· H41023 · 2016-10-11 14:06:18 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för personer med lägre utbildning och ringa arbetslivserfarenhet att komma i jobb. Utvecklingen i svensk ekonomi är mycket stark, och efterfrågan på arbetskraft är god. Den starka efterfrågan på arbetskraft kan komma att gynna även personer som står långt från arbetsmarknaden. Sedan regeringen tillträdde har sysselsättningen ökat med 120 000 personer. Sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar. Regeringen för en aktiv arbetsmarknadspolitik och bedömer att det är viktigt att hitta nya vägar till jobb för dem med relativt sett låga kvalifikationer. Regeringen har infört traineejobb och extratjänster för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden och för att möta behoven av personal i många av välfärdens verksamheter. Regeringen avser att utveckla extratjänsterna genom en förstärkning så att de omfattar arbete på i stället för samt genom att höja handledarstödet . Regeringen avser även att vidga målgruppen till att omfatta nyanlända och bredda möjligheterna att använda extratjänsterna till fler områden. Efter dialog med regeringen har SKL och kommit överens om formerna för hur extratjänsterna ska användas. För att nystartsjobben ska bli mer träffsäkra och effektiva avser regeringen att rikta dem tydligare mot dem som står längst från arbetsmarknaden genom att sänka subventionen för personer som har varit arbetslösa i mindre än samt korta de maximala stödperioderna. Regeringen avser att öka subventionen i nystartsjobb för personer som varit arbetslösa och för nyanlända, för att stärka deras möjligheter till inträde och etablering på arbetsmarknaden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Staten ska ta sitt ansvar och skapa jobb som inte utförs i de statliga myndigheterna. Dessa jobb ska ha goda arbetsvillkor. Moderna beredskapsjobb i staten införs successivt och ska sysselsätta minst 5 000 personer 2020. Vi behöver fler vägar in på arbetsmarknaden för personer med kort utbildning. Men vi har också stor brist på kompetens inom flera yrken, och de bristerna behöver åtgärdas. Utbildningssystemet behöver därför ha förmåga att möta personer med omfattande utbildningsbehov och rusta dem med de kunskaper som efterfrågas på arbetsmarknaden. För att stärka människors jobbchanser och förbättra matchningen på arbetsmarknaden har regeringen inlett ett nytt kunskapslyft med en satsning som fullt utbyggd omfattar ca 70 000 platser. En del av denna satsning är fler utbildningsplatser inom yrkesvux och lärlingsutbildning för vuxna, lärlingsvux. Regeringen föreslår en utbyggnad av yrkesvux, till 21 750 platser och en utbyggnad av lärlingsvux till ca 2 600 platser . Regeringen avser också att återkomma med ett förslag om ett nytt studiestöd, kallat studiestartstödet. Stödet syftar till att fler arbetslösa med kort utbildning och stora behov av utbildning ska kunna studera på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Personer med kort tidigare utbildning har olika förutsättningar och behov, och insatserna behöver därför individanpassas så att de blir träffsäkra och effektiva. Jag tackar arbetsmarknads- och etableringsminister för svaret på min interpellation. I svaret hör vi en uppenbart nöjd minister stå i talarstolen, och det har vi gjort även i tidigare debatter. Hon är mycket nöjd. Det går förvisso bra för , och det är vi alla glada för. Det är bra att det går bra för ; det hoppas jag att alla i kammaren tycker. Men det går bra på många sätt. Det går bra för många av våra invånare i också. Vi befinner oss i en högkonjunktur. Då skapas det jobb, och fler får arbete. ser vi det nya utanförskapet växa fram. Vi har 130 områden i vårt land som är så kallade utanförskapsområden. Det är områden där , alltså mindre än hälften, av invånarna arbetar och där bidragsberoendet är stort. Närmare 1 miljon människor riskerar att hamna i det nya utanförskapet - enligt regeringen själv. Arbetslösheten förväntas också