ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H41014 · 2016-09-22 00:00:00 — Interpellation 2016/17:14 Kemikalieinspektionen, växtskyddsmedlen och generationsmålet av (M) till Miljöminister (MP) Svensk odling utsätts just nu för de svåraste angreppen på länge – kanske . Angreppen, som kommer från en svensk myndighet, riskerar att helt slå ut odlingen av bland annat vårraps, bönor, ärtor, palsternackor och – det som uppmärksammats mest – lök. Det är Kemikalieinspektionen som gör en kraftig övertolkning av EU-regler – som skiljer sig helt från den som görs i alla andra länder – som innebär att svenska odlare kan använda växtskyddsmedel som används i andra länder. Det är dåligt på flera sätt. Det mest uppenbara är att det blir problem för odlarna. Myndighetens extrema tolkningar innebär att konkurrensvillkoren blir kraftigt snedvridna och att svensk odling riskerar att slås ut. Det är allvarligt också för konsumenterna. Jag tycker att konsumenterna ska kunna välja svenska livsmedelsprodukter, som vi vet håller världsklass. tvingas i stället svenska konsumenter att köpa importerade produkter från länder som använder avsevärt mycket mer växtskyddsmedel än vi gör i . Svenska bönder är återhållsamma med växtskyddsmedel. Faktum är att svensk lökodling bara använder ungefär en femtedel så mycket växtskyddsmedel som några av våra konkurrentländer i EU. Man kan jämföra med djurhållningen och antibiotikan. är det land i EU som använder allra minst antibiotika i djuruppfödningen. Svenska bönder ger inte antibiotika i förebyggande syfte, men måste självfallet få använda antibiotika om djuren blir sjuka. På samma sätt är det med växtskyddet. Ingen vill använda växtskyddsmedel i onödan, men det måste vara tillåtet vid behov. Med långtgående förbud riskerar den svenska odlingen i stället att helt slås ut. Det är dessutom dåligt för miljön. Om svensk odling slås ut och vi i stället köper produkterna från andra länder, som använder mångdubbelt mer av växtskyddsmedlen, exporterar vi vår miljöpåverkan och bidrar till att användningen av växtskyddsmedel globalt sett i stället ökar. Det innebär att riskerar att bryta mot generationsmålet, det vill säga det av fastslagna övergripande målet för miljöpolitiken ”att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser” (min kursivering). Jag har upprepade gånger försökt få regeringen att förstå det alltmer akuta problemet och göra något åt det. Vi har lämnat en handfull konkreta förslag på åtgärder – men ingenting händer. Regeringen står tyvärr handfallen, saknar en plan för svenskt jordbruk och saknar svar på hur svensk odling ska räddas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : På vilket sätt är ministern beredd att agera för att säkerställa att inte , genom att svenska myndigheter såsom Kemikalieinspektionen gör en helt annan och mycket hårdare tolkning av de gemensamma regelverken än andra EU-länder, exporterar vår miljöpåverkan och därmed bryter mot generationsmålet?
ip · H41015 · 2016-09-22 00:00:00 — Interpellation 2016/17:15 Hastighetssänkningar på våra vägar av (M) till Statsrådet (S) redovisade länsvisa rapporter med åtgärder för hastighetsanpassningar. Där framgår tydligt att framför allt landsbygdslän får sänkta hastigheter på en lång rad viktiga riksvägar där det inte finns några mitträcken. På många av dessa platser finns det ingen plan för att bygga mitträcken. Således handlar det om permanenta hastighetssänkningar . Många storstadslän påverkas knappt av hastighetsrevisionen eftersom de har ett vägnät som i stor utsträckning redan byggts om till mitträckesvägar. hänvisar i sin skrivelse att den nu föreslagna omfattande hastighetssänkningen ligger i linje med budgetpropositionen 2015/16. Man hänvisar till följande stycke i budgetpropositionen: ”Regeringen kommer att intensifiera arbetet för ökad säkerhet och trygghet på vägarna. Det finns en rad områden där har varit framgångsrikt, exempelvis genom mittseparering av vägsträckor, användning av trafiksäkerhetskameror och justerade hastighetsgränser. Detta arbete kommer att fortsätta …” Således vill jag fråga statsrådet : Står statsrådet och regeringen bakom de mycket omfattande hastighetssänkningar som nu föreslår i framför allt landsbygdslän med hänvisning till budgetpropositionen 2015/16?
