ip · H310547 · 2016-04-13 00:00:00 — Men varför, , ska vi gå in med våra skattepengar och finansiera det? Det borde kunna svara på. Ska vi göra det, ja eller nej? Jag tycker att frågan är viktig, för det handlar om ett vägskäl. Ska vi lägga pengar på att fortsätta och göra mer av det vi har gjort , nämligen konsumera mer av animalier - vilket vi vet leder till ökade utsläpp och en försämrad folkhälsa? Eller ska vi i stället se till att lägga mer av våra gemensamma resurser på det som ställer om till produktion av hållbar mat, mer av vegetariska livsmedel och mer av ekologiska livsmedel? Det är ju där vi borde investera pengarna, inte i det gamla. Vad säger ministern om det? Jag tackar ministern för svaret. är det ju val, vilket vi vet allihop. Vi brukar då prata om en levande landsbygd. Det är någonting vi alla brukar tala om. Vi vet också att en levande landsbygd innebär att det finns företag. har många företag på landsbygden med lantbruk att göra, och många av de företagarna är just mjölkbönder. Vi vet att fem mjölkbönder slutar , och när priset nu är nere på 2,44 vet vi att många ytterligare kommer att lämna branschen . Det är en kris som man kan säga inte har varit så djup någonsin i vårt land. Jag tänkte fråga ministern hur lågt han och regeringen anser att mjölkpriset kan bli. Det nere på 2,44 , vilket är bottennivåer. säger man att det kan gå ned ytterligare framöver. Min fråga är om det förs samtal med parter. Vi vet att det högnivåmöte ministern hade innehöll olika bitar. Det var samtal med mejerier, lantbrukare, banker och andra aktörer, affärer med mera. Är det fortsatt så att man har samtal om hur vi ska rädda svensk mjölkproduktion? Det är nämligen det som är huvudfrågan. Om den kris som pågår får fortsätta kommer vi inte att ha många mjölkbönder kvar i vårt land. Jag ska börja med fråga om hur lågt priset kan bli. I en marknadsekonomi, som vi har, tror jag inte att politiker ska säga att priset ska vara si eller så. Det styrs i stället av marknaden - av tillgång och efterfrågan - oavsett om vi talar om mjölk, bilar, stolar eller bord. En marknadsekonomi fungerar så. Jag hoppas att inte vill ha en ekonomi där politiken bestämmer de delarna. talade om ekologiska livsmedel. Det är jätteviktigt att vi ökar produktionen av ekologiska livsmedel, och det är därför den här regeringen har gått in med 200 miljoner mer i Landsbygdsprogrammet - för att stimulera fram mer ekologiska livsmedel. Vi har nämligen en jättestor import av det, och vi har faktiskt förutsättningar att själva producera ekologiska livsmedel i betydligt större utsträckning. Detta är ju konsumentdrivet; efterfrågan ökade 2015, så här finns en efterfrågan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag tror på svenskt jordbruk, och jag tror på svensk mjölkproduktion. Det är just , men befolkning och välstånd väntas öka. Det gör att produkterna kommer att efterfrågas. Det gäller att nu hitta system för att mildra krisen, och jag tror ändå att det är marknadslösningar vi måste ha, inte att producera mot stöd. Det är ingen lösning som håller långsiktigt. När det gäller marknadsobservatoriet är det inte marknadsstörande på något sätt. Det kan i stället öka transparensen i marknaden för små och stora aktörer och för små länder. Det underlättar också exporten. Det är alltså någonting jag välkomnar. Jag kommer att fortsätta att driva på för än mer marknadsinriktade lösningar när det gäller dessa frågor. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad.