ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H41094 · 2016-10-28 00:00:00 — Interpellation 2016/17:94 Språkkrav på svenskflaggade passagerarfartyg av Boriana (M) till Statsrådet (S) Kravet på att behärska något av de skandinaviska språken stänger ute en betydande del av befolkningen från arbete inom sjöfarten. Enligt EU-direktivet 1999/35/EG ska besättningen på ett fartyg kunna tala det eller de språk som talas av majoriteten av passagerarna som reser på en särskild rutt. Transportstyrelsen tolkar detta krav som att besättningarna på alla svenskflaggade fartyg som trafikerar ska kunna tala något av de skandinaviska språken. Vilket språk som talas av majoriteten av passagerarna kan dock variera över året. är det inte ovanligt att tillströmningen av turister gör exempelvis engelska till det bäst lämpade gemensamma språket ombord. Arbetsspråket för personal ombord på fartyg är dessutom engelska snarare än svenska eller något annat skandinaviskt språk. Vi är en del av en internationell marknad, och det är inte självklart att personalen på ett svenskflaggat fartyg måste ha svenskt ursprung eller kunna tala svenska. Delar av besättningen har liten eller ingen användning av att kunna något av de skandinaviska språken, eftersom de sällan kommer i kontakt med passagerarna. Det kan handla om exempelvis kockar och maskin- eller städpersonal. En förändring av språkkraven påverkar inte heller säkerheten. Alla befattningar ombord har en bestämd roll i eventuella nödsituationer, och alla befattningar har en specifikation på vilka utbildningar och språkkunskaper som krävs för uppgiften. Andra länders myndigheter tolkar språkkravet annorlunda och på ett rimligare sätt. Exempelvis gäller språkkravet bara den del av besättningen som ansvarar för utrymningen på danskflaggade fartyg. Den snäva tolkningen av språkkravet försvårar för rederierna att rekrytera sjömän från andra EU-länder som det råder kompetensbrist i . För att underlätta rekryteringen av personal och för att skapa förutsättningar för en konkurrenskraftig svensk passagerarsjöfart bör språkkravet tas bort eller förändras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta för personer som inte talar något av de skandinaviska språken att skaffa sig ett arbete inom sjöfarten? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förändra reglerna för språkkrav på svenskflaggade passagerarfartyg?
ip · H41095 · 2016-10-31 00:00:00 — Interpellation 2016/17:95 Andrahandsuthyrning av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (MP) ställde jag en skriftlig fråga till dåvarande bostadsminister om vilka åtgärder han avsåg att vidta för att komma till rätta med de höga andrahandshyrorna (skriftlig fråga 2015/16:506). Redan då fanns det tendenser till att lagen (2012:978) om uthyrning av egen bostad inte skyddade andrahandshyresgästen från ockerhyror. I sitt svar uttryckte bostadsminister att ”även jag anser att utvecklingen av andrahandshyrorna är problematisk” (Dnr N2015/08942/PUB). ser utvecklingen betydligt mörkare ut. Andrahandshyrorna ökar snabbt som utbudet minskar. Många menar att andrahandsmarknaden för bostäder inte varit så här brutal på . Var tionde person har blivit lurad på förskottshyra eller deposition. Polisen menar att situationen bäddar för att folk blir utnyttjade. I en enkät om andrahandsuthyrning som genomförde uppgav var tredje person att de mött oseriösa uthyrare och nästan var fjärde att de kommit i kontakt med en bedragare. av de tillfrågade har till och med blivit utsatta för hot, våld eller övergrepp i samband med uthyrning (, rapport 2015:39). En ny trend är att det uppstår en budgivning mellan bostadslösa om andrahandskontrakten. Den som är villig att betala högst månadshyra vinner, ett system som påminner om marknadshyra – som vi i inte vill ha. Det är väl känt att den lagstiftning som den borgerliga regeringen införde 2013 försvagade den enskilde oerhört mycket, vilket har öppnat upp för den här typen av utnyttjande. ställde jag en skriftlig fråga till nuvarande bostadsminister om vilka åtgärder han tänker vidta för att komma till rätta med de höga hyrorna på andrahandsmarknaden (skriftlig fråga 2016/17:106). I sitt svar ger bostadsministern uttryck för en helt annan linje än sin företrädare. Bostadsministern nämner över huvud taget inte problemen med den nya privatuthyrningslagen och konstaterar att ”regeringen ser ett bättre nyttjande av befintliga bostäder och däribland en ökad uthyrning av privatbostäder som en viktig del för en bättre fungerande bostadsmarknad i hela landet.” (Dnr N2016/06380/PBB) Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Har statsrådet en annan uppfattning än sin företrädare i frågan om andrahandsuthyrning?
