kam-fs · H4C120160915fs · 2016-09-15 14:00:00 — Vid frågestunden svarar ministrarna i regeringen på frågor från riksdagsledamöterna direkt i kammaren. Följande ministrar deltar: Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Försvarsminister (S) Kultur- och demokratiminister (MP) Civilminister (S) Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Debatter och beslut i kammaren Ambassadör har lämnat över sin utredning om försvar och säkerhetspolitiska samarbeten, inklusive Nato, till regeringen. Bringéus fastslår att västs samlade konfliktavhållande förmåga skulle öka med i Nato. I sin regeringsförklaring underströk statsministern vikten av samarbete när det gäller säkerhet. Därför, herr talman, vill jag fråga försvarsminister varför det är så viktigt för regeringen att hålla dörren stängd till Nato. Säkerhetspolitiken är liksom ingen kappvändarverksamhet, utan det krävs viss stringens, långsiktighet och stabilitet i det sammanhanget. Att ändra säkerhetspolitisk doktrin skulle få stora konsekvenser och framför allt också sätta press på . Vi tror att situationen gagnas bäst av att vi håller fast vid den militära alliansfriheten, höjer den militära förmågan enligt det beslut som har fattat och fördjupar våra samarbeten med andra länder, vilket vi gör på ett mycket omfattande och effektivt sätt jämfört med hur det såg ut under den förra regeringsperioden. Vi har fördjupat samarbetet med bortom fredstida förhållanden och övar armé, flyg och marin. Vi har ett avtal med , vi har ett avtal med , vi har ett avtal med och och vi har utvecklat vår relation till de baltiska länderna. Så ser samarbetslinjen ut. När det gäller säkerhetspolitik kan den ändras rätt fort beroende på hur omvärldsläget ser ut, och det har vi ju sett . Varför föredrar då regeringen ett bilateralt samarbete med och de övriga länder som försvarsministern radade upp här i stället för ett samarbete inom ramen för Nato, där tillsammans med likasinnade andra stater skulle ha mycket större möjlighet att påverka samarbetet? Inom ramen för Natos partnerskap deltar vi och på en militärt alliansfri grund. Vi utgår då ifrån att vi har det geografiska läge vi har. Självklart är det så att om och i förlängningen skulle ändra säkerhetspolitisk doktrin får det en avgörande konsekvens för spänningsläget i vår del av . Varför ska vi gå in i ett sådant läge? Vi anser att det samarbete vi har är det stabilaste, bästa och lugnaste sättet att hantera säkerhetspolitiken . I går kunde man i tidningen läsa en debattartikel som var skriven av forskaren . Han har skrivit två rapporter till den utredning om vinster i välfärden som regeringen har tillsatt. I artikeln skriver han: "När säger i SVT:s att vinstnivån i välfärdsbolagen ska vara lägre än så går han emot min analys. Skulle hans förslag bli verklighet skulle det i praktiken innebära ett förstatligande av välfärdssektorn." Trots att många patienter, elever och anhöriga och personal är nöjda med den kvalitet, omsorg och skola som många företag erbjuder vill ni ändå kapa dessa vid fotknölarna. Tack, , för frågan! Regelverket för privata utförare i den offentligt finansierade välfärden behöver utvecklas och justeras. Vi behöver säkerställa att skattebetalarnas resurser används så effektivt som möjligt och till de ändamål som de är avsedda för. har vi inte den typen av regelverk, och därför har vi också sett att vi har verksamheter där resurser används till helt andra verksamheter än de som de är avsedda för. Vi har haft konkurser i skolverksamheter som har inneburit att tusentals barn och ungdomar har fått stå utanför sina skolor när de ska gå till undervisningen. Vi har haft oseriösa aktörer som har tagit sig in i välfärdsverksamheterna, och det vill vi inte ha. Vi vill gynna seriösa aktörer - privata utförare, kommunala utförare och kooperativa utförare som finns i välfärden. Vi vill värna mångfalden, och då måste vi också ha ett regelverk som är långsiktigt hållbart. Det är den frågan som har att besvara. Betänkandet