· H310524 · 2016-04-15 09:47:57 — om jag delar hans redovisade bedömning att förslag bör genomföras och vilka åtgärder jag i sådant fall avser att vidta om jag delar hans redovisade bedömning att alltför kostnadskrävande svenska regler faktiskt kan vara kontraproduktiva och att den nya marknadskonkurrensen nödvändiggör en översyn av regelverk samt vilka åtgärder jag i sådant fall avser att vidta i vilken riktning, och hur högt, mitt mål för den svenska matproduktionen är om jag och regeringen delar hans redovisade bedömning när det gäller vikten av att sätta upp mål för att öka andelen närodlad mat från och hur detta bör avspeglas i livsmedelsstrategin. Regeringen kommer att lägga fram en proposition om en livsmedelsstrategi till . Livsmedelsstrategin syftar till att öka konkurrenskraften i hela livsmedelskedjan och därigenom bidra till att stärka tillväxten på landsbygden. Som svar på fyra frågor vill jag framföra följande: slutbetänkande är ett av de underlag som jag använder vid framtagandet av livsmedelsstrategin. Vilka åtgärdsförslag som ska ingå i livsmedelsstrategin är dock för tidigt att säga. Regeringen har dock, med som grund, redan agerat för att stärka konkurrensvillkoren för svenska företag. I utredningen anges att skatt på diesel är den mest betungande produktionsmedelsskatten för jordbrukssektorn i . För att stärka konkurrenskraften för jord- och skogsbruket ökade regeringen därför dieselskattereduktionen från per liter till per liter . Denna höjning innebär att regeringen investerar i jord- och skogsbruket. EU-samarbetet innebär möjligheter och utmaningar för svenska bönder. Svenska företag har tillgång till en större marknad som de utsätts för ökad konkurrens. På de områden där EU har möjlighet att besluta om minimilagstiftning värnar regeringen medlemsstaternas rätt att besluta om högre nationella krav där så anses befogat, exempelvis gällande arbetsrätt, arbetsmiljö, miljö- och djurskydd. är det viktigt för regeringen att eventuella särkrav är noggrant motiverade. Regelverk ska vara smart utformade så att målet med regelverken nås till lägsta möjliga kostnad. Inom EU driver på för att alla medlemsstater ska efterleva de regelverk som finns gällande djurskyddslagstiftningen och att ambitionerna i djurskyddslagstiftningen på EU-nivå ska höjas. Mål för arbetet med en livsmedelsstrategi är att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelsproduktionen som de relevanta nationella miljömålen nås. Kopplingen mellan en konkurrenskraftig livsmedelsproduktion och försörjningsberedskap är en aspekt i arbetet med livsmedelsstrategin. Regeringen avser att återkomma kring utformningen av mål inom ramen för livsmedelsstrategin när propositionen läggs på bord. Ett av målen i regeringens kommande livsmedelsstrategi är att öka andelen ekologisk produktion och konsumtion av livsmedel. Regeringen vill öka möjligheterna för den offentliga sektorn att upphandla inte bara ekologiska utan även närproducerade livsmedel, så länge det inte strider mot de upphandlingsrättsliga principerna. Att ställa krav på närodlad mat är dock inte förenligt med EU-direktivet om offentlig upphandling. Kraven vid upphandling får inte vara diskriminerande mot andra EU-länder, till exempel att sätta krav på enbart svenska livsmedel. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag tänkte även i detta samtal oss emellan, herr landsbygdsminister, vara lite öppen och personlig. Landsbygdsministerns svar är allmänna och till mycket lite förpliktande. De inger oro för vad regeringens livsmedelsstrategi kommer att innehålla eller inte, men det får vi se då. Bara det faktum att med sin extrema ekoprofil i regeringen påverkar inriktningen signalerar fara och alarm, ännu strängare regler, högre skatter och extremt fokus på främst av dagens svenska matproduktion men inget fokus på den helt dominerande vanliga miljövänliga produktionen. Jag hoppas att jag har fel. Deras inflytande visar sig också i att ständigt upprepar att inga