ip · H41096 · 2016-10-31 00:00:00 — Interpellation 2016/17:96 Storregionernas effekter på sjukvården av (M) till Statsrådet (S) Totalt 20 740 människor i har undertecknat en begäran om en folkomröstning om de föreslagna storregionerna. Det är en tydlig begäran från medborgarna att förslag till storregioner förankras tydligare. Medborgarna har rätt till att veta vilka fördelar de föreslagna regionerna kan tänkas bidra till. Enligt statsrådets kollega finns det exempelvis för många akutsjukhus i . Hur förutsättningarna ser ut för dessa efter en genomförd regionbildning, liksom förutsättningarna för hela hälso- och sjukvården, är en angelägen fråga gällande de nya storregionerna. Dock är det ännu oklart hur de nya storregionerna är tänkta att bidra till bättre förutsättningar för den svenska hälso- och sjukvården. Statsrådet har i sitt svar på min skriftliga fråga (2016/17:103) framfört att han ser ett tydligt behov av en ny regionindelning. Detta menar han har uttrycks från representanter i de kommuner där han har genomfört sina kommundialoger. Hur är då synen på det förslag som föreligger? Vid sidan av de 20 740 namnunderskrifter som lämnats in i tillkommer drygt 20 000 underskrifter i , och ytterligare är att vänta med tanke på den insamling av underskrifter med krav på en folkomröstning som för tillfället genomförs i och . Det finns enligt mig en stor oro kring hur det föreslagna Stornorrland kommer att inverka på tillgång till och kvalitet på hälso- och sjukvården. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Drar statsrådet fortfarande slutsatsen att det finns ett stort stöd för de föreslagna regionerna i allmänhet och Stornorrland i synnerhet?
ip · H41097 · 2016-10-28 00:00:00 — Interpellation 2016/17:97 Visum för tredjelandsstudenter av (C) till Statsrådet (S) Internationaliseringen av den högre utbildningen är viktig. Om ska hänga med i den internationella konkurrensen behövs rejäla förändringar för bättre konkurrens och ökad kvalitet i den högre utbildningen. Det internationella utbytet är där en viktig del, både vad det gäller internationella forskare som kommer hit för att arbeta och internationella studenter som väljer att läsa hela eller delar av sin utbildning i . Dessvärre vittnar högskolor om en utdragen process för handläggning av visumansökningar för tredjelandsstudenter. Exempelvis måste betala tillbaka studieavgiften för runt 100 tredjelandsstudenter för att migrationsverket inte hunnit hantera deras ansökningar , och de har därmed inte fått sina visum till terminsstart. Utöver långa handläggningstider hos vittnar högskolor om problem med samordningen i visumprocessen, där även intervju på ambassaden och utförande av id-kort ingår. Momenten måste vara synkade för att studenten ska få sitt visum , något som inte går att säkra. Detta är en katastrof. Inte bara ur ett ekonomiskt perspektiv, för lärosätet och för samhället i stort, utan för de individer som aktivt sökt sig till , betalat in studieavgifterna men inte kan ta sig hit och därmed tappar minst ett halvårs, kanske studietid. Om detta fortsätter riskeras goda rykte, vilket kan leda till att färre internationella studenter och forskare väljer att söka sig hit. Min fråga till statsrådet är: Vad avser regeringen att vidta för åtgärder med anledning av ovan nämnda problematik, som leder till att tredjelandsstudenter inte får sina visum ?