kommer först . Er vinstjakt på företagen kommer bara att resultera i att många företag, och de flesta är ju faktiskt väldigt seriösa, kommer att få stänga igen sin verksamhet, trots att de äldre, anhöriga, personal och elever är nöjda. Trots att till och med forskare som utredningen anlitat varnar för att mångfalden kan försvinna fortsätter ni er jakt på företagen. Varför vill ni förstatliga välfärdssektorn, ? Jag vet inte var uppgifterna om förstatligande kommer ifrån. I direktiven till är det väldigt tydligt att uppdraget är att säkerställa att vi får bättre resursanvändning i välfärden och att vi säkrar mångfald och valfrihet för brukare. Det finns alltså inga planer på att förstatliga. Tvärtom behöver vi förstärka mångfalden, men då måste också de mindre aktörerna, de kooperativa aktörerna och non-profit-aktörerna få möjlighet att finnas med i välfärden. Jag har en fråga till arbetsmarknadsminister . Den stora mängd nyanlända som har kommit till ställer stora krav på integration och insatser för integration, där språk är en viktig nyckel för möjligheten att ta sig in i samhället. Just nu letar kommuner med ljus och lykta efter sfi-lärare för att kunna hitta den kompetens man behöver för att ge de nyanlända den kompetens de behöver. Regeringen lanserade tidigare med buller och bång det man kallar för Lärarlönelyftet för att öka attraktiviteten i läraryrket och locka fler att bli lärare. I den satsningen ingår inte sfi-lärare, vilket skickar en väldigt underlig signal, eftersom det kanske är där som behovet just nu är som allra störst. Tack, , för frågan! Det är helt riktigt: Vi har stora utmaningar när det gäller språkundervisningen. Regeringen har ju tagit initiativ till svenska från dag ett, . För att utnyttja resurserna maximalt använder vi - och har fått hjälp av - folkbildningen, som gör stora insatser. Sfi, som ju kommunerna ansvarar för, står inför mycket stora utmaningar. Bristen på sfi-lärare var stor redan innan, och den är nu ännu mer skriande. Regeringen gör stora satsningar på att utbilda fler sfi-lärare. Det är en kompletterande utbildning så att fler ska kunna bli sfi-lärare. Problemet är ju inte att vi har många sfi-lärare som inte jobbar i yrket. Problemet är att vi har väldigt få utbildade sfi-lärare, och det är viktigt för att kunna upprätthålla kvaliteten i undervisningen att man också har rätt utbildning. Tack, , för svaret! Jag förstår att man som arbetsmarknadsminister tycker att det är knepigt när regeringen lägger sig i lönebildning. Det gör det hela mycket mer dynamiskt, så att säga. Men har man valt att göra som man har gjort, och då får man också ta ansvar för det. Utmaningen blir ju att den lärarstudent som funderar på vilken bana man ska gå, eller den lärare som är lärare i svenska och som skulle behöva gå just den här vidareutbildningen till sfi-lärare, som regeringen gärna vill satsa på, alltså gör ett val där de kommer att få lägre lön om de svarar på behov som finns. Är inte det ett problem som regeringen borde se och adressera? Vi har stora problem och stora utmaningar när det gäller behovet av sfi-lärare. Att det skulle vara många sfi-lärare som inte vill jobba som sfi-lärare är inte det stora problemet utan att vi har alldeles för få som har rätt utbildning. I satsningen på ökad attraktivitet i läraryrket har regeringen valt att satsa på ungdomsskolan och inte på vuxenutbildningen, och sfi är en skolform som hör hemma inom vuxenutbildningen. I regeringsförklaringen sa statsministern att kvalitet och valfrihet ska prägla välfärden. Det låter lovande att regeringen antyder att man förstår att kvalitet och valfrihet hänger ihop. jobbar regeringens utredare med ett förslag om att inskränka företags möjlighet att verka i välfärden som är så hårt att utredningens egen expert säger att det i praktiken skulle innebära ett förstatligande av välfärdssektorn, vilket allvarligt skulle skada , dess tillväxt och allas vårt välstånd. är vi många som är oroliga. Därför frågar jag