ip · H41016 · 2016-09-23 00:00:00 — Interpellation 2016/17:16 700-megahertzbandet och blåljusmyndigheterna av (M) till Statsrådet (MP) Debatten kring auktionen av 700-megahertzbandet som administreras av () har varit intensiv. Olika myndigheter skickar olika signaler kring vad som är tekniskt nödvändigt och vilken lösning som ger störst samhällsnytta. Regeringen har mot bakgrund av detta utsett en utredare, som ska skapa sig en helhetsbild av situationen och därefter föreslå för regeringen hur frågan ska hanteras. Mot bakgrund av bland annat detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder om utredningen visar att Post- och upplägg för auktion av 700-megahertzbandet inte visar sig vara ändamålsenligt utifrån den sammanvägning utredaren har att göra? Vilka kontakter med berörda blåljusmyndigheter har statsrådet haft med anledning av frågan om frekvenstilldelning? På vilket sätt avser statsrådet att säkerställa att frekvensutrymmet i 700-megahertzbandet används på bästa sätt?
ip · H41017 · 2016-09-23 00:00:00 — Interpellation 2016/17:17 Dataroaming inom EU av (M) till Statsrådet (MP) En viktig fråga inom Europeiska unionen (EU) har varit frågan om en digital inre marknad. När stora delar av unionens arbete ifrågasätts mot bakgrund av flyktingkris och ett utträde ur unionen för har de digitala frågorna varit en symbol för att EU också kan göra goda insatser för vanliga medborgare. Som EU-vän är jag själv väldigt mån om att arbetet med den digitala inre marknaden går bra och att vi når framgång i viktiga frågor som inbegrips av detta. En av de tyngre frågorna på området är den om dataroaming för dem som reser inom unionen. Målet har varit att det inte ska kosta ohemult mycket pengar att ringa, sms:a eller surfa bara för att man befinner sig i ett annat EU-land. Priserna till konsument har därför nu reglerats på ett sådant sätt att de framstår som mer skäliga, och detta sker också stegvis. Grossistpriserna mellan operatörer är emellertid ännu inte slutligen hanterade på EU-nivå. Statsrådet har inom ramen för sitt ämbete en viktig roll i att säkerställa att den svenska linjen är ansvarsfull och framåtblickande i detta avseende. Det får exempelvis inte bli så att det är dyrare för svenska operatörer att tillhandahålla dataroaming för sina kunder i än det är för spanska operatörer att tillhandahålla samma tjänst i . Sådana uppgifter har förekommit. Det drabbar likväl till slut konsumenten, då telekomoperatörerna tvingas täcka dessa kostnader genom generella prishöjningar till kund utan att de på räkningen kopplas direkt till en utlandsvistelse. Mot bakgrund av bland annat ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit och tänker vidta för att säkerställa att hanteringen av grossistpriser för dataroaming inom Europeiska unionen blir rättvis och främjar god konkurrens på unionens inre marknad samt inte drabbar svenska konsumenter ekonomiskt?
ip · H41018 · 2016-09-23 00:00:00 — Interpellation 2016/17:18 Säkrad konkurrens på 700-megahertzbandet av (M) till Statsrådet (MP) är ett föregångsland vad gäller konkurrens på telemarknaden. Det har lett till att svenska konsumenter har relativt låga kostnader för telekomtjänster jämfört med andra länder i EU. Ett av skälen till detta är att vi har en bred marknad, som inte domineras av en eller två stora aktörer, vilket är fallet i många andra länder. En av de viktigaste förutsättningarna för att kunna finnas på telekommarknaden är tillgång till mobila kommunikationer. Alliansregeringen beslutade mot bakgrund av det ökade behovet av mobila kommunikationer att 700-megahertzbandet skulle frigöras från marksänd tv och i stället användas för kommersiella ändamål såsom mobiltelefoni och dataöverföring. () har därför, precis som när andra frekvensspektrum auktionerats ut, fått i uppdrag att ombesörja fördelningen av frekvenser mellan marknadsaktörerna genom en auktion. Modellen att på detta sätt fördela frekvensspektrum är beprövad och har fungerat bra tidigare. För att säkerställa att inte endast en eller två aktörer tar hela frekvensutrymmet i anspråk har det tidigare säkerställts att åtminstone tre aktörer vinner någon del av upphandlingen. Därmed säkerställs att fler får möjlighet att vara med i konkurrensen om kunderna, och därmed har marknadens funktionssätt underlättats. Så var exempelvis fallet när 800-megahertzbandet auktionerades ut. PTS har dock valt att ändra detta inför auktionen av 700-megahertzbandet och garanterar i stället endast två aktörer utrymme i detta spektrum. Motiveringen har, om jag är korrekt