vända uppåt . Det oroar, herr talman. som arbetslösheten sjunker ser vi allt fler som befinner sig långt ifrån arbetsmarknaden. Men är nöjd. Svansföringen är mycket hög - målet är att ha EU:s lägsta ungdomsarbetslöshet . Jag tycker att det är bra med ambitioner, och jag tycker att det är bra med högt satta mål. Men jag tror också att det är bra med realism. Problemet med detta mål är ju att ingen seriös bedömare tror på det. Kvar står , och . De är i grunden de enda man hör försvara detta mål. När bortåt 1 miljon människor riskerar att hamna i det nya utanförskapet måste saker hända. Man måste lägga fram förslag som leder till fler jobb. I valrörelsen lovade och 32 000 traineejobb och 20 000 extratjänster. Och vad bidde det? Jo, det bidde en tumme, som man säger i den gamla sagan. Det blev 179 traineejobb av de 32 000 utlovade, och det blev ungefär 1 000 extratjänster av de 20 000 utlovade. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer har man gjort det dyrare att anställa unga. Hade man infört andra delar som ledde till att fler fick arbete hade det varit en sak, men höjer man kostnaderna för att anställa och lovar åtgärder som i grunden inte levererar någonting. Man lovar 5 000 statliga beredskapsjobb, och frågan är om man levererar där. Det återstår att se. Om vi har 1 miljon personer i utanförskap, och om 5 000 i statliga beredskapsjobb är lösningen, har vi ett litet problem kvar. har regeringen försvagat RUT-avdraget. Genom Alliansens krav i migrationsöverenskommelsen breddades det i sektorer, men man försvagar det i ekonomin. Vi föreslår en tredubbling. Vi har en lång rad konkreta åtgärder för hur jobben ska bli fler. Det säger dock Socialdemokraterna och nej till. Vi har också en låg andel enkla jobb i . Det innebär inte att de är lätta, men de kräver inte höga kvalifikationer. Det skulle regeringen fixa - man skulle skapa fler. Det har sagt, och det har sagt. Men då kommer det socialdemokratiska fackförbundet och säger nej, för de här jobben är inte tillräckligt fina och inte tillräckligt bra. Hur blir det med de enkla jobben, ? Är det , du och som bestämmer det, eller är det LO och som driver regeringen framför sig? Ett problem i sammanhanget, som jag ser det, är att det inte bara handlar om själva sakfrågan. Det känns som att man försöker föra diskussionen till vissa politiska lösningar, och det brukar ofta landa i skattesänkningar och låglönesatsningar. Den inriktningen i politiken har ju provats . Det fungerade faktiskt inte, och då är det att prova någonting nytt. Det är klart att det är omöjligt att sia om vad som kommer att hända . har det faktiskt gått åt rätt håll. Men vi kan titta historiskt, för där vet vi ju vad som hände med olika politiska inriktningar. Vi socialdemokrater hade ett kunskapslyft som handlade om att människor skulle komplettera sin utbildning. Många var arbetslösa, men det var även människor som redan hade ett jobb och som kände att de ville komplettera gymnasieutbildningen. Vi blev utskrattade. Detta skulle inte lösa problemen på arbetsmarknaden. Det gjorde dock väldigt stor skillnad; man kan se hur vi halverade arbetslösheten . De arbetslösa som gick hade större chans att få jobb. Det var nämligen arbetskraftsbrist inom en del sektorer, på samma sätt som det är . En del som hade haft ett jobb tidigare bestämde sig för att byta jobb. En del kompletterade sin utbildning ytterligare och gick vidare till högskola, och många av dem fick såklart jobb . Vi har ett nytt kunskapslyft, precis som vi hade förut när vi hade för hög arbetslöshet. Historien har visat att den bästa ingången är att rusta för framtiden. Jag tror inte att vi kommer att behöva mindre kunskap - snarare mer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Däremot är det inte så enkelt som att det bara handlar om högre utbildning. Det handlar inte bara om högskolenivå. Jag har själv besökt ett intressant projekt i , nämligen hotellprojektet. Det har byggt på att nyanlända så snabbt som möjligt