ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310424 · 2016-02-19 00:00:00 — Interpellation 2015/16:424 Avvisning och utvisning av (M) till Statsrådet (S) Antalet flyktingar som sökt och söker sig till är rekordstort. Över 160 000 sökte asyl . Prövningen av dessa ärenden innebär att vi redan nu ser långa handläggningstider och stora problem att ordna för att människor ska ha någonstans att bo och få hjälp att klara sitt uppehälle. Alla kommer inte att få sina ansökningar beviljade. Det innebär också att många är skyldiga att lämna landet. Regeringen har gett , och Kriminalvården ett särskilt uppdrag att effektivisera arbetet kring personer som ska återvända efter avslag på sina asylansökningar. Inrikesminister har i medierna sagt att det kan röra sig om så många som 80 000 personer . Det kommer i så fall att kräva radikalt ändrade prioriteringar och många insatser. Särskilt viktigt är det givetvis att korta handläggningstiderna och åstadkomma rutiner som inte underlättar för personer att efter lagakraftvunnen dom strunta i beslutet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : – Vilka konkreta åtgärder är statsrådet och regeringen beredda att vidta för att möjliggöra fler utvisningar och avvisningar för att nå den nivå som statsrådet uttryckt? – Finns det behov av att efterfråga berörda myndigheters synpunkter på lagstiftningen och regler som skapar svårigheter i arbetet?
ip · H310425 · 2016-02-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:425 Strandskyddet av (M) till Statsrådet (S) Ska klara att förse alla invånare i landet med bostäder som den levande landsbygden bevaras måste byggreglerna förenklas. Människor vill bo vid vattnet. Tyvärr har det omfattande strandskyddet gjort sjönära byggelse omöjlig i stora delar av vårt land. Den sammanlagda längden på fastlandskusten och stränderna i är . Detta motsvarar nio och ett halvt varv runt jorden. Det säger sig självt att all denna sträcka inte behöver omfattas av strandskyddet. Strandskyddet hämmar tillväxt och värdeökning på landsbygden. Det omfattande regelverket är dessutom ett stort ingrepp i äganderätten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad ämnar statsrådet göra för att lätta på strandskyddet i och därmed främja tillväxten på landsbygden?
ip · H310426 · 2016-02-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:426 Regeringens och roll som lagstiftare av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) Under min aktiva tid som rättspolitiker har jag erfarit att rättsfrågor har en tendens att falla mellan stolarna. Lagstiftaren noterar att ett problem bör kunna lösas i rättspraxis under det att domstolarna med () i spetsen menar att problemen måste lösas av lagstiftaren. Frågan bollas sålunda fram och tillbaka i cirkel utan att lösas. har HD ändrat inställning och börjat lösa rättsfrågor som egentligen lagstiftaren skulle ta tag i men som man inte gör. Det tydligaste exemplet härpå är hanteringen av narkotikabrott som HD av olika skäl sänkt straffen för högst avsevärt. En annan fråga är den dubbla straffbarheten vid skattebrott. Rättsutvecklingen är helt otillfredsställande. Rättsbildning genom domstolspraxis passar inte vid övergripande och principiella frågor. Saken blir inte ordentligt utredd och den demokratiska processen blir kringskuren. Därutöver gäller att övergångsbestämmelse inte kan komma till stånd och otydlighet uppkommer med följden att lika fall inte behandlas lika. Min övergripande uppfattning är att kommit i skymundan beroende på att departementet dränerats på resurser, och att de som finns kvar konsumeras av komplicerade och omfattande EU-lagstiftning. Min fråga till justitie- och migrationsminister blir nu: Om den ovan beskrivna utvecklingen bekräftas, vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka regeringens och roll som lagstiftare?