ip · H410102 · 2016-11-02 00:00:00 — Interpellation 2016/17:102 Praktikplatser för asylsökande av (KD) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Efter beslut från regeringens vårproposition (2015/16:100) är sysselsättningsansvar för asylsökande under avveckling för att överföras till länsstyrelserna. I sysselsättningsansvaret har ingått svenskundervisning, samhällsorientering och organiserad sysselsättning i form av praktik. Sysselsättningsformen praktik har vuxit i omfattning i takt med den ökande mängden asylsökande, och har avtal om 15 000 platser med näringslivet. Möjligheten till praktik lyfts fram som en god lösning för att bryta den passivitet som annars uppges prägla tiden på asylboende i väntan på asyl. Etablerade yrkesfärdigheter som riskerar att grumlas får uppdateras. För arbetsgivare har också personalförsörjningen till bristyrken blivit en anledning till att ett flertal stora företag satsat stort på praktik. Ambitiösa program med inslag av både språk och introduktion till svenskt arbetsliv anses vara väl investerade satsningar. Praktikplatserna har mött kritik från flera arbetstagarorganisationer, vilka hävdat risken för att oseriösa arbetsgivare ska utnyttja praktikanterna. har vinnlagt sig om kontroller av företagen, som för övrigt är skyldiga att möta arbetsmiljölagens krav för en god arbetsmiljö. Sedan vårpropositionen har flera medier efterfrågat preciseringar av hur i synnerhet praktikplatserna kan fortleva och främjas under länsstyrelsernas försorg, detta som under avslutningen av sitt uppdrag mött ett stort intresse från näringslivet. Regeringen har inte valt att ge besked genom någon minister utan gav i stället via pressekreterare besked till tidningen att ”som det ser ut nu kommer ingen att ta över uppdraget som försvinner från ”. Om arbetet med praktikplatser läggs ned försvinner en eftersökt integrationsinsats där viktiga arbetsmarknadskontakter knyts. Jag vill därför fråga arbetsmarknads- och etableringsministern: Vilka skäl ligger till grund för regeringens beslut att avveckla sysselsättningsformen praktik för asylsökande? Kan ministern ge något besked om huruvida de ca 15 000 praktikplatser som utarbetat avtal för kan genomföras? Finner ministern någon risk att avbrutna praktikplatser kan försena nyanländas etablering på arbetsmarknaden?
ip · H410105 · 2016-11-08 00:00:00 — Interpellation 2016/17:105 Apotekens tillgänglighet och service av (V) till Statsrådet (S) De förändringar som den borgerliga regeringen har genomfört inom det svenska apotekssystemet de föregående mandatperioderna har medfört stora brister i systemet och negativa effekter för allmänheten. Avregleringen har också lett till en del avarter och minst sagt fantasifulla lösningar. Exempelvis har Icagruppens apotek Hjärtat ett system där du som kund med Icakort får poäng för dina apoteksinköp, dock inte för recept. Ica Hjärtat kommer även att utveckla försäljning på nätet. Förändringarna var ideologiskt motiverade och byggde på den felaktiga utgångspunkten att läkemedel är en detaljhandelsfråga och inte en del av en väl fungerande hälso- och sjukvård. ensamrätt på försäljning av läkemedel har försvunnit och flera privata aktörer har dykt upp på den svenska apoteksmarknaden. Ett av huvudskälen sas vara att öka tillgängligheten till apotek genom att fler öppnas och öppettiderna förlängs. Det finns exempel på att så skett, men det är något som med rätt direktiv självt hade kunnat göra eftersom vinstmarginalen var stor. upplever många kunder att det blivit svårare att få tag på receptbelagd medicin, och apoteksanställda menar att de inte kan ge kunderna samma service som . Dessutom blev resultaten av avregleringen väldigt olika i landet med ett tydligt mönster: Fler apotek i storstäderna men fler nedläggningar på mindre orter. Avregleringen syftade också till att ge små ägare en chans att öppna ett apotek. Den stora jätten skulle få konkurrens av de små företagen. Så blev det inte. Vad gäller konkurrensen är det inte de små apoteken som har vunnit striden om marknaden, marknadsandel uppgår till och det har uppstått en oligopolliknande situation. Statistik visar att av de apoteksanställda upplever att förutsättningarna att tillhandahålla förskrivna läkemedel har försämrats efter omregleringen och upplever att förutsättningarna att förse kunder med förordnade läkemedel vid första besöket har försämrats. Andelen kunder som upplever att de inte får medicinen direkt och andelen som upplever att de får vänta än har också ökat efter omregleringen. I Statskontorets konsumentundersökning 2013 uppger av konsumenterna att deras läkemedel vanligtvis fanns på det valda , jämfört – en tydlig försämring och ett allvarligt läge. som antalet apotek har ökat upplever kunderna att det har blivit svårare att hämta ut receptbelagda läkemedel vid det första apoteksbesöket. Av de som har besvarat Vårdanalys befolkningsundersökning har fler än hälften av de som besökt ett apotek upplevt att deras förskrivna läkemedel inte funnits i lager. Problemet tycks särskilt drabba de som ska hämta ut ett dyrt eller ovanligt läkemedel. En förklaring till detta är troligen att apotekens storlek generellt sett minskat, och därmed också lagren, i och med att apoteken har blivit så många fler. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkra en god nationell tillgång på läkemedel via apoteken? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att 24-timmarsregeln följs?