ska kunna jobba på hotell. Många av dem som var med i projektet hade erfarenhet av att jobba på hotell i sina hemländer. En del hade aldrig jobbat på hotell men skulle gärna vilja göra det. De läste därför sfi, det vill säga svenska för invandrare, kopplat till hotellkunskap. Det innebar att de lärde sig svenska snabbare, eftersom de hade en stark motivation för att snabbt komma i jobb. Det innebar också att de snabbare kunde börja jobba, för de ord de lärde sig på svenska var speciellt inriktade mot hotelljobb. Man slog alltså två flugor i en smäll; det var snabb sfi, och deltagarna kom snabbt i jobb. Det var också så att de allra flesta kom i jobb. De fick praktik på hotell runt om i , och de allra flesta fick stanna kvar och jobba där. Det gick väldigt snabbt från att de kom till till att de kom ut i jobb. Man såg också att det kunde vara en stor tillgång att de hade ytterligare ett språk. När det till exempel var en rysk delegation på besök på ett hotell sprang man ut i köket och hämtade kocken som var ryss och kunde prata ryska. Det kunde alltså verkligen berika verksamheten. Detta är bara ett av många projekt. I har man gått vidare inom till exempel restaurangnäringen, där vi också ser arbetskraftsbrist. Det har varit väldigt positivt och framgångsrikt. Vi har precis startat någonting nytt som handlar om att man blir anställd på ett företag och får utbildning. Man får lön och utbildning, och man blandar praktik och teori. Man är anställd i två till . Dessa nya sätt att hjälpa folk så att de både lär sig svenska snabbare och kommer i jobb snabbare tycker jag är väldigt spännande. Det är inte alls så att vi bara satsar på högre utbildning, men någon form av utbildning behöver de flesta för att komma i arbete. Det är en viktig debatt vi för här . Det handlar om jobben, och det handlar om framtiden. Det handlar om framtiden för många hundratusentals människor. Ska de någonsin kunna få ett jobb eller inte? Det är det vi diskuterar. Det är väl bra att vi får höra av om alla satsningar regeringen tänker göra. Det är nya åtgärder - kunskapslyft, extratjänster och traineejobb - och man för en aktiv arbetsmarknadspolitik, säger . Men i verkligheten just nu är allt detta ett fiasko. Det är faktiskt en tickande bomb som håller på att krevera . Regeringen säger själv att den räknar med nära 1 miljon människor 2020. Då går det ju inte att vara nöjd. Antalet inskrivna som har varit utan jobb i 6, 12 eller 24 månader har ökat sedan blev minister. Då måste vi ju titta på vad regeringen säger sig vilja göra. Ja, det är en hel kader av åtgärder med ett antal platser hit och dit. Men vi är mitt i mandatperioden , och under den första halvan av mandatperioden har ingenting av detta lyckats. Det är ett misslyckande från regeringens sida. står man och tar åt sig äran för alla de jobb som har vuxit till tack vare att vi har gått in i en högkonjunktur. Högkonjunkturen började redan 2013-2014. Jobben växte till även under alliansregeringens sista år. Det är inget nytt som har tillkommit, utan det är en konjunkturfråga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Regeringen saknar också en plan för integrationen. Det finns ingen särskild plan för hur alla dessa människor ska komma i jobb. Att hitta ett antal platser i utbildningar räcker inte. Som jag sa tidigare finns det inga särskilda propositioner om jobb. När de egna expertorganen, som , bedömer att regeringens politik har en negativ effekt på framväxten av nya jobb är det kris. Traineejobben har misslyckats. Extratjänsterna har misslyckats. Vad är det som säger att kunskapslyft och allt det som räknas upp i svaret till skulle komma att lyckas? Det är en ren gissning. Ingenting av det vi har sett har lyckats. Man har lovat en stor mängd tjänster, jobb och utbildningsplatser som inte har blivit verklighet. växer kön på Arbetsförmedlingen av lågutbildade människor som söker jobb. Vad är regeringens svar på det problemet? brukar påpeka att arbetsmarknadspolitiken ska bedömas