ip · H310427 · 2016-02-23 00:00:00 — Interpellation 2015/16:427 Akuta åtgärder för att rädda mjölkproduktionen av (KD) till Statsrådet (S) har antalet mjölkbönder i halverats, och priserna på mjölk ligger på bottennivåer. har krisen förvärrats, delvis till följd av utvecklingen i och den därmed förknippade bojkotten av europeiska mejeriprodukter från sida. har situationen försämrats ytterligare, och nedläggningen av gårdar har fortsatt. slutar i genomsnitt fem mjölkbönder i med sin verksamhet på grund av att det inte är ekonomiskt möjligt att fortsätta. Orsakerna till det låga mjölkpriset är flera. Om vi vill behålla uppslutningen kring EU:s linje att straffa för dess övergrepp är det nödvändigt att vi backar upp dem som drabbas av sanktionerna, i detta fall mjölkbönderna. rapporterade världens största mjölkexportör, nyzeeländska Fonterra, att man skriver ned prognosen för det genomsnittliga pris man kommer att betala till mjölkproducenterna per kilo mjölkpulver. Med ytterligare sänkt mjölkpris på världsmarknaden kan vi förvänta oss en accelererad utslagning av de svenska mjölkbönderna. Tidningen råvarukrönikör rekommenderar de svenska producenterna att växla över från mjölk- till köttkor. Ingen ljuspunkt är i sikte för de svenska mjölkbönderna. En inhemsk svensk mjölkproduktion är angelägen av flera skäl, inte minst för att vårt land ska ha en försörjningstrygghet i händelse av kris eller krig i vår omvärld. Tusentals arbetstillfällen riskerar att försvinna på landsbygden, vilket i sin tur tar bort underlag för servicenäringar av olika slag. Efter uppvaktningar från branschen tog initiativ till att samla organisationer, företag och myndigheter med koppling till mjölkproduktion. Detta resulterade i att landsbygdsministern presenterade en handlingsplan med 87 punkter i syfte att rädda den svenska mjölkproduktionen. Handlingsplanen togs fram tillsammans med företrädare för den svenska mjölksektorn. I detta åtgärdsprogram finns det sju punkter, nämligen nr 60–66, som samlas under rubriken ”Åtgärder på kort sikt ()”. Det är därför särskilt angeläget att följa upp hur dessa punkter genomförs och om detta sker , det vill säga . De sju punkterna är följande: Analysera hur konkurrenskraften påverkas innan nationella beslut fattas om produktionsmedelsskatter. Utreda om sänkt arbetsgivaravgift för ett företags första anställda i små företag är en kostnadseffektiv åtgärd för att stärka dessa företags konkurrenskraft. Utreda olika alternativ och former för avbytartjänst. Ta fram en plan för att stötta och avlasta mjölkföretagare som drabbats av ekonomiska eller andra svårigheter. Säkerställa ändamålsenliga rutiner kopplade till stödhanteringen så att utbetalningarna kan ske . Utreda och komma med förslag på hur avgifterna för kommunernas inspektioner samt handläggning kan harmoniseras samt belysa avgifternas effekter på företagandet. Utreda hur befintliga branschpolicyer påverkar mjölkföretagens lönsamhet. Jag vill nu fråga statsrådet : Vilka av dessa åtgärder kommer att vara genomförda till ?
ip · H310428 · 2016-02-23 00:00:00 — Interpellation 2015/16:428 Skatter som stimulerar jobb och tillväxt av (M) till Finansminister (S) När finansministern senast gästade Ekots lördagsintervju fick hon frågor om hur hon ser på det svenska skattesystemet. I ett av sina svar uttryckte hon då följande: ”Från min utgångspunkt att vi vill ju ha ett skattesystem som stimulerar både jobb och tillväxt”. Frågan är vad finansministern menar med detta. I en metasammanställning av forskningsläget som gjort lyfter man tydligt fram att höga inkomstskatter på arbete, och då särskilt de högsta marginalskatterna samt en hög bolagsskatt, tillhör de mest tillväxthämmande skatterna. Här har finansministern särskilt utmärkt sig genom att med sin budget ha stärkt ställning som landet med världens högsta marginalskatter, vilket rimmar illa med ambitionen att ha ett skattesystem som ”stimulerar både jobb och tillväxt”. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Vilka skatter menar finansministern utgör den största hämskon på svensk tillväxt ? Är finansministern beredd att överväga sänkningar av samma tillväxthämmande skatter?
ip · H310429 · 2016-02-24 00:00:00 — Interpellation 2015/16:429 Effekterna av att ta bort kömiljarden av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har i sin budget tagit bort den så kallade kömiljarden i sjukvården och ersatt den med en så kallad professionsmiljard. Kömiljarden var en viktig reform som alliansregeringen införde för att kapa de alltför långa vårdköerna. Det var en viktig och riktig reform med en form av belöningssystem till de landsting och regioner som tog tag i problemet med köer på allvar och arbetade strategiskt med det. Kömiljarden gav extra resurser till de landsting och kommuner som lyckades med uppdraget att korta köerna. Det var inte ett generellt stöd utan ett riktat stöd till dem som lyckades med uppdraget. Denna reform visade sig ge goda resultat. Före reformen var det exempelvis inte ovanligt med väntetider för behandling av gallsten eller för behandling av ljumskbråck. Den så kallade professionsmiljarden tillför landstingen lika mycket pengar men utan de krav som överenskommelserna om kömiljarden innebar. I stället fördelas pengarna i förhållande till de enskilda landstingens folkmängd. Landstingen ska fortfarande rapportera om hur tillgängligheten i vården utvecklas, men det finns en koppling mellan resultatet och pengatilldelningen. Regeringens modell med pengar utan krav på resultat leder nu till att köerna till vården ökar. I mitt hemlän , S-styrt så långt man kan minnas, stiger nu köerna till nya rekordnivåer. Kömiljarden tas alltså bort trots att problematiken kvarstår och trots att köerna dessutom ökar i vissa regioner. Tänker statsrådet stillatigande se på när våra medborgare får vänta allt längre på vård i stället för att återgå till kömiljardens morötter för korta köer och goda resultat? Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet beredd att ta initiativ till en återgång till kömiljarden?
ip · H310430 · 2016-02-24 00:00:00 — Interpellation 2015/16:430 Tillståndet i ekonomi av (M) till Finansminister (S) Under en presskonferens där finansministern presenterade sina senaste ekonomiska prognoser för konstaterade finansministern att ”går som tåget”. Detta skiljer sig påtagligt från den bild finansministern målade upp fram till . Då menade hon i stället att ”ladorna var tomma” och gav en mycket dyster beskrivning av det ekonomiska läget. Frågan är vad som förändrats utöver konjunkturen? Vilka av regeringens åtgärder menar finansministern har bidragit till denna nya positiva utveckling? Regeringens budget gick som bekant inte igenom, och först började små delar av regeringens politik träda i kraft. Menar finansministern att det är det senaste halvårets successiva höjning av arbetsgivaravgiften för unga som lyft svensk ekonomi? Eller de kraftfulla höjningarna av bidragssystemen? Åtgärder som finansministern själv erkänt inte tillhör de åtgärder i budgeten som har en positiv effekt på ekonomin. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Vilka reformer som regeringen fått igenom menar finansministern har bidragit till att ”går som tåget”?
ip · H310431 · 2016-02-24 00:00:00 — Interpellation 2015/16:431 Barnäktenskap av Boriana (M) till Statsrådet (S) ställde jag en skriftlig fråga till barn-, äldre- och jämställdhetsministern om vad hon avser att göra för att säkerställa att flyktingflickor får sina skyddsbehov tillgodosedda. Detta med anledning av uppgifterna att vissa kommuner låter gifta minderåriga flickor bo med sina vuxna män på asylboenden, när de egentligen ska behandlas som ensamkommande flyktingbarn. Det är uppgift att utreda och bedöma varje asylsökandes behov. Men det är regeringens ansvar att ge de direktiv som behövs för att ska kunna utföra sina uppgifter på ett korrekt sätt. Statsrådet svarar bland annat: ”ska utreda och bedöma vad barnet har för behov av insatser enligt socialtjänstlagen. Den omständigheten att ett barn är gift utgör ofta skäl för att särskilt uppmärksamma barnets situation och behov av stöd. När tar ställning till var det är mest lämpligt att barnet placeras måste alltid en individuell bedömning göras. I bedömning ska alltid barnets bästa särskilt beaktas. Utgångspunkten måste vara rättigheterna i barn- och kvinnokonventionerna.” Om ett barn inte behandlas som ett barn utan som en vuxen kvinna är det enligt min mening inte möjligt att beakta barnets bästa. måste få klara besked av regeringen om hur den ska gå till väga när den kommer i kontakt med gifta minderåriga flickor. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vad avser statsrådet att göra för att tillse att asylsökande barns rättigheter respekteras även om de är gifta? Vad avser statsrådet att göra för att tillse att ges de direktiv som behövs för att minderåriga flickor inte ska behandlas som vuxna kvinnor?