svenska miljö- och djurskyddsregler ska förenklas eller anpassas i EU-riktning och ersättas av ett ökat branschansvar, som när det gäller skogen. I stället ska även fyrkantiga regler behållas, och målen för andelen eko ska vara kvar och höjas. Jordbruket står vid ett avgörande vägskäl. Målet måste vara kraftsamling för att bryta den nedgång vi har haft och få en kraftig tillväxt. Då måste tydliga mål uppsättas för hur hela jordbruket ska växa, inte bara en liten del. Jag inser att statsrådet i en interpellationsdebatt inte kan gå djupare in på många frågor. Mitt syfte med dessa tre interpellationer är främst att ge mitt inspel i arbetet med den mycket viktiga svenska livsmedelsstrategin. Jag hoppas att statsrådet med medarbetare begrundar även mina analyser och förslag, som bygger mycket på vad jordbruksnäringen själv, främst LRF, mycket genomtänkt och tydligt för fram samt självfallet även på vad vi i diskuterar. Jag är inte talesperson för ; det sköter och på ett förtjänstfullt sätt. Men jag är engagerad efter mer än tre decenniers arbete i LRF och , och jag inser det mycket stora allvaret för det svenska jordbruket och . Det är bra att regeringen liksom vill arbeta fram en livsmedelsstrategi för . Jag kan ge statsrådet rätt i att detta borde ha skett under den förra mandatperioden, men tyvärr förhindrades det genom att ett större parti ansåg att strategin borde utformas för hela EU av EU:s länder gemensamt. Det är en fullständigt obegriplig ståndpunkt. Jag kan bekänna att min värsta stund under min riksdagstid var när samma krafter drev fram en chockhöjning av dieselskatten för jordbruket med , vilket hela tyvärr ställde sig bakom. Och jag röstade för - min värsta stund. Avsikten var att stimulera övergången till förnybara drivmedel i traktorerna, där kanske drivs med biogas eller rapsolja . Trots skatten står utvecklingen stilla. Skatten bidrar i stället till att jordbrukets konkurrenskraft försämras när av jordbrukets nettointäkt går till en EU-unikt hög drivmedelsskatt. Ett jordbruk utan traktorer och matproduktion ger varken skatteintäkter eller livsmedelsindustrier, och därför måste enligt min mening dieselskatten anpassas nedåt. Det tillför alla bönder pengar, och det är det enda sättet att minska jordbrukets kostnader med en halv miljard eller mer utan att EU kan säga flaska. hävdar lite provocerande att regeringen investerar i jordbruket, när den först har höjt dieselskatten med . Det är en rätt billig advokatyr. är vi inne på den intressanta diskussionen om livsmedelsstrategin igen. Liberalerna har länge tyckt att det är en bra idé med en sådan strategi. Det bygger på att vi ser att det finns stor potential att producera mat, utveckla nya produkter och utnyttja de mervärden vi har i för att kunna skapa lönsamma företag på landsbygden. Både Liberalerna och den övriga Alliansen har därför velat vara med och bidra konstruktivt till arbetet, för finns en stor majoritet i för att få fram en livsmedelsstrategi. Jag vet inte om det är rätt tillfälle, men jag vill ändå lyfta upp frågan hur arbetet bedrivs framåt. Det känns lite frustrerande, och man har en känsla av att hela diskussionen om livsmedelsstrategin har hamnat i långbänk. Vi har haft olika dagsnoteringar om när propositionen skulle komma. Enligt svaret skulle den komma , men det är kanske en sanning med viss modifikation. har vi fått besked om att det snarare rör sig om . Kanske ministern har tillfälle att utveckla när vi kan förvänta oss att det de facto händer? Livsmedelsstrategin kan innehålla mycket, och jag pratade om de svenska mervärdena. Men Liberalernas främsta utgångspunkter är konkurrenskraften och konsumentperspektivet. Det är inte bra att det nu finns en frustration bland alla aktörer som berörs av detta över att det drar ut . De börjar misstro politiken och vår förmåga att samla oss kring detta. Jag tycker att mycket av ansvaret ligger hos regeringen, som bör föra frågan framåt på ett mer effektivt sätt än vad som är fallet. Arbetet