på de legala aspekterna. Vi har en utredning som handlar om hur man kan hjälpa de privata fastighetsägare som har fått olagliga kåkstäder på sina områden, och vi är väldigt tydliga med att tiggeri inte är en bra företeelse i ett modernt välfärdssamhälle. Man måste bekämpa tiggeri, för det är inte någon långsiktig lösning på de problem som de här människorna möter. Min fråga går till infrastrukturministern. är EU:s till ytan tredje största land, och effektiva transporter är avgörande för jobb och tillväxt. Alliansen har länge krävt att vi ska göra som och tillåta tyngre lastbilar. Det skulle minska företagens kostnader och utsläppen när färre lastbilar behövs för att transportera samma mängd gods. Tunga lastbilar är en vinn-vinn för svensk konkurrenskraft och miljö. Men inget förslag har kommit från regeringen, trots att alliansregeringen gjorde allt förberedande arbete och trots krav från . Det måste vara slut på att får diktera villkoren för svensk transportpolitik. Hanteringen av Förbifart och är två avskräckande exempel. När ger regeringen svenska företag möjlighet att konkurrera på samma villkor som i genom att tillåta tyngre lastbilar på våra vägar? Tack, , för frågan! var det inte så att den här frågan var helt färdigberedd. Det fanns fortfarande ett antal frågetecken, bland annat hur stor andel av vägnätet som skulle kunna öppnas för tyngre trafik. Det handlade också om risken för överflyttning från tåg till bil, vilket vi naturligtvis vill undvika. Det är kanske inte så mycket som vår gemensamma planet som sätter ramarna för både transportpolitiken och mycket annan politik. har lämnat en rapport där man visar på positiv miljönytta och där man också pekar ut ett möjligt vägnät. Regeringen har för avsikt att presentera förslag som gör att det blir möjligt att tillåta 74-tonstrafik på svenska vägar. Det gläder mig verkligen, ska jag säga, om regeringen kommer med ett förslag. Vi ligger efter när det handlar om de tunga lastbilarna. För får vår skogsnäring sämre möjligheter att konkurrera. Jag förutsätter, fru talman, att regeringens förslag blir ett komplett system och inte ett fåtal vägstumpar där dessa lastbilar är tillåtna. Både företagen och miljön behöver de tyngre lastbilarna, och det är inte rimligt att får sätta agendan i svensk transportpolitik. Jag hoppas att det här var sista gången. Vi tittar bland annat på exemplet , där man faktiskt har haft en hel del problem. Man öppnade nämligen hela vägnätet för 76-tonstrafik, och hela vägnätet är inte anpassat för så tunga fordon. Vi vill göra detta på ett sätt som gör det möjligt att både ha rimliga kostnader för vägunderhåll och öppna de delar för trafik som är lämpliga för det. Det förbereds , och vi återkommer med ett förslag för att kunna tillåta tyngre fordon på vägarna. ser tillgången på yrkeshögskolor som avgörande för tillväxt och välfärd i hela . Många branscher har svårt att finna rätt kompetens, och är en viktig pusselbit i att tillgodose företagen med efterfrågad kompetens och ge människor en högkvalitativ och användbar utbildning. Nio av tio har arbete efter avslutade studier. Mer än hälften av yrkeshögskoleutbildningarna går till de tre största städerna. Ta som exempel - trots att länet är det fjärde största besökslänet efter de tre storstadslänen har det bara fått en yrkeshögskoleutbildning som har bäring på besöksnäringen. har fått tio. Det är inte rimligt. vill se tillväxt i hela landet. Statsrådet , vad gör ni i regeringen för att fler människor än de som är bosatta i storstadsregionerna ska kunna ta del av YH-utbildningarna och på så vis skapa goda förutsättningar för tillväxt i hela landet? Jag tackar för frågan. Även för regeringen är det ytterst viktigt att föra en politik för hela . Vi för en aktiv jobbpolitik för att landet ska växa och fler jobb skapas. Vi för också en utbildningspolitik för att alla människor där ute som kanske saknar jobb ska kunna matchas mot de jobb som tillkommer, och där är väldigt viktig. Det är nämligen precis som säger så att nio av tio får jobb efter en sådan utbildning. Jag vet att det finns regionala problem med att alla inte får de utbildningar de vill ha. Det är egentligen glädjande att det finns en så stor efterfrågan. Det är därför regeringen nu gör historiska investeringar i utbildning. Vi kommer att bygga ut , och det kommer att främja hela . Jag tackar för svaret. Vi i välkomnar att regeringen nu öppnat upp för möjligheten att läsa in yrkeskompetens via komvux så att behörighet ges till . Men förutom att utöka och bredda yrkeshögskoleutbildningarna och göra dem tillgängliga i hela måste det bli möjligt för en utförare av yrkeshögskoleutbildningar att ansöka om tillstånd att bedriva utbildning för än . Det handlar om stora investeringar och kontinuitet. Är statsrådet beredd att agera i den frågan? Jag tackar för följdfrågan. Jag blir himla glad att vi är så överens om de reformer som behövs för . Vi ska inte bara se till att kapaciteten byggs ut, vilket är bra för kompetensförsörjningen på arbetsmarknaden och därför viktigt för att hela ska leva, utan vi måste också genomföra reformer för att yrkeshögskolorna ska bli ännu lite vassare. Bland annat har jag tagit tag i frågan . En remissrunda som handlar om just detta är igång. Industrierna är en ovärderlig tillgång för , och det går bra för stora delar av svensk industri . Det rapporteras allt oftare om nya investeringar, nya försäljningsrekord och nyanställningar. står industrin inför en rad utmaningar. Vi är mitt uppe i den fjärde industriella revolutionen, där digitalisering