ip · H310432 · 2016-02-24 00:00:00 — Interpellation 2015/16:432 Elprisområden av Boriana (M) till Statsrådet (S) ställde jag en skriftlig fråga till energiministern om vad han avser att göra för att jämna ut elpriserna mellan landets olika elprisområden. I svaret, som jag tackar för, skriver han bland annat att han övervakar utvecklingen för att kunna agera om så bedöms nödvändigt. Energiministern säger även att han inväntar färdigställandet av Sydvästlänken innan han vill göra en utvärdering av elprisområdenas effekter. Med tanke på Socialdemokraternas beslut att fasa ut den för viktiga kärnkraften blir det extra intressant när energiministern säger att ”indelningen i elområden innebär att det blir tydligt var i det finns ett överskott respektive underskott på el”. Kärnkraften står för ungefär hälften av den el som behövs i landet. Läggs den ned blir det väldigt enkelt att peka ut var i landet det finns ett elunderskott, eftersom det kommer att vara området mellan Smygehuk och Treriksröset. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Anser statsrådet att det är rimligt att skåningar betalar mer för elen än vad norrlänningar gör så länge Sydvästlänken inte är färdigbyggd? Anser statsrådet att det inte går att förutse var elbrist kommer att uppstå, med tanke på var i landet elen produceras och hur infrastrukturen ser ut, utan en indelning i elprisområden?
ip · H310433 · 2016-02-24 00:00:00 — Interpellation 2015/16:433 Kalkutvinnning på norra av (M) till Närings- och innovationsminister (S) meddelade klimat- och miljöminister att regeringen utlyser 15 nya Natura 2000-områden på , som regeringen utökar tio befintliga områden. Totalt handlade det om i storleksordningen mark. Bakgrunden till beslutet är Europeiska unionens naturvårdsdirektiv, mer specifikt art- och habitatdirektivet. I finns omkring 4 000 Natura 2000-områden, på en sammanlagd yta om . Majoriteten av dessa är även skyddade som nationalparker eller naturreservat. Det som gör Natura 2000-områdena på norra särskilt intressanta är deras geografiska koppling till den lokala kalkutvinningen. Gutar har brutit och bränt kalk på ön. Vissa talar om att det pågått sedan vikingatiden, men då i en begränsad omfattning om man jämför med dagens storskaliga utvinning. Natura 2000-områden omöjliggör kalkutvinning. Stora områden på norra är utpekade som riksintresse för mineralutvinning. Produktionen som är förlagd här är central för hela , såväl som , kalk- och cementprodukter. Det är värt att notera att detta är stommen i gotländsk industri, ett län där industrin står för en liten andel av arbetskraftens sysselsättning sedan och lämnat ön. Detta är ett faktum som tagits på allvar av regeringen i samband med förra årets Natura 2000-beslut, genom tillsättandet av som kontaktperson för ett näringslivspaket om 100 miljoner. Men situationen för gotländsk kalk- och cementindustri är fortfarande allvarlig. En del i det förslag som , på uppdrag av , lämnade 2015 återremitterades på grund av bristande kunskapsunderlag. Ett område på File Hajdar, som tillbaka skyddas inom Natura 2000 med hänvisning till nipsippan, skulle inventeras ytterligare innan beslut kunde fattas. Det nya förslaget arbetas nu fram men har ännu inte hamnat på regeringens bord. Däremot bör regeringen ta i beaktande att ett nytt eller utökat Natura 2000-område på File Hajdar omöjliggör mer än några tiotal års ytterligare utvinning. För en industri med en planeringshorisont på 25, ibland 50, år kan ett negativt utfall av regeringens prövning innebära att den sista nyinvesteringen redan är gjord. Regeringen har också konstaterat att för del uppfylls nu de EU-krav som ställs på vad gäller art- och habitatdirektivet. Utpekandet av ett Natura 2000-område på File Hajdar kan med andra ord inte vägas mot Europeiska unionens krav, utan en prövning bör i så fall ske mot nationella målsättningar. Här bör regeringen beakta sina löften om kalk- och cementindustrins fortlevnad, det svenska riksintresset för mineralutvinning och de långsiktiga effekterna för gotländsk arbetsmarknad. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Hur avser ministern och regeringen att skapa goda förutsättningar för den nationellt viktiga kalk- och cementindustrin på ? Står ministern bakom regeringens uttalanden om att man även i fortsättningen vill se kalk- och cementindustri på ?