ip · H410107 · 2016-11-10 00:00:00 — Vi blir också en aktiv rymdnation framöver. En viktig del är också det säkerhetspolitiska läget, som har nämnts. Att stödja ett europeiskt oberoende tillträde till rymden känns oerhört viktigt just , inte minst mot bakgrund av det som händer. som ett neutralt och fredligt land, som till exempel sätter klimatutmaningen högt på agendan, kan då vara med och diskutera hur informationen från och tillgången till rymden ska användas. Jag ser som sagt fram emot att fortsätta diskutera detta i . Jag hoppas verkligen kunna återkomma med tydlig återkoppling till om de vägval som regeringen väljer att göra. Min förhoppning är att ska vara en ledande rymdnation även . Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H410108 · 2016-11-09 00:00:00 — Interpellation 2016/17:108 Fördröjning av bredband på landsbygden av (C) till Statsrådet (MP) Tack vare teknikutvecklingen ökar användningsområden för telefoner och surfplattor. Ökad täckning och allt högre överföringshastighet efterfrågas för att möjliggöra att de internetbaserade tjänsterna ska kunna användas överallt. Framför allt i glesbefolkade områden kan trådlös infrastruktur vara ett ekonomiskt sätt att nå ut till alla bostäder och verksamhetsställen. En väl utbyggd infrastruktur för mobil telefoni- och bredbandstjänster är en förutsättning för fortsatta möjligheter för människor att kunna bo kvar, driva företag, delta i undervisning, utöva kultur och sociala kontakter också i landsbygdsdelarna av vårt land. PTS annonserade att auktionen av i 700-megahertzbandet skulle starta . I PTS auktionsunderlag framgick att tillgängliggörandet av 700-megahertzbandet för kommersiella tjänster går att förena med behovet av kommunikationslösningar för blåljusmyndigheterna. Dagen innan PTS skulle börja ta in intresseanmälan för auktionen meddelar regeringen att de tänker förskjuta hela processen med , med hänvisning det säkerhetspolitiska läget. Regeringen gav även MSB i uppdrag att ytterligare en gång utreda hur 700-megahertzbandet bör användas, trots att det redan finns inkluderat i en förstudie som presenterades av PTS . På min skriftliga fråga svarade statsrådet så sent som detta år att mobiltäckning och bredbandstillgång för allmänna behov enligt ovanstående ska gå att förena med behovet hos aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar att kunna kommunicera och utbyta information effektivt och säkert med varandra. Konsekvenserna av väntan på en över hela landet väl fungerande mobil tele-/datakommunikation blir väldigt svåra för människor, företag och verksamheter. Den av /Scanova aviserade nedsläckningen av kopparnätet förvärrar självklart situationen. Min fråga till statsrådet blir därför: På vilket sätt avser statsrådet och regeringen att möta konsekvenserna av fördröjning av ett fungerande mobilt bredbandsnät för människor, verksamheter och företag i hela landet, som regeringsbeslutet ger upphov till?
ip · H410110 · 2016-11-09 00:00:00 — Interpellation 2016/17:110 Polisutbildningen vid av (L) till Statsrådet (S) Polisen i är pressad. Parallellt med omorganisationen har myndigheten brottats med poliser som slutar , men Polisen har också haft problem med att fylla de platser som finns på polisutbildningen. Detta har fått myndigheten att gå ut och erbjuda de vakanta platserna till studenter som inte antogs i första omgången utifrån urvalskriterierna. Därför blir frågan om polisutbildningens kvalitet och myndighetens möjlighet att rekrytera särskilt viktig med tanke på situationen inom polisen. Polisutbildningen i är ingen högskoleutbildning men bedrivs vid tre lärosäten . Parallellt finns beslut om att avveckla verksamheten vid , där bedrivit huvuddelen av sin verksamhet i . har uppdraget att bedriva polisutbildningsverksamhet vid sidan av och Linnéuniversitet i . Det har framkommit synpunkter på att polisstudenter efter antagning till sedan väljer att avbryta studierna för att byta till . Det har också framkommit synpunkter på kvaliteten i utbildningen, inte minst den praktiska/yrkesinriktade delen i utbildningen. Med anledning av ovan vill jag ställa följande frågor till ansvarigt statsråd : Tänker statsrådet vidta några åtgärder med anledning av att det finns skillnader i den nuvarande polisutbildningens upplägg och moment beroende på lärosäte? Tänker statsrådet vidta några åtgärder för att förbättra kvaliteten i den polisutbildning som bedrivs vid ? Vilka är statsrådets och regeringens planer för – inte minst med tanke på behovet av bättre övningsmöjligheter inom det praktiska området? Kommer statsrådet och regeringen att fullfölja sin politik om att göra polisutbildningen akademisk och treårig?