med livsmedelsstrategin är viktigt, och det är bra att det blir en strategi. Det långsiktiga arbetet är viktigt. Jag tror att en del av det arbete som den förra regeringen satte igång, om än inte just i strategiform, kan fångas upp väl i ett sådant långsiktigt arbete. Det vill jag gärna börja med att säga. Jag hör mycket från människor som är involverade i detta eller som har fått ge inspel till livsmedelsstrategin på olika sätt, och det finns en betydande oro för vad den ska leda till. Ett problem i sammanhanget tror jag är att regeringen inte riktigt vet vad den vill, och då blir det så att man sätter igång en massa processer. Man vill omfamna väldigt mycket och fånga in alla möjliga aspekter eftersom man själv inte är klar över vilka avgränsningar man har tänkt göra. Detta skapar osäkerhet om vad fokus kommer att vara i strategin. Jag tror att det är oerhört viktigt att behålla tydligt fokus på just frågor som konkurrenskraft, möjligheterna till ökad produktion och ökad export, fokus på forskning och så vidare. Där någonstans tror jag att fokus behöver vara. Men det kommer signaler om att det är mycket annat som också ska anses vara viktigt, och ibland kan positionerna vara svårförenliga. Jag hoppas bara att regeringen landar i rimliga avvägningar i slutändan. Det långsiktiga arbetet är som sagt viktigt, men det innebär inte att det kortsiktiga arbetet inte är viktigt också. Det finns konkreta problem som är av akut karaktär. Vi berörde några av dem i den tidigare debatten. Svenska myndigheter agerar på ett sätt som inte något annat EU-land gör och förbjuder växtskyddsmedel, vilket riskerar att slå ut betydande delar av svensk odling. Det är ett jättestort problem, och det löses tyvärr inte i en livsmedelsstrategi. Om än detta arbete må vara viktigt löses inte de konkreta och akuta problemen med denna strategi. Jag vill än en gång fråga landsbygdsministern vad han är beredd att göra i det konkreta fallet med Kemikalieinspektionen och de svenska odlingarna som riskerar att slås ut. I sammanhanget vill jag poängtera att presenterade sitt slutbetänkande för . Där finns åtskilliga förslag som man hade kunnat gå vidare med och genomföra utan att vänta på att det stora livsmedelsstrategiarbetet skulle bli klart. Problemet är att detta riskerar att lite grann dras i långbänk. Livsmedelsstrategin var från början utlovad att komma . Vi fick ett datum och ett , och är det juni som gäller. Vi är framme vid att detta kommer att kunna behandlas . Det viktiga är såklart att strategin blir bra, men de akuta problemen borde man ha kunnat lösa parallellt . Jag vill gärna kommentera dieselskatten, som har varit uppe i ett par vändor. Regeringen och landsbygdsministern slår sig för bröstet för att man har ökat dieselskattsreduktionen, men ministern glömmer att berätta att man höjde dieselskatten högst betydligt. Nettoeffekten för svenska bönder av reduktionen är alltså i princip noll. Man kanske inte ska vara fullt så stursk. Vi var emot höjningen av dieselskatten som vi föreslog en reduktion på , vilket skulle motsvara per liter. Det skulle vara en reell förbättring för bönderna. Jag tycker att landsbygdsministern kan tona ned retoriken lite grann. Regeringen har inte gjort någon stor satsning här, utan man har höjt skatten och sedan gett en kompensation med andra handen. Summan blir noll. Låt oss börja med att reda ut det här med dieselskatten. Den kraftigaste höjning som gjordes gjorde alliansregeringen två gånger. Det var mer än dubbelt så mycket som den här regeringen höjde dieselskatten med. Alliansregeringen försämrade också dieselskattereduktionen med och . Den här regeringen förbättrade dieselskattereduktionen med 1,70. hänvisar till och säger att man borde ha gjort någonting. Det står i just om dieselskattereduktionen, och detta har vi börjat göra. Det står också om arbetsgivaravgifter i utredningen. Ett förslag är nu ute på remiss om en reduktion på arbetsgivaravgiften när man anställer . Det finns med där. Det