ip · H310434 · 2016-02-24 00:00:00 — Interpellation 2015/16:434 En otrygg huvudstad av (M) till Statsrådet (S) Enligt polisen finns det 53 områden i som i olika grad är utsatta för allvarlig brottslighet. I pekades /, , Ronna/Geneta/och /ut som särskilt utsatta områden. visar statistik att skjutvapen används i en allt större utsträckning i . har så många skjutningar inträffat i jämfört med exempelvis . Flera undersökningar visar dessutom att otryggheten är som störst bland utrikes födda och kvinnor i de mest utsatta förortsområdena. och växer i snabb takt. Ska otryggheten i förorterna minska krävs det fler poliser och en ökad närvaro. har uppmärksammat medierna på att den pågående omorganisationen, i kombination med den pågående migrationskrisen, riskerar att försvåra polisens arbete. Statsmakten kan inte retirera från utsatta områden till förmån för gängkriminalitet och extremism. Det är den stora majoriteten av laglydiga människor i områden som bland annat /som drabbas när polisen inte klarar av att upprätthålla lag och ordning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att göra förorter tryggare? Ämnar statsrådet verka för ett återinförande av målet om 20 000 poliser i hela ?
ip · H310435 · 2016-02-25 00:00:00 — Interpellation 2015/16:435 Det politiska förtrycket i av (M) till Utrikesminister (S) Republiken medborgare förtrycks av en polisstat som terroriserar sitt folk och som systematiskt söker förhindra de demokratiska krafterna från att verka fritt. Alltsedan februari 2014 har protester ägt rum mot en regim som regelbundet kränker mänskliga rättigheter och vars ekonomiska politik har fört landet mot en kollaps. avhölls allmänna val till . I dessa vann oppositionen en överväldigande seger och erhöll 113 av församlingens 164 mandat. Segern över den styrande majoriteten var således odiskutabel och ett otvetydigt kvitto på det missnöje som finns med regimen. Trots detta har den styrande presidenten vägrat att erkänna den demokratiska förändring som ägt rum i landets parlament. Ett av de tydligaste exemplen på detta är hans regims konsekventa försök att förhindra genomförandet av en amnestilag som skulle göra det möjligt att upphäva många av de djupt orättvisa domar som avkunnats över medlemmar av oppositionen och försätta dessa på fri fot från fängelser och husarrester. Den genom valet formerade majoriteten i påbörjade formellt lagstiftningsarbetet vad gäller en amnestilag, något som mötts av hot från regimen om att till varje pris stoppa tillkomsten av en sådan lag. befinner sig flera av den nuvarande majoritetens ledare alltjämt i fängelse, häktade på oklara grunder och på anklagelser som i flera fall är befängda. Syftet med förhalandet är naturligtvis att försvåra för valresultatet att få ett genomslag och för majoriteten att påbörja det reformarbete av lagar och ekonomi som är helt nödvändigt. I detta läge bör och den engagera sig för att genom tydliga och konsekventa ställningstaganden visa att demokratiska beslut bör respekteras och för att förmå att respektera nationalförsamlingens ambitioner och inriktning i fråga om amnestilagen. Jag vill med anledning av detta således fråga utrikesminister : Vilka åtgärder ämnar utrikesministern vidta för att förmå president och att genomföra den av nationalförsamlingen föreslagna amnestilagen? Vilka övriga åtgärder avser utrikesministern att vidta för att ge den pågående reformprocessen för demokrati i sitt aktiva stöd?