underrättad, varit att man anser att god konkurrens kan upprätthållas ändå eftersom det finns flera anslutande spektrum där fler aktörer har vunnit utrymme i andra auktioner. Genom att inte garantera fler än två aktörer utrymme i 700-megahertzbandet kan PTS därför försöka driva upp priset på det befintliga utrymmet. Även om också detta ligger i linje med de direktiv som PTS har fått, att de ska agera för att säkerställa att staten får bra betalt för frekvenserna, återstår fortfarande frågan om inte risken är att det är konsumenterna som får betala notan i slutändan. De kostnader som telekomföretagen får kommer oundvikligen att behöva betalas, och det genom intäkter från kund. En sådan utveckling skulle också kunna leda till att den svenska marknadens funktionssätt trots PTS bedömning skulle försämras, då endast två aktörer kommer att kunna förfoga över 700-megahertzbandet med dess särskilt goda egenskaper för överföring av data. Mot bakgrund av bland annat ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att säkerställa god konkurrens på telekommarknaden med avseende på vad som anförs i interpellationen? Vad har statsrådet vidtagit för åtgärder för att säkerställa att konkurrensen på den svenska telekommarknaden inte försämras som resultat av Post- och auktion av 700-megahertzbandet? På vilket sätt har statsrådet försäkrat sig om att konsumenterna inte får betala onödigt höga telekostnader som följd av den planerade auktionen av 700-megahertzbandet?
ip · H41019 · 2016-09-23 00:00:00 — Interpellation 2016/17:19 Akutsjukhus av (M) till Statsrådet (S) har vid ett flertal tillfällen uttalat i medierna att storregioner är nödvändiga för att säkra landets hälso- och sjukvård och att det finns för många akutsjukhus i . Statsrådet tror också att de nya storregionerna kommer att lägga ned ett antal akutsjukhus. Dessa uttalanden oroar befolkningen, framför allt i delar av vårt land där avstånden är långa. Statsrådet har uttalat att större regioner medför bättre vårdresultat avseende kvalitet och jämlik vård. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets avsikt att ta initiativ som grundar sig på hållningen att det finns ett samband mellan stora vårdenheter, kvalitet och köer? Vilka andra åtgärder, förutom stora regioner, anser statsrådet måste vidtas för att komma till rätta med de stora utmaningar vården har?
ip · H41020 · 2016-09-23 00:00:00 — Interpellation 2016/17:20 Kvotering till bolagsstyrelser av (M) till Närings- och innovationsminister (S) lät närings- och innovationsminister meddela att regeringen ämnar lägga fram ett förslag om kvotering till börsbolagens styrelser. Ministern förklarade att av medlemmarna i styrelserna ska vara av vartdera kön , annars kan bötesbelopp på vänta för företagen. Förslaget är ett slag i luften för jämställdheten som i värsta fall riskerar att få motsatt effekt. Ingen ska behöva reduceras till att enbart vara företrädare för sitt kön, och kvotering riskerar dessutom att misstänkliggöra grunden för varje kvinnas rekrytering. Införs kvotering på grundval av kön riskerar vi vidare att snart få en debatt om huruvida även andra egenskaper bör ligga till grund för kvotering. Regeringens förslag för in på identitetspolitikens sluttande plan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Ämnar ministern ta några initiativ till kvotering till andra organisationer än börsbolagsstyrelser? Ser ministern några andra grunder för kvotering till bolagsstyrelser än enbart kön?
ip · H41021 · 2016-09-26 00:00:00 — Interpellation 2016/17:21 Lag om kvotering av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Regeringen skickade en promemoria med lagförslag som avser könsfördelning i börsbolag och statliga bolag. Enligt förslaget ska av styrelseledamöterna vara av vartdera kön . Regeringen gör det nu tydligt att man via lag och hot om sanktioner nu vill kräva att såväl statliga företag som börsbolag kvoterar in människor av ettdera könet. Frågan är hur man på annat sätt avser att samverka med näringslivet, som utför ett arbete för att lyfta kvinnor i ledande positioner. Regeringen väljer att ta strid för en symbolfråga, i stället för att ta itu med de verkliga jämställdhetsutmaningarna, som till exempel att förenkla för utrikes födda kvinnor att få jobb eller möjliggöra för mer av företagande i kvinnodominerade sektorer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsministern: Vilka andra åtgärder kan ministern tänka sig att vidta för att öka den kvinnliga representationen såväl i bolagsstyrelser som på högre chefsposter?
