ip · H310786 · 2016-09-01 00:00:00 — Interpellation 2015/16:786 Kilometerskatt av (M) till Finansminister (S) Regeringen har sagt sig vilja införa en kilometerskatt för tung lastbilstrafik och utreder nu frågan. Initialt rörde det sig om en skatt på per mil för tunga transporter, men kommer uppgifter om att den siffran kommer att nästan dubbleras till . Hur miljövänliga företag och individer än eftersträvar att göra sina transporter är det oundvikligt att inledningen och slutskedet sker medelst lastbil. När varor ska ut till butiker och kunder går det inte att sköta frakten på annat sätt, oavsett hur mycket man satsar på järnväg eller sjöfart. Mot bakgrund av att dessutom är ett glesbefolkat land kommer en kilometerskatt att slå särskilt hårt mot landsbygden. Skatten kommer även att slå hårt mot åkerinäringen. är branschen hårt ansatt av utländska konkurrenter, som inte sällan bedriver sin verksamhet med tveksamma arbetsvillkor, låga löner och dumpade priser som svenska företag inte kan konkurrera med givet hur regelverken ser ut. Också skogsnäringen, som sysselsätter runt 100 000 människor och bidrar med ca 100 miljarder till svensk nettoexport, kommer att drabbas hårt. Även tillverkningsindustrin kommer att ansättas ännu hårdare. Trots att en stor del av den tidigare industriproduktionen flyttat utomlands är det inte ovanligt att slutmontering ändå sker i . Med högra transportkostnader kommer också detta att bli mindre lönsamt. Förslaget om att införa en kilometerskatt kommer att slå mot åkerinäringen och den viktiga skogsindustrin och leda till att fler industrier flyttar utomlands. Priset för detta kommer att drabba slutkonsumenten. är det tveksamt om de miljömässiga vinsterna av förslaget är nämnvärt stora. Finansministern synes dock vara helt låst vid att en kilometerskatt ska införas. Hon verkar vidare vara helt döv för den kritik som framförs mot hur förslaget kommer att slå mot landsbygd, åkernäring och industri. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansministern: Hur hög kommer kilometerskatten att bli? Tänker finansministern ta något initiativ med anledning av den kritik som framförs mot hur förslaget kommer att slå mot landsbygd, åkerinäring och industri? har frågat mig dels hur hög kilometerskatten kommer att bli, dels om jag tänker ta något initiativ med anledning av den kritik som framförs mot hur förslaget kommer att slå mot landsbygd, åkerinäring och industri. En utredning arbetar med att ta fram ett förslag till vägslitageskatt och ska lämna sitt betänkande . Hur skatten ska närmare utformas ingår i utredningens uppdrag att analysera, liksom vilka konsekvenser den föreslagna skatten får för olika sektorer och regioner. När utredningen har lämnat sitt betänkande kommer det att beredas i sedvanlig ordning. Regeringen vill alltså införa en så kallad kilometerskatt. Det är en väldigt olycklig idé från regeringen. När man inför nya skatter borde man, enligt min uppfattning, ha utgångspunkten att det ska ha en så liten inverkan på ekonomin och sysselsättningen som möjligt. Om denna skatt inte har så stor påverkan på ekonomin får den gärna vara riktad mot att förbättra till exempel miljön. Det här är en skatt som har varken eller. Oavsett hur vi gör är det omöjligt att eliminera transporter, om vi ska ha kvar ett modernt samhälle. Mjölken måste transporteras till livsmedelsbutikerna. Det finns nog ingen del av detaljhandeln som inte är beroende av transporter. Denna skatt kommer inte att få en positiv miljömässig påverkan i form av att man växlar från ett miljöskadligt beteende till ett annat mindre miljöskadligt beteende. Den här skatten är riktad mot transporter som sådana. Dessa transporter är omöjliga att ta bort, givet att vi vill ha kvar ett modernt samhälle. Det som i stället kommer att hända är att det blir en direkt skattepålaga på åkerinäringen - en näring som sysselsätter ungefär 100 000 personer, en näring som har hård konkurrens från utländska aktörer som ganska ofta, tyvärr, fuskar med skatter och har osjysta lönevillkor för sina anställda. Åkerinäringen bidrar med 100 miljarder till nettoexporten. Den här skatten slår direkt mot en verksamhet som är satt under stor konkurrens, som sysselsätter många och som riskerar att slås ut. Det är alltså en skatt som kommer att ha enbart negativa effekter. Kilometerskatten slår också mot tillverkningsindustrin, eftersom den är beroende av transporter. Träden för skogsindustrin kan finnas uppe i nordligaste , men de bearbetas i stor