efter resultaten. Jag är den första att erkänna att detta inte är lätt, men vad gör regeringen? Resultatet är ju 179 traineejobb och strax över tusen extratjänster. Det är resultatet - resten är ingenting som har med regeringens politik att göra. Det gör att vi blir oroliga för framtiden. Antalet arbetslösa växer i de grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden. Det är en tickande bomb. Det krävs mycket kraftiga åtgärder. Det handlar inte om ett antal platser hit eller dit eller om löften om nya jobb som heter olika saker. Riktiga jobb är lösningen på framtidens utmaningar, och här har lång väg att gå. Jag kände att jag behövde gå in i denna diskussion efter att ha hört säga att regeringen inte har någon politik för integration. Jag kanske inte ska använda exempel vad gäller folkbildare - jag är själv folkbildare och har jobbat som ombudsman på . Det är väldigt olyckligt att inte har följt diskussionen . Före Almedalsveckan presenterade statsminister och statsrådet - som har fått ett utökat ansvar vad gäller integrationsarbetet och att bryta segregationen - ett långsiktigt reformprogram för minskad segregation. Där pekar man tydligt på vikten av att människor i våra förorter eller i socialt utsatta områden får jobb. Man pekar på vikten av att de rustas för att klara av att ta de jobb som finns, det vill säga att de blir anställbara. Vi måste se till att knäcka långtidsarbetslösheten, och vi behöver också lyfta skolorna och elevernas skolresultat. Precis som påpekade är och gymnasieskolan av väldigt stor betydelse när man ska skaffa jobb. Men det handlar också om att stärka samhällsservicen och minska den trångboddhet som råder i många områden. Vi ska även stödja civilsamhället och arbeta för demokratiska värderingar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Regeringen har presenterat ett batteri av åtgärder för att komma åt segregationen. Vi gör bedömningen att det finns segregation och att vi har socialt utsatta områden, men vi har också en plan för hur vi ska arbeta för att kunna ändra detta. Det är viktigt att ha politisk vilja och att ha ett program för hur man ska tackla de stora utmaningar som vi står inför. Jag tror att det är viktigt att vi tar till oss detta. Jag tror också att man bör fundera på det här med en tickande bomb. Det känns som att man på har tagit fram ett nytt angreppssätt och ett nytt sätt att definiera problemen. En tickande bomb? Vi har styrt det här landet , men vi fick ärva långtidsarbetslöshet, segregation och utanförskap. Det räcker inte med att åka till och ta en selfie och tro att man kan bryta segregationen. Segregationen har de facto funnits där , men den cementerades som borgarna styrde detta land och allt handlade om att sänka skatten och ingenting annat. Debatten spretar åt flera olika håll. Vi för en ekonomisk politik. Vi gör investeringar i infrastruktur och bostadsbyggande. Vi satsar rekordstora resurser på att bygga ut välfärden. Det privata näringslivet svarar med rekordstora investeringar i det privata näringslivet och nya jobb i både privat och offentlig verksamhet. Vi har 100 000 lediga jobb på arbetsmarknaden, vilket är all-time-high. Betyder det att alla problem är lösta? Nej, men när säger att ingen vill anställa eller att det går dåligt för är det faktiskt inte sant. Det är många som vill anställa. Problemet är att många arbetsgivare inte får tag i personer med rätt kompetens för de lediga jobben. I det konjunkturläge vi just nu har skulle det vara alldeles galet att stimulera med breda, ofinansierade skattesänkningar. Det skulle kunna vara motiverat i ett läge med en lågkonjunktur, men i dagens konjunkturläge vore det en totalt felaktig politik. är det satsningar på utbildning som gäller. kan arbetsgivaren dock inte vänta på att personen ska bli utbildad. Då är det en kombination av utbildning och arbete som gäller. beskrev väldigt bra hur man måste jobba i varje bransch och hos varje arbetsgivare för att hitta lösningar. kan utbildningen