och automatisering radikalt förändrar förutsättningarna för industriell produktion. För att ska kunna hävda sin industriella utveckling i en allt hårdare konkurrens internationellt har regeringen nu beslutat om en nyindustrialiseringsstrategi som ska bidra till att stärka industrins konkurrenskraft och göra investeringar i mer attraktiva. Det är bra. Min fråga till närings- och innovationsminister är därför hur han ser på potentialen när det gäller att främja industriell produktion i . Jag tackar för frågan. Det är riktigt att vi ser ett uppsving för svensk industri just . Om vi tittar på exportsiffrorna för ser vi att industrisektorn faktiskt slår tjänstesektorn i export, och det var ganska länge sedan den gjorde det. Vi ser också större investeringar än på mycket länge i stora delar av industrin. Vi ser även att industrin får allt svårare att rekrytera, vilket är en utmaning. Tiden det tar att rekrytera blir allt längre, och därför blir regeringens satsningar på kompetensutveckling så viktiga. Jag ser dock ett öppet fönster för att faktiskt jobba med att öka industrins betydelse i , både när det gäller den traditionella tillverkningen och när det gäller tjänsteinnehållet i produktionen. Med automatisering och digitalisering kan vi nämligen konkurrera med andra länder. Business släppte en väldigt spännande rapport som visade på företag som de facto har flyttat hem produktion till när vi är tillräckligt effektiva, duktiga och ligger i framkant. Det måste vi se mer av i . Jag tackar ministern för svaret. Det är väldigt glädjande att vi nu har en regering och en näringsminister som tar dessa frågor på största allvar. Det är bara , som då var statsminister för en annan regering, stod i och sa att industrin var "basically gone". Därför är de här beskeden väldigt glädjande. Min följdfråga blir hur man avser att arbeta vidare med strategin för att se till att de konkreta åtgärder som behövs kommer på plats. Det är precis så; nu måste industrin vara tillbaka i det politiska finrummet också. Det är fortfarande så att av svensk export kommer från antingen industriproduktionen eller tjänstesektorer som är knutna till industrin. Det är alltså ryggraden i svensk ekonomi. har jag nya industrisamtal, där vi kommer att tala om just implementeringen av och handlingsplanen kopplad till Smart industri-strategin. Det handlar om hur vi nu går vidare och vilka prioriterade insatser vi gör för att stärka industrins förutsättningar i . Svensk näringspolitik behöver utvecklas i samklang med miljön. Vi måste få ett nytänk inom alla ekonomiska verksamheter, globalt sett, om vi ska undvika en farlig klimatförändring. Det är otäcka scenarier vi går mot om vi inte gör något, som ett massutdöende av djur- och växtarter på jorden och så tuffa väderförhållanden i form av stormar, skyfall och torka att det kommer att vara svårt att upprätthålla en civilisation som den vi ser när det gäller till exempel jordbruk, en fungerande infrastruktur och så vidare. plockades det bort en klimatrapport från underlag till den nya infrastrukturplanen. Jag har hört att kände till detta men inte agerade. Min fråga till näringsministern är därför om på allvar vill se över näringslivets möjligheter att transportera mer gods på järnväg och om man tar ansvaret för klimatfrågan på allvar. Det är nämligen en stor del av näringslivet som faktiskt efterfrågar transporter på tåg. Jag var den som tog emot underlaget från , och den rapport nämner ansågs inte tillräckligt bra för att kunna utgöra ett underlag. Det är däremot inte så att klimatfrågan därmed är bortglömd, utan den ligger tvärtom som en väldigt viktig ansats i allt arbete regeringen gör. Jobbskapande, utbildningsfrågor och klimatfrågan står allra högst upp på regeringens agenda. Vi kan dock inte bygga bort klimathotet med ny infrastruktur. Det är en del av problemet, men det är långt ifrån det enda vi behöver göra på transportområdet. Det kanske till och med är den mindre delen av det som behöver göras på transportområdet. Den här rapporten kommer enligt att komma tillbaka i en annan form, men man gjorde bedömningen att den inte var tillräckligt bra för att kunna följa med underlaget. Det har länge påtalats att jobbar så att säga emot sina mål - att man bygger mer väg än järnväg. Klimatfrågan är egentligen ganska ny på vårt bord - det är bara i ungefär vi har haft den på agendan så här tydligt. Någonstans måste vi tänka om. hörde jag att kände till det här. Jag tänker att mycket är kopplat till näringsplaneringen i , hur vi planerar godstransporter och så vidare för att få en hållbar och resilient ekonomi. Någonstans måste vi våga erkänna att vi inte kan fortsätta satsa på väg, utan det är järnväg som är . Vi behöver göra stora satsningar på både väg och järnväg för att klara såväl miljömål som jobb, tillväxt och utveckling. Regeringen styr inte över vilka underlag myndigheterna presenterar. Men när tar fram prognoser bygger man dem på antaganden med befintlig politik men också med tillkommande politik. Politiken är det vi som ska stå för. Vi ska fatta beslut om politiska reformer som tar oss närmare det fossiloberoende samhället, och det kommer vi att göra på olika sätt. interpellerade jag näringsministern i ett ärende som rörde nya Natura 2000-områden på norra eftersom de områdena riskerade att försvåra näringsverksamhet i anslutning till kalkbrytning. meddelade regeringen att man anmäler 15 nya områden och tio utvidgningar till EU. Ett komplext ärende avslutades, och två brytande företag fick sina utvidgningsmöjligheter kraftigt begränsade.