ip · H410123 · 2016-11-14 00:00:00 — Interpellation 2016/17:123 Rätten till familjeåterförening av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) Principen om familjens enhet fastslogs första gången , i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Att familjen har rätt till samhällets och statens skydd har fastslagits i flera konventioner om mänskliga rättigheter. Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter ska ett barns ansökan om familjeåterförening behandlas på ett positivt, humant och snabbt sätt, dessutom ska barnets bästa komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barnet. Detta har införlivats i EU:s familjeåterföreningsdirektiv (2003/86/EG) som har implementerat i sin lagstiftning. röstade för lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheterna att få uppehållstillstånd i . Syftet bakom lagförslaget var enligt regeringen att anpassa det svenska regelverket till miniminivån enligt och internationella konventioner, med ambitionen att färre människor ska söka asyl i . Den del av lagen som får störst konsekvenser för människor på flykt, asylsökande och nyanlända är inskärningarna i rätten till familjeåterförening. Endast de som beviljas asyl som flyktingar, samt de som sökte asyl , har denna rätt enligt den tillfälliga lagen. är mest restriktivt i EU när det gäller beviljande av asyl som flykting. av de syrier och av de irakier som beviljats asyl i har fått flyktingstatus. Det går att jämföra med EU-snittet på respektive . Förändringarna innebär alltså omfattande inskränkningar i rätten till familjeåterförening. finns redan stora brister i hur denna rättighet efterlevs. För att få rätt att återförenas med en familjemedlem som har fått uppehållstillstånd i måste den som är kvar i sitt hemland intervjuas vid en svensk ambassad. Den svenska ambassaden i har reducerad verksamhet och viserings- och migrationsfrågor hanteras av ambassaderna i grannländerna. kunde syrier resa till utan visum, men införde visumkrav för syrier. Handläggningstiderna är långa och i många fall avslås ansökan. Resan till är dyr och farlig. Flera rapporter om hur syrier har beskjutits vid gränsen till har kommit . Andra länder som syrier kan ta sig till för att ansöka om familjeåterförening är , , och . Det är näst intill omöjligt att som syrier få inresevisum till dessa länder, vilket i praktiken innebär att rätten till familjeåterförening inskränks även för de syrier som beviljats flyktingstatus i . I Dublinförordningen fastslås vilken stat som ska pröva en asylansökan från en person som befinner sig i en ”Dublinstat” (EU-stat eller , , eller ). Om den sökande har familj (make/maka och/eller minderåriga barn) som beviljats skydd eller befinner sig i asylprocessen i en annan Dublinstat ska det landet även pröva den sökandes asylansökan. Omkring 60 000 flyktingar är fast i grekiska flyktingläger efter att grannländerna, och stora delar av övriga , stängt sina gränser. Många av dem har familj i som beviljats skydd eller befinner sig i asylprocessen, och har därmed rätt att återförenas med dem. På grund av bristande kunskaper hos asylsökande och handläggare, samt otillräcklig rätt till juridisk rådgivning och en undermålig hantering av asylärenden i , sker detta inte . Många nyanlända syrier och andra flyktingar befinner sig nu i en situation där de har laglig rätt att återförenas med sina familjer eller få sin asylansökan prövad i samma land som en familjemedlem enligt Dublinförordningen, men tvingas ändå leva åtskilda på grund av ett icke-fungerande system. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka initiativ avser ministern att ta för att säkerställa dels att rätten till familjeåterförening efterlevs för de syrier som finns kvar i och har familj i , dels att syriers och andra flyktingars rätt till familjeåterförening upprätthålls enligt Dublinförordningen?