utsträckning i till exempel . På något sätt måste de nedhuggna träden transporteras från till och sedan exporteras vidare på den globala trämarknaden. Dessa transporter kommer alltså att beläggas med en skatt som också slår direkt mot den svenska tillverkningsindustrin. Inte minst kommer denna skatt att slå mot konsumenterna. Som jag sa: På något sätt måste ju mjölkpaketen fraktas från bondgården till eller Coopbutiken. Ursprungligen handlade det om per kilometer, men är det , enligt medieuppgifter. Det här kommer ju att slå mot konsumenterna. Mjölkpriserna kommer att bli högre, och kostnaderna för konsumenterna blir högre. Det fungerar så. Det finns inga stora, rika företag som bara kan absorbera kostnaderna, utan de kommer att slå mot konsumenterna. Det är vanligt folk som får betala, vanligt folk i åkerinäringen som blir arbetslösa därför att den blir utkonkurrerad av utländska aktörer, och vanliga människor som arbetar i tillverkningsindustrin eller vanliga människor som konsumerar. En hög skatt, en kilometerskatt, slår mot arbetstillfällen, mot landsbygden och mot en hel näring, nämligen transportnäringen. Dessutom leder den till en hög kostnadsnivå plus en höjd prisnivå för konsumenterna. Det råder igen tvekan om att detta är en skadlig skatt. När de planerade per kilometer kan, enligt medieuppgifter, räknas blir jag verkligen orolig. Men finansministern berör inte dessa medieuppgifter med ett enda ord. Åtminstone kunde hon här i kammaren förneka dessa uppgifter. Det är en enorm skillnad mellan och . besökte jag en företagare i min hemtrakt, . Vi satt och pratade, och han var mäkta bekymrad över hur kilometerskatten skulle slå för de 35 anställda. Företaget tillhör inte transportbranschen, men man anlitar flitigt transporter för att man ska klara av sin verksamhet. Vi vet också att transportbranschens marginaler är så tunna att de mer eller mindre kan liknas vid ett väldigt tunt papper som lätt kan rubbas om man blåser på det. Marginalerna är inte enorma i den branschen. Det är en bransch som dessutom är utsatt för utländsk konkurrens som oftast inte är den bästa. Vad en sådan skatt kan åstadkomma är att den slår mot lönsamhetskalkylerna för skogsindustrin, åkerinäringen, jordbruket med flera. Jag vill gärna höra om finansministern kan ge några råd till de företagare som, när de planerar sin verksamhet, hotas av den lönsamhetsnedgång som kan hota företagets existens och därmed hota en hel del arbetstillfällen. För egen del kan jag, med bakgrund inom såväl ekonomi och bankverksamhet, konstatera att det i realiteten slår väldigt hårt när en sådan skatt ska införas. Finansministerns ambition är att säkerställa statens finanser jämfört med kostnaden om flera tusen arbetstillfällen försvinner, företag läggs ned och landsbygden blir tom på verksamheter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag vet inte om de som är närvarande här såg på nyhetsinslaget om skillnaden i landsbygdspolitik mellan och . frågades ut efteråt om vikten av en bra landsbygdspolitik. påpekade att de 10 miljarderna som ska gå till kommunerna ska användas för landsbygdsutveckling. Dessa 10 miljarder ska tydligen räcka till precis allting. planerar regeringen att lägga fram ett förslag om att bestraffa transporter i . Det är rätt uppseendeväckande. Det kan sägas att eftersom sådana här skatter finns i andra länder kan också ha det. Att som är ett litet land mitt i med väldigt mycket genomfartstrafik tar ut en skatt av passerande lastbilar för att finansiera sina tunnlar medför kanske inte någon större skada för den schweiziska ekonomin. Men det går över huvud taget inte att jämföra med . Vi är ett väldigt stort land till ytan, och stora delar av vår basindustri ligger långt bort från järnvägar och hamnar. Då är man helt beroende av lastbilstransporter. Det finns ingenting i vårt land som fungerar utan lastbilstransporter. Industrins lager finns på lastbilar som körs omkring, och de kommer fram när det är dags att fortsätta att producera. Alla transporter till oss på landsbygden går med lastbilar. Det finns inga järnvägar där. När det gäller skogsnäringen finns det inga järnvägsspår ute i skogen. Man måste köra timret på lastbil. Vi är alltså helt beroende av lastbilstransporter i . Att straffbeskatta transporterna slår inte bara mot industrin och skogsnäringen, utan det slår ju mot hela samhället. Framför allt kommer det att slå mot konsumenterna. Alla varor i butikerna fraktas med lastbil. De kommer naturligtvis att bli dyrare, precis