ip · H41022 · 2016-09-20 00:00:00 — Interpellation 2016/17:22 Nya direktiv till av (M) till Statsrådet (S) har flera medieredaktioner runt om i landet rapporterat om vägprojekt som är föremål för omprövning utifrån nya direktiv från regeringen till inför den kommande infrastrukturpropositionen. Rapporterna är oroande eftersom bekräftar att regeringens nya direktiv kan komma att påverka redan beslutade projekt. Såväl statsrådet som lokala socialdemokrater har dock dementerat uppgifterna. Statsrådet och tycks således ha olika uppfattningar om vad de nya direktiven innebär. Som ett exempel på det som beskrivs ovan har statsrådet dementerat att vägprojektet länken i skulle vara föremål för en omprövning. Det är möjligen tänkt att vara ett lugnande besked, men statsrådets uttalande väcker fler frågor än svar, då i sina uttalanden hävdar motsatsen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka är skälen till att statsrådet och har motsatta uppfattningar när det gäller frågan om regeringen har gett verket i uppdrag att se över Västra länken? På vilka omständigheter och fakta baseras statsrådets uppfattning i frågan?
ip · H41023 · 2016-09-27 00:00:00 — Interpellation 2016/17:23 Jobb för dem som saknar högre utbildning av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) har ett underskott på enkla jobb utan krav på särskild yrkesutbildning. Även arbetsmarknadsministern har påtalat detta. Behovet förstärks när många med kort utbildning kommer till . Bland annat och Arbetsförmedlingen har efterfrågat fler enkla jobb. För dem som saknar högre utbildning och som har ringa arbetslivserfarenhet är det viktigt att vägarna in på arbetsmarknaden blir fler. Arbetsmarknadsministerns satsningar på traineejobb och extratjänster har gått trögt, och prognoserna för dessa insatser har skruvats ned. har det socialdemokratiska fackförbundet meddelat att de inte vill se fler enkla jobb, vilket kan antas ha direkt påverkan på regeringens hållning i frågan. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser arbetsmarknads- och etableringsministern att vidta för att underlätta för personer med lägre utbildning och ringa arbetslivserfarenhet att komma i jobb?
ip · H41024 · 2016-09-27 00:00:00 — Interpellation 2016/17:24 Frånvaro på gymnasiet av (M) till Statsrådet (S) Skolfrånvaro hos elever är en av de största riskfaktorerna för att barn och ungdomar ska hamna snett i livet. Studier har gjorts av bland andra , där man har kommit fram till att elever som skolkar i högre grad har ett normbrytande beteende och har fler riskfaktorer jämfört med icke-skolkande elever. Det visar sig också att andelen elever med riskfaktorer ofta ökar i relation till antalet skolktillfällen. Det gäller alla studerade områden, såsom kriminalitet, skol- och familjesituation, psykisk hälsa och ANDT-området. CSN:s statistik visar att andelen elever i landet som har fått sin studiehjälp indragen på grund av skolk är jämfört . En del län påvisar så höga siffror som . I utvärderingar av svensk skola framkommer just frånvaro som ett utmärkande problem. Svenska elever är i avsevärt högre utsträckning frånvarande jämfört med elever i andra länder. Skolk och sen ankomst är en vardag som inte ger de allra bästa möjligheterna för våra unga i gymnasiet. Även om gymnasieskolan är en frivillig skolform behöver ansvariga huvudmän för skolan ta ansvar för de elever som valt att gå på just den skolan. Här är skollagen (2010:800) tydlig i 15 kapitlet 16§: ”En elev i gymnasieskolan ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli.” Enligt allmänna råd för arbetet med att främja närvaro och att uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro i skolan bör huvudmannen ha rutiner för att se till att utbildningen fullföljs. Om en elev i gymnasieskolan uteblir utan giltigt skäl ska exempelvis rektorn se till att elevens vårdnadshavare - - informeras om att eleven har varit frånvarande. Ändå ser frånvaron oroväckande hög ut, och den har ökat . Regeringen beslutade (dir. 2015:119) att ge en särskild utredare i uppdrag att kartlägga elevers problematiska frånvaro i de obligatoriska skolformerna men inte för gymnasiet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur tänker statsrådet och regeringen agera för att säkerställa att huvudmännen för gymnasieskolorna tar sitt fulla ansvar som huvudmän över elevers närvaro? Har statsrådet för avsikt att inkludera gymnasiet i den pågående utredningen vad gäller elevers frånvaro, eller kan vi förvänta oss en egen utredning gällande detta?