statsrådet : Hur ska ni få kvalitet och valfrihet i välfärden om det inte finns några företag där och inte heller något välstånd? Jag tackar för frågan. Riskkapitalbolagen hör inte hemma i välfärdsverksamheterna. Det är inte min åsikt, herr talman, utan ord. De uttalades när satt i regeringen och var vice statsminister. Om vi menar allvar med att vi ska ha en effektiv resursanvändning och långsiktighet i välfärden måste vi vidta åtgärder så att de som är verksamma i välfärden och får våra skattepengar för att bedriva skolverksamhet och välfärdsverksamhet är seriösa och använder resurserna till det som de är avsedda för. Vi har inte de verktygen . Därför hade vi JB-konkursen. Vi har haft enorma övervinster i barn- och ungdomsvården, som är den välfärdsverksamhet som riktar sig till de mest utsatta i vårt samhälle. Regeringen kommer att verka för långsiktigt hållbara regelverk. Vi kommer att verka för mångfald och kvalitet. Vi blundar inte för problemen, och vi stannar inte vid retorik. Det finns bottennapp både inom privat och kommunalt driven välfärd. Många mätningar visar dock att välfärdsföretagen i genomsnitt har högre kvalitet och mer nöjda servicetagare. ska inte ha vinsttak; de ska inte finnas över huvud taget i välfärden. Kvalitet säkras genom höga krav och skarp tillsyn, inte genom att man jagar väderkvarnar. Vad svarar statsrådet de seriösa välfärdsföretag och nöjda servicetagare som är oroliga för framtiden? De seriösa privata aktörer som finns i den gemensamt finansierade välfärden och som levererar kvalitet har inget att frukta. De kommer att vara välkomna i det fortsatta systemet och kommer att kunna bidra till att utveckla välfärden och höja kvaliteten i välfärdsverksamheterna. Men de som är inne i välfärden för vinstjakten, som drar ned på bemanningen för att öka vinsten och som försämrar kvaliteten för att maximera vinsten ska inte finnas i den gemensamt finansierade välfärden i . Här fokuserar vi på kvalitet och effektiv resursanvändning. På ett något udda sätt släppte regeringen beskedet att Riksutställningar på ska läggas ned. Riksutställningar är en expert- och resursmyndighet för utveckling och samarbete inom museiområdet och stöder museerna genom såväl omvärldsanalys som metodutveckling och rådgivning. I utredningen om ny museipolitik som överlämnades till regeringen föreslogs att Riksutställningar skulle läggas ned och att resurserna i stället skulle användas till att bygga upp en ny museimyndighet. betonades att verksamheten är viktig, och det gäller framför allt Riksutställningarnas betydelse för utveckling och samverkan men också det särskilda uppdraget när det gäller den samtida konstens utveckling och spridning. Vad jag förstår är tanken att allt ska uppgå i , som förvisso är duktiga på sitt men som ägnar sig åt helt andra saker. Jag är en positiv person och hoppas alltid att kulturministern har en plan innan hon river upp och lägger ned. Min fråga är därför: Hur tänker hon garantera att Riksutställningars viktiga kompetens tillvaratas och utvecklas? Jag tackar riksdagsledamot . Jag har en plan. Jag har en plan för kulturen i . Jag har en plan för att vi ska skapa mer kultur till fler. Kulturen är en mötesplats för människor, och vi behöver ett som håller ihop och fler mötesplatser. Vi behöver också en sammanhållen kulturpolitik. Vi behöver en professionaliserad kulturpolitik, en professionalism som finns i våra institutioner. är en sådan plattform, en möjlighet. Vårt beslut att Riksutställningar ska avvecklas och växa in i är en satsning på de viktiga uppgifter som Riksutställningar har och har utfört med den äran. Vad gäller de jobb som finns på , en ö som har fantastisk potential men där det är viktigt att jobben finns kvar, vill jag poängtera att det inte finns någon risk för att dessa försvinner. Jag undrar vilken konsekvensanalys regeringen har gjort innan man släpper detta besked. Att en sådan saknas påtalade Riksutställningar i sitt remissvar . I remissvar nämns inte med ett