finns också en del andra frågor som vi håller på att jobba med i . Den ligger som grund för den livsmedelsstrategi som vi jobbar med. säger att vi behöver kraftig tillväxt i . Vi har kraftig tillväxt i - plus i bnp. Vi ökar exporten . Det är länge sedan vi ökade exporten så kraftigt i . Vi har 80 000 fler jobb , under 7 procents arbetslöshet och en ungdomsarbetslöshet som minskar. Det sker en kraftig tillväxt i , och det är också en tillväxt på livsmedelssidan, där exporten ökar. Vi stimulerar livsmedelsexporten och ger 10 miljoner mer till och för att jobba med exportgodkännande. Det handlar om främjandeinsatser, inte minst i , där vi har satt en livsmedelsattaché på plats i . Vi har fått ett avtal om nyexport av livsmedel till , och . Det händer en massa saker, men vi har ännu en alldeles för liten produktion av livsmedel i det här landet. Det är oroande att vi är så beroende av andra länder med tanke på naturkatastrofer som kan slå ut stora skördar. Inte minst med tanke på befolkningsutvecklingen är det oroande att vi har så låg produktion i . Befolkningen på jordklotet ökade i går med 240 000 människor. Ungefär lika många till blir vi . I spränger vi själva snart tiomiljonersgränsen. Det är klart att vi måste ha en inhemsk produktion av livsmedel. Vi kan inte bara hämta käket där utifrån, där det kanske behövs bättre. Livsmedel är någonting som vi inte kan välja bort. Det går inte att välja bort, och det kan inte produceras någon annanstans än på landsbygd. Frågan är på vilken landsbygd den ska produceras - på svensk eller på annan landsbygd. Jag väljer den svenska landsbygden. Det är därför regeringen satsar så hårt på att få fram en nationell livsmedelsstrategi. Det handlar om att ha flera olika perspektiv: produktionsperspektiv och konkurrenskraftsperspektiv. Men glöm inte bort konsumentperspektivet! Det är någon som ska köpa käket. Det är någon som ska betala produktionen. Därför måste vi ha ett starkt konsumentperspektiv och se på vad konsumenten efterfrågar. Den ekologiska konsumtionen ökade 2014 och 2015. Vi importerar massor med ekologiska livsmedel . Det är klart att det är bättre att vi producerar dem på svensk landsbygd, eller hur, ? Det är här vi ska ha produktionen - inte i andra länder. Vi importerar ekoprodukter, men vi importerar oerhört mycket mer vanliga produkter - av vår mat. Det ska vi bromsa; det är vi överens om. Jag vill trumma in mina budskap, . Ursäkta lite upprepning! Det behövs absolut en offensiv svensk livsmedelsstrategi. Den är nödvändig för att vända svensk matproduktion från minskning till kraftig tillväxt. Men den måste vara offensiv. Annars är den inget värd. Den måste innehålla kraftfulla åtgärder som stärker konkurrenskraften i jordbruket. Där måste rejäla tillväxtmål för hela den svenska livsmedelsproduktionen sättas upp. Jag tycker att LRF:s förslag bör vara en bra grundplatta. Visionen måste sedan vara typ en fördubbling . Svensk produktion är alldeles för liten. Detta förutsätter dock en bred kraftsamling över alla gränser för att tala för mat producerad så nära som möjligt med regelverk i nivå med de svenska. Kraftsamlingen måste inbegripa näringen, industrin, handeln, politiken, konsumenterna, miljöorganisationerna och ännu fler. Dessa bör enas om ett produktionsmål med stark tillväxtinriktning som ska jämställas med andra samhällsmål, till exempel miljömålen - precis som redan gäller för skogsbruket. Skogen är ett föredöme också vad gäller miljöreglerna. De ligger nära EU-nivån, och näringen har själv tagit ansvar för skarpare miljöregler som sedan certifieras i branschprogram och ger mervärden på marknaden. Lyssna på jordbruks- och skogsnäringen, ministern! Om regelverk och lagar ses över och anpassas en del i EU-riktning som branschen ges förtroendet att certifiera mycket av det som anpassas kan jordbruket behålla en hög miljö- och djurskyddsnivå och bättre än få ut mervärden, vilket är nödvändigt. Om man inte vidtar denna flexibla nödvändighet är risken alldeles uppenbar att kräftgången i stället fortsätter och att importen ökar, vilket är det allra värsta för miljö och djurskydd. En genomgång av jordbrukets skattebördor måste göras. Svenskt jordbruk med sina högre produktionskostnader måste kompenseras med lika eller lägre skatter än övriga länder - inte tvärtom. Det betalar sig genom att det livsnödvändiga svenska jordbruket kan bestå, hålla igång livsmedelsindustrier och ge jobb och skatteintäkter även . Det värsta är att jordbruket konkurreras ut av importen. Det får inte fortsätta att ske. Jordbruksministerns svar vad gäller offentlig upphandling av mat är tyvärr mycket svagt och säkert starkt miljöpartipåverkat. Först lyfter ministern endast vikten av att andelen ekomat ökar och inte att målet måste gälla tillväxt i hela jordbruket, där kommer från det vanliga jordbruket. Sedan säger ministern att regeringen vill öka möjligheterna att "upphandla inte bara ekologiska utan även närproducerade livsmedel". Inte bara, utan även, står det alltså. Lyssna, , på civilminister i upphandlingsfrågorna! Gör inte MP-misstaget att sätta eko som och det jordbruk som står för av produktionen som undantaget. Offentlig upphandling ska kräva mat som kommer från djur som fötts upp på platser med regler motsvarande de svenska miljö- och djurskyddsreglerna. Jag vet att inte tillåter att explicit kräva närodlat, men det blir samma resultat om man vill och vågar ställa korrekta krav så som Shekarabi gör. Ministerns tal om att livsmedel produceras på landsbygden får mig osökt att vilja återge något som jag hörde : En landsbygd någonstans kommer alltid att förse oss med livsmedel och energi. Varför då inte vår egen? Det hörde jag på ett seminarium som allianspartierna hade om livsmedelsstrategin, och jag tycker att det var bra sagt. Jag får tacka någon, men jag vet inte riktigt vem det var som sa det. Vi pratar om konkurrenskraft och så, och vi har en tydlig trend i att konsumenten efterfrågar svensk mat. Det har visat sig inte minst på köttsidan. Där går det ganska bra . Den trenden bygger på att konsumenten ser att det finns svenska mervärden och att man från branschen har blivit bättre på att lyfta fram dem. Det är också en del av livsmedelsstrategin. Vi har ett delat ansvar. Politiken har ett rättmätigt ansvar för regelverket, skatter, avgifter och så, men branschen har också ett ansvar för att marknadsföra och marknadsanpassa varuutbudet. fick vi inget nytt besked från ministern, så jag utgår från att vi får se den här propositionen på bord och att den har fokus på konkurrenskraft, konsumentperspektivet och svenska mervärden. När vi nu pratar livsmedelsstrategi kan jag inte låta bli att säga att det inte bara är det svenska jordbruket som producerar livsmedel, utan det gör faktiskt också det svenska fisket och det svenska vattenbruket. De kanske kan få vara på något litet hörn även i livsmedelsstrategin. Låt oss börja med att reda ut det här med dieselskatten. Landsbygdsministern konstaterar att en kraftig höjning av dieselskatten gjordes under den förra regeringen. Det stämmer, men den röstade ni ju för. Alla partier röstade för den höjningen av dieselskatten. Det blir lite märkligt att anklaga andra för att höja en skatt när man själv har röstat för höjningen. Jag kan konstatera att det är problematiskt med skattehöjningar generellt och kanske med denna i synnerhet. Men det som är viktigt i det här fallet är vad nettoeffekten blir för bönderna. Den nuvarande regeringen har höjt dieselskatten och ger sedan en kompensation med andra handen, men nettoeffekten för bönderna blir noll. Det vi gjorde var att vi i vårt budgetalternativ sa nej till er skattehöjning och ändå ökade vår kompensation till bönderna, vilket gav en positiv nettoeffekt för bönderna. Då har vi rett ut det. När det gäller strategin är jag lite bekymrad över var det här ska landa. Landsbygdsministern anger här i sitt svar att mycket inte är klart. Men en sak verkar vara klar, och det är att ett mål som ska