ske på jobbet, ibland kan den ske i kombination med reguljär utbildning - allt för att man ska hitta vägar framåt där arbetsgivare får tag i personer med rätt kompetens och där arbetslösa kan få jobb. Vi hör prata om utanförskapsområden. Jag följde presskonferens för någon vecka sedan. Där presenterade man hur utanförskapsområdena under tid i regeringen hade vuxit och blivit oerhört många fler. Detta är beklagligt. Det är ett allvarligt problem att vi har stora klyftor i och att de klyftorna ökade kraftigt under den borgerliga regeringstiden. Detta är ett stort hinder för styrka och tillväxt, och det är en av de saker som vi behöver åtgärda. Jag vill korrigera några saker som har sagts i debatten. Det är inte så att RUT-tjänsterna minskar. Tvärtom: RUT-avdragen ökar, vilket syns i budgeten. Det är en ökad utgift som syns på skatten när man gör RUT-avdrag. Det är alltså en sektor som växer, tvärtemot vad vi har fått höra här i debatten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det är inte heller sant att arbetslösheten ökar bland utrikes födda. Tvärtom har vi en ökad sysselsättningsgrad bland utrikes födda. Arbetslösheten sjunker generellt, och så även i den gruppen. Vi ser att antalet inskrivna på Arbetsförmedlingen tydligt minskar utan etableringsuppdraget, inte minst de som har varit inskrivna . Men vad händer när vi lägger till dem som skrivs in i etableringsuppdraget? De är också inskrivna på Arbetsförmedlingen, vilket är helt rätt - de ska vara inskrivna på Arbetsförmedlingen. Med det sätt vi har att mäta de 24 månader man är inskriven i etableringsuppdraget hinner man dock bli långtidsarbetslös, som vi definierar det i fråga om inskrivningar, redan efter halva tiden. Som jag ser det är det inget misslyckande att det tar att etablera sig på arbetsmarknaden. Men jag ser det som ett misslyckande att vi inte lyckas hitta en plats på arbetsmarknaden åt fler människor inom den tvåårsperioden. Många lämnar etableringsuppdraget och går vidare till arbetslöshet. Det är därför vi behöver lägga om politiken. Det var många kommentarer här, från ministern och - i vanlig ordning - från med flera. Jag vill vara tydlig med att jag i början av mitt förra inlägg sa att det på många sätt går bra för . Det går bra för många i . Problemet är att de som står långt ifrån arbetsmarknaden står allt längre bort ifrån den, och där står regeringen handfallen. Det är delvis lågkonjunktur i arbetsmarknadsutskott. Det kommer väldigt få förslag från ansvarig minister. Det kan föreslås vissa skattesänkningar, och de kan vara bra. Vad inte säger är att regeringen väljer att behålla Alliansens största skattesänkning, nämligen den skattesänkning som såg till att den som arbetar och har en inkomst får behålla mer pengar i plånboken. För dem med lägst inkomster och medelinkomster innebar det ungefär en extra månadslön . Men det är inte bara det, utan det är också den åtgärd som bedöms vara den mest effektiva åtgärden av alla åtgärder för att skapa fler jobb. Vi kan också konstatera att Alliansens nystartsjobb skapade fler nya jobb än vad samlade satsningar har gjort än så . Kom ihåg de 179 av de 32 000 utlovade traineejobben! Jag kommer själv från . Där har, om jag har rätt siffror, två värmlänningar fått del av satsning på traineejobb. Av de 20 000 extratjänsterna har det blivit 1 000. Man försämrar inte , säger . Men man drar ned skatteavdraget från 50 000 till 25 000 . På grund av att Alliansen satte press på regeringen och gjorde en migrationsöverenskommelse breddades RUT-avdraget till att omfatta fler sektorer. Och vi kan vara ärliga med att det inte var ett önskemål och något som drevs av regeringen och . Det var något som Alliansen drev. Vi föreslår nu en tredubbling av regeringens förslag om 25 000 till 75 000, just för att RUT-avdraget gjorde en svart marknad vit och skapade många nya företag, och det var många som fick sitt första arbete. En stor del av dessa arbeten klassificeras som enkla jobb, som den här interpellationen handlar om. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Regeringen har ju sagt att de enkla jobben ska bli fler. Det socialdemokratiska fackförbundet , som har makt i Socialdemokraterna, säger nej. Min fråga till ministern är därför: Kommer det att levereras fler enkla jobb? Är det , och med kollegor som bestämmer över regeringen, eller ska vi låta LO och KarlPetter sätta agendan för regeringen? Det är min konkreta fråga, för vad gör regeringen för att de enkla jobben ska bli fler? Man får väl börja med att tala om vad man menar med enkla jobb. Vi socialdemokrater har ingenting emot att människor arbetar med sådant som kräver en kortare utbildning, absolut inte, däremot om det handlar om lönesänkningar. Det blir ju problematiskt om de arbetar heltid och inte kan försörja sig på sin lön. Talet om att det ska löna sig att arbeta gäller ju inte i så fall. Det kan innebära att man får söka försörjningsstöd när man har ett heltidsjobb. Den vägen tror jag leder åt alldeles fel håll. Vi kan titta på hur det ser ut i till exempel . Där finns det människor som tvingas att ha två till tre jobb och som jobbar nästan dygnet runt, . De har väldigt lång arbetstid men väldigt låga löner. De kan leva i fattigdom trots att de jobbar . Frågan är: Är det i den riktningen vi vill gå? Jag tror inte det. Det är ingen framgångsväg, utan målet måste självklart vara full sysselsättning men också att människor ska ha en lön som går att leva på. Har vi väl börjat gå i en riktning mot lägre löner leder det åt fel håll. Ska vi då också ha marknadshyror blir det ännu svårare. Man måste kunna betala sin hyra och man måste kunna försörja sig på sitt arbete. Däremot är det självklart så att man inte behöver ha jättelång utbildning för en del jobb. har ju själv redovisat extratjänster, som tidigare kallades plusjobb, vilka förstärker välfärden. Extratjänsterna kan vara att man går ut med äldre eller att man är rastvakt på en skola. De ska inte ersätta befintliga tjänster - vi behöver tvärtom ha fler befintliga tjänster - men det handlar om tjänster där man kan utföra andra arbetsuppgifter. Men man ska ha en avtalsenlig lön. De flesta behöver också utbildning för att få jobb. Det tål att upprepas. säger att det är all-time-high när det gäller efterfrågan på jobb. Det är det säkert också, och det är jättebra. Men de jobb som tillkommer är ju alldeles för få för dem som saknar utbildning och som står långt från arbetsmarknaden. Det är väl det vi ska fokusera på här , inte på det som går bra, på människor som får jobb . Det är liksom inget stort problem. Arbetslösheten har faktiskt ökat , , bland dem som är utrikes födda. Det är ingen jätteökning i procent, men antalet är stort. Den har ökat från till . Det är ett faktum, så det tycker jag att vi ska förhålla oss till. Antalet arbetslösa ungdomar med låg utbildning har bara minskat med 500 . Det är en väldigt stor grupp som är en jätteutmaning, likaså utrikes födda kvinnor, som också framhåller att det går bra för. Sysselsättningsgraden för dem var jämfört med för inrikes födda kvinnor. Det är ju ett jätteglapp! Det är dessa som har svårast att få jobb som vi är oroliga för, då det saknas tillräckliga reformer och insatser från regeringen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Av alla dem som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen har andelen arbetslösa ungdomar med låg utbildning ökat från till . Det är en jätteutmaning. Vad är det då som har hänt? Jo, det är ett antal traineejobb och några extratjänster. Det är facit av regeringens första vid makten. Man satsade jättemycket på utbildningskontrakt, men det har inte blivit mer än 1 500. Varför ska vi tro på att de enorma satsningar på reformer som nämns här ska bli lyckade när ingenting har lyckats? Därav vår oro, . Jag tror att vi alla är överens om att vi har utmaningar och att de behöver hanteras. med flera har presenterat ett batteri av åtgärder för att hantera dessa utmaningar på arbetsmarknaden.