ip · H310436 · 2016-02-25 00:00:00 — Interpellation 2015/16:436 Frisläppande av av (C) till Utrikesminister (S) Efter den folkrättsvidriga annekteringen av tillfångatogs ett antal ukrainska medborgare och fördes till . Bland dem finns en parlamentariker – och Europarådskollega från ukrainska parlamentet radan. Hon har hållits i fångenskap . Då fördes hon illegalt från östra till för att ställas inför rätta anklagad för delaktighet i dödandet av två ryska journalister . Min 34-åriga kollega har hungerstrejkat i protest mot sin olagliga fångenskap . från förutser ett utbyte av gisslan och personer som olagligt tagits till fånga under kriget i östra . Ett otal internationella MR-organisationer har krävt frigivande av och så har även , och parlamentariska församling gjort. Men inget händer. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga utrikesminister följande: Avser ministern och regeringen att öka ansträngningarna och påtryckningarna via olika organ för att såväl som andra olagligt tillfångatagna ukrainska medborgare förs till ? Avser ministern och regeringen att uppmana de ryska myndigheterna att sluta göra och andra olagligt inspärrade ukrainska medborgare till gisslan, riskera deras liv och våldföra sig på deras fundamentala rättigheter?
ip · H310437 · 2016-02-25 00:00:00 — Interpellation 2015/16:437 Transportstyrelsens hantering av broavgift av (M) till Statsrådet (S) beslutade att bron över () med anslutningar ska finansieras med lån som ska återbetalas med infrastrukturavgifter, så kallade broavgifter. Broavgiften uppgår till per passage. För privatpersoner är det enkelt att betala passagen med e-faktura, men av någon anledning erbjuds inte företag denna tjänst. I ett publicerat avsnitt av företagarpodden vittnar ett om hur de får en pappersfaktura varje gång någon av deras lastbilar passerar över bron. Detta att hantera stora mängder pappersfakturor som vardera avser skapar naturligtvis helt meningslösa administrativa bördor. Det förefaller också rimligt att anta att den utfärdande myndigheten har högre kostnader för att hantera och skicka ut den aktuella fakturan än vad varje faktura i sig inbringar i intäkter. Därutöver förefaller det orimligt att påminnelseavgiften på en obetald femkronorsfaktura är . Det innebär att ett företag som passerar bron tio gånger och inte hinner betala fakturorna kommer att faktureras på för en passage som totalt kostat , allt detta för att Transportstyrelsen av någon anledning inte vill tillhandahålla e-faktura till företag. Anledningen till denna interpellation är att göra statsrådet uppmärksamt på ett problem som Transportstyrelsen inte verkar vara intresserad av att lösa. Det som framstår som märkligt är att man inte kan hantera betalningslösningen för företag i nu aktuella fall när man lyckas göra det vid till exempel trängselavgift i . Varje myndighet har ett serviceuppdrag såväl mot fysiska som juridiska personer, här tycks det brista i den senare delen. Det är enligt min uppfattning orimligt att en myndighet inte anstränger sig efter bästa förmåga för att underlätta för sysselsättning och tillväxt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att Transportstyrelsen ska erbjuda juridiska personer samma betalningslösningar som fysiska personer vid trafikering av bron över exempelvis ?