ip · H41025 · 2016-09-27 00:00:00 — Interpellation 2016/17:25 Statens skuld till kommunsektorn av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Med anledning av migrationskrisen har en situation uppstått där kommuner i praktiken har kommit att agera bank åt staten. Detta beror på att ersättningen från till de mottagande kommunerna betalas ut i efterhand och med stora fördröjningar. Givet de omfattande summor det rör sig om har detta kommit att bli ett stort problem för många kommuner. Det är helt orimligt att staten har utestående skulder till kommunsektorn i storleksklassen . Det är uppenbart att måste skynda på sin handläggning och regeringen ta sitt ansvar. Att hänvisa de drabbade kommunerna till kommande lagstiftning som träder i kraft först är inte tillräckligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att skuld till kommunerna betalas i närtid? Hur avser ministern att agera för att få till stånd en hållbar och långsiktig lösning för kommunerna?
ip · H41026 · 2016-09-28 00:00:00 — Interpellation 2016/17:26 Sänkt arbetsgivaravgift för enmansföretag av (M) till Finansminister (S) De utmaningar som står inför är stora. Ett framväxande utanförskap som kommer att uppgå till 1 miljon personer. Arbetsmarknaden går på många sätt bra men är tudelad. För att möta det framväxande utanförskapet krävs en politik som skapar bra förutsättningar för företagen så att jobben kan växa fram. Tyvärr så driver regeringen en politik som i många stycken är exempel på det motsatta – man höjer skatter och gör det dyrare att anställa. I budgetpropositionen finns det undantag från skattehöjarlinjen. Ett exempel är förslaget om sänkt arbetsgivaravgift för enmansföretag som gör sin första anställning. De flesta nya jobb skapas i småföretagen och det är positivt att regeringen vill göra något för dem. Organisationen Företagarna har kritiserat förslaget eftersom sänkningen av arbetsgivaravgifterna endast riktar sig till företagsformen enskild firma. Bolagsformen aktiebolag omfattas däremot inte. Företagarna pekar i sin kritik på att enskild firma inte är en lämplig företagsform för att anställa och varnar för ”ekonomisk ruin” för den företagare som anställer inom ramen för enskild firma. Jag vill därför fråga finansminister : Kommer finansministern att verka för att även enmansföretagare som har sin verksamhet i aktiebolagsform omfattas av sänkt arbetsgivaravgift för bolagets första anställning?
ip · H41027 · 2016-09-28 00:00:00 — Interpellation 2016/17:27 Effekten av arbetsmarknadspolitiska program av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Av 2016:21 framgår att det finns brister i kunskapen om användningen och effekterna av det arbetsmarknadspolitiska programmet Förberedande och orienterande utbildning. granskning visar att styrningen av insatsen är mycket flexibel, som den uppföljning som gjorts av insatsen är svår att värdera eftersom insatsen rymmer många olika utbildningar med skilda syften och innehåll. Vidare visar kartläggningen att anvisning görs i syfte att uppnå aktivitetskrav för nyanlända i etableringsuppdraget, i stället för att främst vägledas av nyttan för deltagaren. Enligt rapporten finns det också sällan budgetbegränsningar internt på Arbetsförmedlingen och arbetsförmedlarna känner i liten utsträckning till kostnaden för insatsen när de anvisar. Eftersom programmet ökat i omfattning och kostnad till är det allvarligt att styrningen och uppföljningen är så svag. Eftersom detta är en vanlig insats för nyanlända och därför väntas växa i takt med etableringsuppdraget kommande år är det särskilt angeläget att säkerställa att dessa medel används på ett effektivt sätt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Hur avser arbetsmarknads- och etableringsministern att förbättra styrningen av programmet Förberedande och orienterande utbildning? Hur säkerställer arbetsmarknads- och etableringsministern att de arbetsmarknadspolitiska programmen har en god effekt?
ip · H41028 · 2016-09-30 00:00:00 — Interpellation 2016/17:28 av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) När den planerade renoveringen av debatterades i var beskedet från kultur- och demokratiministern att regeringen skulle återkomma med besked om när man avser att trycka på startknappen för den renovering och tillbyggnad som behöver. Därför är det med viss besvikelse som man läser regeringens budgetproposition. Där är det plötsligt bara inventarier som ska renoveras. Är det att lappa och laga som gäller? Den medierapportering som vi nu tar del av skapar mer förvirring än bringar klarhet. Kultur- och demokratiministern hänvisar till att hon väntar på ytterligare svar från , som presenterade sin förstudie , innan regeringen kan ta beslut om renoveringen. Något uppdrag att komplettera förstudien i något avseende vill inte kännas vid. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Hur ser den fortsatta processen ut angående renoveringen av ? När avser kultur- och demokratiministern att trycka på startknappen?