ord hur man ska tillvarata och utveckla Riksutställningars verksamhet, utan man ser det som en sysselsättningspolitisk fråga. Riksutställningars roll har varit under diskussion , men förändringar måste göras med respekt för uppdraget och kompetensen och utan att man kastar ut barnet med badvattnet. Riksutställningars vara har diskuterats . Det finns mycket skrivet och många tankar. Vi har också haft utredningar om detta, bland annat , och många remissvar. Detta går i linje med remissvaren. Det är alltså underbyggt, och vi vet vart vi ska. Vi ska stärka kulturens roll i vårt land. Vi ska ge den mer plats. Vi ska professionalisera den och visa att med professionens hjälp och med ett armslångt avstånd mellan politiken och professionen kommer dessa verksamheter att utvecklas till allas vårt väl och ve. tillbaka pågår det en debatt om det är rimligt eller inte att skattepengar används för att finansiera lönedumpning. Jag tycker inte att det är rimligt, och därför är det glädjande att det ligger en proposition på bord om att förhindra skattefinansierad lönedumpning. Dock cirkulerar det flera oroande påståenden om lagförslaget i debatten. Bland annat hävdas att regeringens förslag ställer lägre krav på utländska företag och att dessa därigenom kommer att kunna ägna sig åt lönedumpning. Kan civilministern klargöra om detta stämmer eller inte? Jag tackar för frågan. I ska svenska löner gälla. Det första vi kan göra för att säkerställa detta är att se till att våra skattepengar inte används till att dumpa lönerna för dem som sliter i välfärden och i offentligt finansierad verksamhet. Vi får oroande rapporter från åkerinäringen. Vi får mycket oroande rapporter från taxibranschen om bekräftade lägstalöner på . Detsamma gäller städbranschen. har vi tagit fram ett förslag som innebär att det offentliga ska ställa krav på sjysta villkor i samband med offentlig upphandling. Dessa villkor ska gälla både svensk arbetskraft och utstationerad arbetskraft. Det ska bli en klar förändring mot hur det är nu när svenska seriösa företag som erbjuder sina medarbetare löner och villkor enligt svenska kollektivavtal diskrimineras. Denna diskriminering måste upphöra, och det sker genom att vi lagstiftar mot det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tackar för svaret. Det är såklart viktigt att vi konkurrerar på lika villkor oavsett om det är svensk eller utländsk arbetskraft. Jag ser fram emot att propositionen går igenom i . har aktivt verkat för att få bort tiggeriet i , som har blossat upp, inte minst i och med öppna gränser mot bland annat och . Vi har drivit frågan aktivt i både och den offentliga debatten. Alla andra partier har varit negativa till våra förslag och dessutom kastat en massa mindre smickrande epitet på oss på grund av dem - tills alldeles då nästan alla insåg att hade rätt igen. En tydlig omsvängning skedde när civilministern sa att han övervägde att införa ett tiggeriförbud liknande det i våra grannländer. Problemet är bara att regeringskollegan dementerade utspelet, och både och tillbakavisar att det förs sådana samtal i regeringen. Kommer regeringen att komma med ett förslag om att förbjuda tiggeri, eller var det bara tomt prat? Det är allvarligt att människor lever under så fattiga och utsatta förhållanden att de tvingas till tiggeri. Det strider mot den människosyn som regeringen vägleds av om människors lika värde. Att tigga för sitt uppehälle är inte någon långsiktig lösning. Det är inte hållbart, och det leder inte till att människor får ett bättre liv. Lösningen på detta finns i att människor som kommer till för att tigga får drägliga livsförhållanden i sina egna hemländer. Det är huvudlinjen i regeringens politik. Vi utesluter inte att man kan behöva vidta ytterligare åtgärder. Det är till exempel viktigt att man kan avhysa personer som bosätter sig olovligen. Också andra saker kan behöva göras, men grundsynen är att människor som är så utsatta att de inte har någon annan väg framåt än att tigga