ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H41082 · 2016-10-25 00:00:00 — Interpellation 2016/17:82 Drönares klassning som övervakningskameror av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) Efter ett domslut i ska drönare med kameror klassas som övervakningskameror, vilket i sin tur leder till att varje fototillfälle behöver tillstånd från . Gränsdragningarna har genom domen blivit mer eller mindre ohållbara. Det är tillåtet att filma på allmän plats om du håller i en mobiltelefon, men en selfiepinne skulle däremot med en strikt tolkning kunna vara olaglig, eftersom kameran är monterad på en anordning. Stativ med självutlösare är otänkbart. Det är lätt att raljera över gränsdragningsproblematiken, men mer allvarligt är att detta hotar en hel teknik och en spirande bransch. Det har skapats nya möjligheter att leta efter försvunna människor med hjälp av värmekameror, få överblick över skogsbränder, ta nyhetsbilder eller fotografier inför husförsäljningar osv. Människor har investerat i att bygga företag kring detta, och spännande möjligheter har skapats. Med utslaget i kullkastas detta. Det är tydligt att politiken inte har hunnit med tekniken här. Det finns självklart en integritetsproblematik att ta hänsyn till, men den hanteras inte bäst med förbud. Exempelvis har ansökt om att få starta en förarutbildning för drönare i samarbete med polis och andra aktörer. I praktiken betyder detta att alla seriösa aktörer kommer att ställa sina drönare på marken. åläggs också länsstyrelse och polis ytterligare en uppgift för tillståndsgivning och upprätthållande av lagen. Det här är utan tvekan ett klassiskt exempel på regelkrångel som skapar mer jobb för det offentliga och minskar möjligheterna för personer och företag att driva verksamhet. Verksamhet som bidrar med resurser till statskassan. Därför vill jag ställa följande fråga till justitie- och migrationsminister : Hur ser ministern på att Högsta förvaltningsdomstolens utslag riskerar att slå ut hela drönarbranschen, och kommer ministern agera för att ändra lagstiftningen?
ip · H41083 · 2016-10-25 00:00:00 — Interpellation 2016/17:83 Fördröjning av regeringsbeslut av (M) till Miljöminister (MP) Jag har tagit del av uppgifter som gör gällande att det finns ärenden där en kommun överklagat beslut om utvidgat strandskydd till regeringen men ännu inte fått besked om att något regeringsbeslut fattats, trots att det gått överklagandet gjordes. Det råder på många håll stor brist på bostäder och lämplig mark att bygga på. När utökat strandskyddet på mark som var planerad för bostadsbyggande så minskar möjligheterna att bygga. Fördröjningen av regeringens beslut påverkar också kommuners planering för bostadsbyggande. Med anledning av ovanstående är min fråga till miljöminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att skynda på regeringens hantering av överklaganden från kommuner om utvidgat strandskydd?
ip · H41084 · 2016-10-25 00:00:00 — Interpellation 2016/17:84 utträde ur ICC av (M) till Utrikesminister (S) ICC, den , är en viktig och betydelsefull komponent i arbetet med att etablera en internationell regim för att lagföra den som begår folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser enligt Romstadgan. ICC:s inrättande 2002 har inneburit att utrymmet för den som önskar att utöva ett diktatoriskt regemente har inskränkts och att brottslingar riskerar mycket hårda fängelsestraff. ICC har således kraftfullt förbättrat möjligheterna att låta världens förtryckta få rätt mot sina förtryckare och att på ett opartiskt sätt pröva bevisfrågor i en judiciell process. Beskedet att Sydafrikanska republiken nu avser att utträda ur den är därför allvarligt. Det är uppenbart att flera frågetecken måste resas kring grunden för utträdesansökan och att dessa i sin tur måste besvaras av den sydafrikanska regeringen. är ett land som efter apartheidregimens fall har haft goda relationer med flera svenska regeringar, och detta förhållande har präglats av ömsesidig respekt. Det vore därför önskvärt om den nuvarande informerade sin sydafrikanska motpart om oro över planerna på ett utträde ur ICC. Min fråga till utrikesminister blir därför: Avser utrikesministern att kontakta den sydafrikanska regeringen och informera om oro över att aviserat ett utträde ur ICC?