som mina kollegor här har nämnt. pensionärer, som fick den sänkta skatten, kommer på grund av lastbilsskatten i stället att få betala lite mer för alla saker som de handlar för dessa pengar. Det här är oerhört illa genomtänkt. Jag blir lite orolig när regeringen bara försöker hitta nya sätt att pungslå de svenska medborgarna. Till varje pris vill man hitta på nya skatter och nya skattebaser, precis . Allt som rör sig ska beskattas. Allt som människor gör ska beskattas. Allt som människor har ska beskattas. Ett sådant samhälle blir inte bra i längden. I internationella organisationer har den nordiska välfärdsmodellen alltmer kommit att uppmärksammas, . Det är en modell med lite högre skatteuttag men också en god välfärd. Många internationella organisationer konstaterar nu att det är modeller som levererar inte bara bra jämlikhet utan också hög tillväxt. Låt oss återgå till vägslitageskatten. Utredningen arbetar fortfarande, så det går inte att uttala sig om de exakta nivåer som den kommer att föreslå eller vad regeringen sedan eventuellt kommer att föreslå. Men vi kan tala generellt om det. hävdar att en vägslitageskatt inte har någon som helst miljöpåverkan. En vägslitageskatt som gör att konkurrensvillkoren för järnvägen blir bättre i förhållande till lastbilen är dock något som skulle kunna göra att en del gods som går på lastbil flyttas över till järnväg. Det gäller särskilt om regeringens satsningar på järnvägsunderhållet går igenom och gör att det svenska järnvägsnätet fungerar bättre än det gör . En annan möjlighet att öka miljöstyrningen är om miljöanpassade lastbilar skattedifferentieras utifrån vilken miljöklass lastbilen har. En annan poäng med en vägslitageskatt är att det är något som även utländska åkerier skulle kunna bidra till. Trafikanalys bedömer att av det totala trafikarbetet i görs av utländska lastbilar. Med en vägslitageskatt kommer polska och norska lastbilar att bidra till att finansiera infrastrukturen i . Jag tycker själv att det finns en viss poäng med det. Med en vägslitageskatt - beroende på hur den utformas - skulle man också kunna ha bättre kontroll och regelefterlevnad av utländska åkare. Den osjysta konkurrens som svensk åkerinäring ibland råkar ut för i fråga om utländska åkare med illegal cabotageverksamhet skulle man kunna följa upp bättre och ha bättre kontroll över. Det skulle ge en bättre uppföljning av cabotagereglerna. Min fråga till och blir naturligtvis: Varför är det fel att polska, norska och andra utländska lastbilar är med och bidrar till finansieringen av den svenska infrastrukturen? Man kan undra vad den svenska åkerinäringen tycker om detta. Det är de som jobbar med dessa frågor . Vad tycker de om detta förslag? Om det är som säger, att det blir mer rättvis konkurrens om de polska, norska och danska åkeriföretagen kommer att vara med och betala på lika villkor, borde den svenska åkerinäringen tycka att detta är ett jättebra förslag. Men gör de inte riktigt det. De beskriver det kanske inte som dödsstöten men väl en nådastöt för branschen, vilken som sagt sysselsätter 100 000 människor och utgör en stor del av nettoexporten, 100 miljarder. De menar att detta är ett katastrofalt förslag som kommer att slå hårt mot deras konkurrensvillkor. Enligt dem finns det inget som tyder på att en kilometerskatt skulle vara mer träffsäker eller fungera bättre och vara mindre föremål för fusk än vad det nuvarande systemet är. Det kommer framför allt att innebära att man lägger på mer skatt på åkerinäringen. Detta slår mot tillverkningsindustrin och mot konsumenterna, för i slutändan måste någon betala. Det kommer att påverka svensk konkurrenskraft när det blir dyrare för tillverkningsindustrin att exportera. Det kommer att bli dyrare för konsumenterna när priset på varor som ska transporteras från platsen där de produceras till butikerna kommer att behöva öka för att täcka upp för kostnaderna som den nya skatten innebär. Om det vore så fantastiskt är det märkligt att de som jobbar med detta tycker precis det motsatta mot vad finansministern tycker. Jag vill också säga något om den nordiska välfärdsmodellen. Finansministern och Socialdemokraterna vill gärna ha en konflikt om den nordiska välfärdsmodellen trots att alla partier i riksdag är överens om att vi bör stärka den svenska och den nordiska välfärdsmodellen. Vi ska ha mer välfärd. När sätter tänderna i oppositionsbudget, som kommer om , kommer hon att kunna se att vi satsar mer på välfärden än vad Socialdemokraterna gör. Vi