finnas med är att andelen ekologisk produktion och konsumtion av ekologiska livsmedel ska öka. Jag tycker att detta är märkligt och ofokuserat. Ekologisk produktion är en produktionsform bland många andra. Det vi ser är just det som landsbygdsministern också tar upp, det vill säga att efterfrågan på ekologiskt ökar. Marknaden hanterar detta alldeles själv. Produktionen ökar när efterfrågan ökar. Vad är syftet med att sätta ett mål för någonting som marknaden själv kan klara av att hantera? Jag tror att risken är att det här blir ofokuserat. Det är viktigt att regeringen prioriterar, avgränsar och fokuserar så att livsmedelsstrategin blir tydlig. Målen ska vara tydliga, tidssatta och mätbara. måste regeringen ta tag i de kortsiktiga problemen. Vad gör regeringen åt att Kemikalieinspektionen nu genom sina beslut riskerar att slå ut svensk odling? Det finns många saker som man måste jobba med när man ska stärka ett näringslivsklimat. Man måste stödja den växtkraft och det entreprenörskap som finns i näringslivet. pratar vi om de företag som vi kallar för lantbruk. När man ska stötta måste man också ta vara på det som svenska företag, svenska lantbruk och svensk livsmedelsproduktion är bra på och också ta vara på det som marknaden efterfrågar. Man kan inte bortse från konsumentperspektivet. Jag är övertygad om att vi måste lyfta upp de svenska mervärdena på ett betydligt bättre sätt än vad vi har gjort . Det handlar om miljötänket som finns. Vi är världsmästare på det. Vi är världsmästare på djurhälsa. Vi använder minst antibiotika inom EU. Vi är ett salmonellafritt land. Vi har vatten som många länder saknar. Vi har som inte är under plog. Det är klart att vi har förutsättningar att producera mer svenskt livsmedel. Det kan vara ekologiskt eller konventionellt odlat - eller miljöanpassat som jag brukar kalla svenskt konventionellt jordbruk, för svenskt konventionellt jordbruk är mer miljöanpassat än många andra länders jordbruk. Tysklind nämnde propositionen. Det här är en viktig proposition och ingenting som man kan hasta fram. Vi räknar med att vi ska kunna lägga fram den på bord . Vi måste jobba med det här på så sätt att vi får en bred majoritet i för det. Om vi ägnar oss åt partipolitisk pajkastning och inte får en livsmedelsstrategi kommer vi inte att lösa det här problemen långsiktigt. Låt oss ta det här gemensamt. Sedan kan handlingsplanerna för att nå målen se mycket olika ut beroende på vilken regering som sitter. Vi kommer att ha en handlingsplan för att nå målen, men försök att inte även i det här ha partipolitisk prestige. Det är alldeles för viktigt för det här landet att vi ökar vår livsmedelsproduktion. Det här får vi inte slarva bort. Offentlig upphandling är en mycket viktig del. Den är viktig så att man också kan handla med de speciella krav som vi har på svensk livsmedelsproduktion. Jag och statsrådet är helt överens om det. Det kommer att bli en ny lagstiftning. Vi får ju en möjlighet med det EU-direktiv som finns, och vi har till och med satt en upphandlingsmyndighet på plats som ska hjälpa de svenska kommunerna och landstingen att göra upphandlingar på ett korrekt och bra sätt. Regeringen stärker alltså den här delen i mycket stor utsträckning. Jag vill ge ett exempel på det här med svenska mervärden och hur konsumenterna styr. Jag brukar gå till Ica, Coop, och så vidare, och så tittar jag på fläskfiléhögarna. I kyldisken är det inte många fläskfiléer från för kilot kvar. Och fläskfiléerna för kilot ligger kvar i högar. Där visar konsumenterna vad de vill ha och att de värderar svensk kvalitet väldigt högt. Jag tror på svenskt jordbruk. Tack för dialogen, herr landsbygdsminister! Jag känner landsbygdsministern som en hedervärd och landsbygdsvänlig person som vill väl och försöker. Det är bra. Men han har ett parti, en finansminister och ett annat regeringsparti att släpa på, och det är där min stora oro ligger. Jag vill därför stärka landsbygdsministern i hans tuffa kamp i de inre regionerna.