ip · H410113 · 2016-11-11 00:00:00 — Interpellation 2016/17:113 Bostadsbrist på grund av stort mottagande av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Från olika håll i landet beskrivs stora svårigheter att hitta bra boenden till en rimlig kostnad för människor som beviljas uppehållstillstånd i . I till exempel har det inletts en upphandling av hotellrum. I har nyanlända tillfälligt behövt bo i träbås i en tidigare bilhall. Flera kommuner varnar för att det kan bli aktuellt med tält och gymnastiksalar. Parallellt med detta avvecklar helt fungerande asylboenden. Detta sker även om avvecklingen är förenad med fortsatta kostnader. Bara har betalats av till externa bolag för oanvända platser, enligt (). Detta är förstås orimligt. Det finns starka skäl att minska takten i utflyttningen till kommuner med en akut bostadsbrist. Kommunerna ska ta emot nyanlända i enlighet med anvisningslagen, men det måste ske i en takt som de klarar av. Det måste också vara bättre för den nyanlända att bo kvar lite längre i ett asylboende än att flytta till ett träbås eller en i en gymnastiksal. Bostadsbristen är akut i många kommuner. Därför bör kommunerna också ges möjlighet att återta lägenhetskontrakt i kommunala bostadsbolag som nyttjar. Kommunerna har ett stort behov av dessa lägenheter. Det är rimligt att asylsökande bor i asylboenden framför kommunala lägenheter. Därför vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Är ministern och regeringen beredda att besluta om en långsammare utflyttningstakt från boenden till kommuner med stor bostadsbrist? Avser ministern och regeringen att vidta åtgärder för att kommuner ska få återta lägenhetskontrakt i kommunala bostadsbolag från ?
ip · H410116 · 2016-11-11 00:00:00 — Interpellation 2016/17:116 En fossilfri fordonsflotta av (M) till Statsrådet (S) är ett grönt föregångsland. Det säkerställs med skogen som grundpelare för den biobaserade ekonomin, en industri som tar ansvar för att minska sina utsläpp och innovativa företag som exporterar klimatsmart teknik. Det är en berömvärd utveckling. Lägg därtill att är ett tydligt exempel på ”a decoupling economy” – det vill säga, en ekonomi där utsläppen minskat och tillväxten ökat. Under Alliansens åtta regeringsår blev detta tydligt. En kostnadseffektiv miljö- och klimatpolitik gick hand i hand med tillväxten. Utsläppen av växthusgaser minskade . har vi en annan regering, med en ny politisk agenda. ser vi hur utsläppen återigen ökar, bland annat i transportsektorn. ser vi slutet på högkonjunkturen . Tillväxten mattas av vid mandatperiodens slut enligt gängse bedömningar av expertmyndigheter. På flera områden är också regeringens klimatpolitik bristfällig i avseendet kostnadseffektivitet, vilket påpekat vid ett flertal tillfällen. De tidigare satsningarna vad gäller Klimp har kritiserats för att ha låg additionalitet samt hög administrativ börda och kostnad – men regeringen går ändå fram med satsningar på efterträdaren . Kort sagt leder regeringens klimatpolitik åt fel håll. Den riskerar bland annat att leda till att missar målet om en fossilfri fordonsflotta 2030. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder planerar statsrådet och regeringen att vidta för att minska utsläppen i trafiksektorn och i förlängningen nå målet om en fossilfri fordonsflotta ?
ip · H410118 · 2016-11-11 00:00:00 — Interpellation 2016/17:118 Företrädaransvar av (M) till Finansminister (S) Fyra av fem jobb växer fram bland de svenska små och medelstora företagen. De är jobbmotor. För att fler jobb ska växa fram behövs en politik och ett regelverk som gör det lönsamt och attraktivt att vara småföretagare. Den som startar ett företag tar en risk. händer det att affärsidéer inte bär, vilket kan leda till betalningssvårigheter. För de situationerna krävs ett regelverk som noggrant väger företagarens intressen mot borgenärens intresse av betalning. är reglerna utformade så att en styrelseledamot i ett aktiebolag gentemot det allmänna mycket enkelt kan åläggas ett betalningsansvar, så kallat företrädaransvar. Företrädaransvar regleras i skatteförfarandelagen och gäller skatter och avgifter. Tillämpningen av företrädaransvaret har blivit mycket tuff. Det innebär att styrelseledamöter i framför allt mindre företag tar stora risker med sin privata ekonomi. Detta kan avskräcka människor från att driva företag och att sätta sig i styrelsen för små aktiebolag. Dessutom framstår det som skevt att skulder till det allmänna får en gräddfil jämfört med enskilda fordringsägare. Min fråga till finansminister blir därför: Avser finansministern att göra en översyn av regelverket för företrädaransvaret i skatteförfarandelagen?