ska få stöd och hjälp till ett värdigt liv. Svaret på min fråga, även om inte sa det rakt ut, är alltså nej. Svaret från regeringen är att de inte ska förbjuda tiggeri, utan de ska ha fler sociala insatser och slänga ut mer pengar på de EU-tiggare som kommer till vårt land. Det är beklagligt. sitter i salen , men han kunde uppenbarligen inte svara på frågan själv. Jag tycker att det är bra att vi fick ett tydligt svar, även om vi inte fick höra det. Jag ställer ändå frågan: Var det ett ja eller nej på om ni vill införa ett tiggeriförbud? Jag svarar under frågestunden för de frågor som inte rör något av de andra statsrådens ansvarsområden. Det är därför jag svarar på denna fråga. Det är ett allvarligt problem att människor tigger på gatorna i . Så kan vi inte ha det, men har inte lösningen på detta problem. förslag till regional indelning för har för del otillräckliga funktionella samband. Regionen blir dessutom geografiskt väldigt stor. Det är uppenbart att andra hänsyn än det som borde vara grunden, det vill säga arbetsmarknadsregioner och tillväxt, ligger till grund för kartritningen. Hur sjukvården ska organiseras är en märklig utgångspunkt. Ett av är att de nya länen ska vara väl anpassade till befolkningens vardagsmönster. Det är inte nuvarande förslag. Det är olyckligt att slarva bort en viktig reform genom fel fokus. Dessutom är tidsplanen orealistisk, med ett ikraftträdande . Varför vill regeringspartierna göra denna reform till ett hastverk där medborgarnas frågor saknar svar och rimlig demokratisk implementering nonchaleras? Tack, , för frågan och för engagemanget i regionfrågan! Den decentraliserade välfärdsmodellen måste värnas och utvecklas. Vi behöver decentralisera mer av beslutsfattandet närmare människorna. Då behöver vi regioner som är jämnstarka och som har rätt förutsättningar för att fortsätta att bedriva sjukvård, regionalt utvecklingsarbete och inte minst kollektivtrafik. För detta behöver vi genomföra en reform som påverkar de administrativa gränserna. Just nu har vi ett förslag på bordet som remissbehandlas, och alla berörda parter har möjlighet att komma in med remissvar. kommer vi att ta emot remissvaren, och därefter kommer vi att fortsätta beredningsprocessen. Självklart är det viktigt att beakta de synpunkter som finns när det gäller indelningsfrågor, men det är otroligt viktigt att vi fortsätter att decentralisera välfärden och den offentliga sektorn i och att vi regionaliserar . Det är en styrka för vårt land. Om det beslutas om den föreslagna regionala indelningen är det enda rimliga ikraftträdandet . Det är orimligt att de sex befintliga landsting som är tänkta att bilda ska hinna omorganiseras till ett landsting som samordnar övrig verksamhet till . Varför inte låta frågan belysas och diskuteras i en valrörelse? Jag tror att är rätt ensam om att mena att detta är ett hastverk där vi har en skyndsam process. Jag tror att det var 1967 som den första utredningen om den regionala indelningen i redovisades. har vi haft två statliga utredningar som har föreslagit en ny regional indelning i både statlig och landstingskommunal sektor. Detta har diskuterats väldigt intensivt , både i Landstingssverige och i staten. är det att agera, men det måste självfallet göras med förankring hos de berörda aktörerna. Det är nu tredje gången gillt som det påpekas för kulturministern att samlingslokaler behöver ett utökat stöd och att lokal utveckling, demokratiska samtal, kultur, integration och möten förutsätter de mötesplatser som våra 1 423 bygdegårdar erbjuder. presenterar regeringen sin budget. och arbetarrörelsen blir säkert lika besvikna som vi i bygdegårdarna om det återigen visar sig att ministerns prat om civilsamhällets betydelse är lika tomt som . Kommer hon att fortsätta att urholka stödet till samlingslokalerna och deras organisationer eller inte? Det talades tidigare om det professionella kulturarbetet. Vi behöver den ideella kulturen också. Tack, , för engagemanget i frågan! Det är