prioriterar skolan framför andra välfärdsområden, men vi är minst lika dedikerade att stärka den svenska välfärden. Det som däremot är ett hot mot den svenska välfärden är att människor inte jobbar och att skatterna är för höga så att det inte lönar sig att gå till jobbet. Det stora hotet är också att skatterna är för höga så att det inte lönar sig att driva företag eller att skatterna blir för höga så att det slår mot svensk tillverkningsindustri, vilket kommer att bli effekten av kilometerskatten. Det slår mot konsumtionen när kilometerskatten får full effekt på priset inom dagligvaruhandeln. Höga skatter och bidragsberoende är hotet mot den svenska välfärden. Jag väntade på att finansministern skulle referera till medieuppgifterna om att kilometerskatten planeras kosta inte utan 26. Det kom inte ett ord. Jag citerade henne när hon berättade om den pågående orättvisan och ganska fula konkurrensen mellan utländska och svenska åkerier. råkar de ut för detta, sa hon. Jag har pratat med en hel del åkare, fru talman, och samtliga intygar unisont att det inte är ibland, utan det är jämt och ständigt. Sedan påpekade finansministern de önskemål som naturligtvis finns i teorin. Vi kan kontrollera trafiken bättre, och vi kan göra si eller så, och hon påstår att de utländska transportörerna kan bidra till detta. Jag kan tyvärr konstatera att det blir svårt för finansministern att med fakta belägga att de utländska åkerierna som verkar i kan bidra till den svenska välfärden. Hon har däremot inte tänkt på att denna skatt så att säga blir orsak till att slavkontrakten ökar när det gäller ägarna av de utländska åkerierna. Och därtill kommer de som tillbringar timmar utan vila på de svenska vägarna att öka radikalt. Jag bryr mig framför allt om hur det går med den svenska landsbygden, eftersom jag kommer därifrån. Jag bryr mig om de svenska arbetstillfällena, om skogsnäringen och jordbruksnäringen. Finansministern säger att det väl är bra om polska och norska lastbilar också betalar när de kör i . Problemet är bara att även en polsk eller en norsk lastbil på något sätt måste få in de pengar som kilometerskatten kostar. Det är klart att även de utländska åkerierna kommer att ta ut detta i form av högre priser för de transporter som de gör. Och slår det mot svenska företag och svenska konsumenter. Det är inte de utländska åkerierna som får stå för fiolerna, utan de lägger naturligtvis ut det som högre priser. Och på vilket sätt blir konkurrensen bättre mellan svenska och utländska åkerier bara för att alla får en lika stor skattehöjning? Jag kan inte se hur det skulle påverka konkurrensen positivt över huvud taget. Dessutom är det naturligtvis så att uttag av kilometerskatt öppnar för nya möjligheter till fusk för de oseriösa utländska åkerierna. Det är bara att titta på hur trängselskattesystemet ser ut. Svenska trafikanter kan automatdebiteras trängselskatt, medan de utländska kommer undan för att det inte går att få in det i registren. Precis så kommer det att kunna bli även med lastbilsskatten - de utländska slipper betala för att det inte går att driva in skatten, och då slår det ändå hårdare mot de svenska åkerierna och försämrar deras konkurrenskraft ändå mer. Det här med välfärdsmodellen är lite intressant. Jag tror nämligen inte att det är så att höjda skatter är det enda som tryggar välfärden. Vi bevisade faktiskt från Alliansens sida att det går att skapa mer resurser till välfärden utan att höja skatterna. Vi fick fler människor i arbete, och det innebar att fler människor betalade skatt, men var och en betalade lite mindre. Totalt sett fick vi in mer skatt, trots att alla fick lite sänkt skatt per person. Vi har visat att det fungerar. Men den väg som är inne på , att höja skatter, leder fel. Avslutningsvis kan vi glädja det nya statsrådet med att satsar betydligt mer på skolan än vad den sittande regeringen gör. Jag vill påminna om att han lägger 5 miljarder mindre på välfärden än vad regeringen gör. Det skulle naturligtvis drabba skolan och riskera att få lärare att sägas upp runt om i landet. får bestämma sig för vilken angreppspunkt man ska ha. Först säger man att hela skatten kommer att lastas över på hushållen och på svenska företag och att de kommer att få det dyrare. Sedan säger man också att det kommer att drabba transportnäringen, så att de kommer att behöva säga upp tusentals personer. De två angreppssätten är inte riktigt förenliga. Antingen fortsätter man med lika mycket transporter som tidigare, och då