ett engagemang som du delar med många av dina partikamrater och många här i . Att människor får möjlighet att mötas är vi i väldigt stort behov av. Det som vi i regeringen just nu arbetar intensivt med och som vi kommer att fortsätta att arbeta intensivt med också under nästa mandatperiod är att skapa mötesplatser. Vi håller på med ett samhällsbygge. Vi satsar på ett som håller ihop. Då är det frivilliga arbetet, det fria kulturlivet och civilsamhället helt centralt. Självfallet behöver man mötesplatser. Jag har aldrig pratat tomt, aldrig i hela mitt liv, och jag kommer inte att göra det nu heller. Tvärtom kommer vi med besked som kommer att slå många med häpnad. Tomt och tomt, . informerades du om att din myndighet använder en och av det stöd som skulle gå till samlingslokalernas organisationer för att i stället betala personalens löner. ber jag dig återigen att komma till något av våra 1 400 hus för att på plats se hur mycket varje satsad krona gör för ungdomar, för kulturen, för den lokala utvecklingen och för möten i vardagen mellan svenskar och nyanlända. Du sviker oss väl inte en gång till? Återigen: Jag är glad för detta engagemang. Här möts vi verkligen över de gränser som man försöker sätta upp. Det civila samhället är helt centralt i det samhällsbygge som vi håller på med, och självfallet behöver man mötesplatser. Jag åker runt i landet och träffar dem som du talar om , , för att få detta ännu mer bekräftat, som underlag för den politik vi bedriver. Min fråga går till försvarsministern. Jag kan inte säga att det är glädjande att se att försvarsministern har brutit avvecklingen och nedbrytningen av försvarssystemet, där Alliansen tävlade i att ha ledartröjan. Om man tittar på de strategiska platserna, varav är en - försvarsministern är medveten om det - ser man att vi nu bygger upp försvaret där igen. Hur ser nästa steg ut? Hur ser framtiden ut? Jag tänker på luftvärn, artillerisystem, robotar och värnpliktsutbildningen, som införs igen. Ska man lokalrekrytera till den och utbilda på ? Kan försvarsministern utveckla lite grann när det gäller framtiden och steg två och kanske tre? har regeringen fattat beslut om att ändra regleringsbrevet till Försvarsmakten. Där tidigarelägger vi etableringen av stridsgruppen på . Det som är sagt i det beslut som gäller är att vi ska bygga upp stridsgruppen med ett mekaniserat kompani och ett stridsvagnskompani, sammanlagt ca 300 personer. Det ska övas med luftvärnskapacitet och marin basering i området. Vi ska ha flygvapnets närvaro på Visbybasen och ha en hög frekvens av övningsverksamhet över huvud taget. Det är vad vi har att vänta . Sedan krävs det kanske ingen djupare fantasi för att se att när Försvarsberedningen väl är tillsatt blir detta en fråga som kommer att diskuteras där. Då finns all anledning att ta upp en del av de perspektiv som berör. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Frågestund Jag tycker att det är glädjande. Jag vet att försvarsministern inte kan prata om vilka luftvärnssystem som vi ska köpa. hoppas vi sverigedemokrater att man satsar på de system där svensk försvarsindustri kan vara en del och där vi har spetsteknologi - sådana system finns. Jag vet att försvarsministern inte kan peka ut de systemen. Men med försvarsministerns klokhet tror jag säkert att han sprider sanningar runt omkring sig även i det stycket. Tack för de smickrande orden! Den ön har ett militärstrategiskt läge som är viktigt inte bara för . Det som sker på har direkt bäring också på de baltiska länderna och är viktigt också för . Det var en stor glädje att kunna besöka flygvapenövningen för sedan, där finska förband deltog i övningsverksamheten på . Först måste jag visa min uppskattning och glädje över att regeringen har aviserat att det kommer att bli en ny jämställdhetsmyndighet i . Jag är väldigt glad över att det ska bli ett strukturellt arbete för att komma till rätta med jämställdheten. Men det var inte det jag tänkte fråga om, för det vet jag ju redan.