är det hushållen som får betala, eller så får transportnäringen problem med att ha kvar antalet anställda. Det är lite svårt att hävda båda sakerna . Medieuppgifterna är det svårt för mig att kommentera. Det är inte regeringen som driver utredningen, utan det är en självständig utredning. Vi avvaktar naturligtvis tills vi får rapporten. Det är svårt att debattera ett förslag som ännu inte finns. Jag hoppas naturligtvis att man kommer att föreslå ett system där utländska åkare får betala. Vår utgångspunkt när vi skrev direktiven var naturligtvis att det skulle bli ett system där utländska åkare skulle vara med och betala och därmed också finansiera den svenska infrastrukturen. Det kan förbättra konkurrenskraften för svenska åkare om vi får ett system där man kan ha en bättre kontroll än man har . I en del av de system med transpondrar som finns på kontinenten finns en bättre möjlighet att övervaka viloperioder och inte minst cabotageregler. Ett sådant system kan stärka konkurrenskraften för den svenska åkerinäringen. Sedan är det klart att vägslitageskatten kan styra från lastbil mot järnväg men också styra mot renare lastbilar. Det är viktigt att vi gör mer för att bidra till klimatomställningen. Vi behöver minska utsläppen. Det verkar som att blir det varmaste året . Då behöver vi ha en bra klimatpolitik, och där är tyvärr väldigt tomma. har höjt bensinskatten. Hon har höjt skatteavdraget för och . Hon har höjt skatten för vanligt folk som arbetar. Hon har höjt skatten på att anställa äldre. Hon är nu tillsammans med sin kollega på väg att höja skatten på biobesök, så att det blir högre skatt på biobesök än på besök på till exempel . Regeringen har höjt en massa skatter för . Och ska de införa ytterligare en skatt, nämligen kilometerskatten. I Socialdemokraternas värld är det som att de här skattehöjningarna inte påverkar någon. De läggs bara på, och så kommer pengarna in till staten, utan någon negativ effekt. Men i själva verket finns det en negativ effekt med dem. Någonstans är det någon som ska betala de här skatterna. Det kommer att slå mot jobb, och det kommer i förlängningen att slå mot välfärden. Just den skatt som vi nu har diskuterat, kilometerskatten, kommer att slå mot åkerinäringen. Det kommer enligt åkerinäringen själv att kraftigt försämra deras konkurrensmöjligheter. Finansministern står här och pratar om transpondersystem som kommer att göra det enkelt att beskatta utländska aktörer. För att vara lite sarkastisk: Nej, det är ju helt otänkbart att de utländska aktörer som fuskar kommer att fuska med de här transpondersystemen! Det finns en enorm naivitet från finansministerns sida. Det här är en skatt som kommer att slå mot tillverkningsindustrin, som ska transportera sina produkter till järnvägen eller till färjetrafiken för att sedan exportera dem. Den kommer att slå mot konsumenter och därmed mot konsumtionen. Det här kommer att drabba svensk ekonomi negativt. Det kommer särskilt att drabba landsbygden, och det har väldigt liten klimateffekt. Detta är ett riktigt dåligt förslag. Vi har hört det förut, och vi hör det igen: hur regeringens skattepolitik kommer att förstöra landet. En av poängerna med en sådan här skatt är just att vi vill se mer överflyttning av transporter från lastbil till järnväg. stärker vi kraftigt underhållet av våra järnvägar; det är viktigt för att vi ska klara klimatutmaningen. Men är väldigt tomma när det handlar om förslag för att möta klimatutmaningen. Det ska också bli intressant att se om , som låter väldigt kritiska till vår bensinskattehöjning, i sin budgetmotion kommer att föreslå att bensinskatten ska sänkas. Även i fråga om andra saker som har varit emot får vi se om de föreslår sänkningar. Vi väntar alla med spänning. Vi har hört väldigt hårda ord. Vi har hört stå här och säga att tusentals ungdomar riskerar att bli uppsagda när regeringen tar bort halveringen av arbetsgivaravgiften för ungdomar. Vad blev resultatet, ? Jo, ungdomsarbetslösheten är den lägsta . har stått och sagt här att när vi trappar av jobbskatteavdraget och inte höjer brytpunkten på det sätt som man har gjort tidigare kommer människor inte att vilja arbeta längre. Men sysselsättningsgraden är den högsta som någonsin har uppmätts i ett EU-land. hör vi säga att en lastbilsskatt skulle vara förödande för svensk ekonomi. Om det är en lika god förutsägelse som tidigare skatteuttalanden kommer det här att leda till en väldigt bra utveckling för svensk ekonomi. Överläggningen var härmed avslutad.