ip · H41085 · 2016-10-25 00:00:00 — Interpellation 2016/17:85 Påstådda övervinster i välfärden av (M) till Statsrådet (S) Svensk välfärd behöver stärkas för att garantera en bra välfärd som når alla människor i vårt land. I arbetet med att stärka välfärden behövs alla aktörer som är beredda att möta de krav som svenska folket ställer. Därför behövs även privata enheter som breddar utbudet inom välfärden. Vi måste då förmå att ge privata aktörer incitament att vara delaktiga i välfärdssektorn och bidra med det kapital, den variation och den kompetens som behövs. Statsrådet skrev i om ”övervinster” i välfärden. Statsrådet påstår att dessa så kallade övervinster har uppgått till . Detta är ett mycket märkligt och närmast oseriöst påstående som verkar vara helt utan verklighetsförankring. För att generera övervinster av denna volym skulle välfärdssektorn behöva präglas av oerhört lukrativa vinstmarginaler, kring 40–, något som helt enkelt inte stämmer. Detta styrks av som i en rapport skriver att rörelsemarginalen inom välfärdssektorn uppgår till i genomsnitt. De ingrepp i människors rätt att själva välja som statsrådet föreslår riskerar att begränsa exempelvis friskolors möjligheter att investera i skolbyggnader, som vi är i stort behov av. Det är också viktigt att understryka de goda resultat som friskolor och privata vårdcentraler uppvisar. Åtta av de tio bästa skolorna i är friskolor, och sju av de tio bästa vårdcentralerna drivs i privat regi. När den svenska välfärden nu står inför stora utmaningar bör vi främja, inte hämma, valfriheten och den mångfald av välfärd som den leder till. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur definierar statsrådet dessa ”övervinster” och på vilka fakta har statsrådet baserat sitt ställningstagande om att de uppgått till ?
ip · H41086 · 2016-10-25 00:00:00 — Interpellation 2016/17:86 Så kallade renovräkningar av Nooshi Dadgostar (V) till Statsrådet (MP) Det privata fastighetsbolaget är en av största ägare av hyreshus i miljonprogramsområden. Bolaget har fram till bland annat ägt 1 528 hyreslägenheter i i norra . Dessa hyresbostäder har sålts vidare till det amerikanska riskkapitalbolaget . D. har länge underlåtit att underhålla lägenheterna. Hyresgästen säger till tidningen att hyresvärden inte har åtgärdat fukt och svartmögel i lägenheten . I stället har fastighetsägaren satt i system att höja hyran kraftigt genom att genomföra undermåliga renoveringar. Hyror har höjts , vilket helt och hållet belastar den enskilde hyresgästen. Många hyresgäster känner stark oro , och flera är osäkra på om de har råd att bo kvar efter de kraftiga hyreshöjningarna. är det svårt att hitta en annan bostad. D.Carnegie redovisade en kraftig ökning av vinsten före skatt på , en ökning jämfört med samma kvartal . Risken är att den nya fastighetsägaren, riskkapitalbolaget , skor sig ännu mer på hyresgästerna. ser vi hur det allmännyttiga bolaget lyckas genomföra renoveringar i området utan hyreshöjningar på de nivåer D. krävt av sina hyresgäster. På många orter runt om i landet har privata fastighetsägare köpt upp hyresrätter som byggts under miljonprogrammet. En stor del av dessa privata hyresvärdar har därefter brustit i underhåll och genomfört tvivelaktiga renoveringar i syfte att höja hyrorna. I flera fall har det varit fråga om riskkapitalbolag som köpt fastigheterna utan någon egentlig ambition att äga, förvalta och utveckla människors hem. Syftet har enbart varit att tjäna pengar och därefter sälja fastigheterna vidare, ofta till ett annat bolag med samma affärsidé. Förlorarna är alltid desamma – hyresgästerna. Fenomenet att hyresgäster tvingas flytta på grund av hyreshöjningar efter renoveringar har blivit så vanligt att det har fått namnet renovräkningar. För många hyresgäster som drabbats av dessa hyresvärdars framfart är läget akut. Den här gången är det Husbyborna som tvingas leva med mögel, fuktskador och skadedjur och betala orimliga hyror för undermåligt renoverade lägenheter. tjänar fastighetsägarna mycket pengar. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att komma till rätta med problemet med så kallade renovräkningar och olämpliga fastighetsägare som beskrivits ovan?
ip · H41087 · 2016-10-26 00:00:00 — Interpellation 2016/17:87 Lantbrukarnas regelbörda av (KD) till Statsrådet (S) Det svenska jordbruket är troligtvis det mest ambitiösa i världen när det gäller att ta ansvar för miljö, djurskydd, hälsa och kvalitet. Detta ska vi vara stolta över. Men om regelbördan blir för betungande riskerar vi att förlora det svenska jordbruket. presenterade tidningen en undersökning som visar att antalet regler som en svensk jordbrukare måste förhålla sig till har ökat från 274 stycken till 605 . finns det krav på lantbruksföretagare att föra 22 olika journaler, och för 36 olika verksamheter eller handlingar måste man söka tillstånd. Även om antalet regler inte ger en exakt bild av hur regeltrycket upplevs så är det en viktig signal om att regelmängden ökar. Det har uppskattats att de regelförenklingar som genomfördes 2006–2014 minskade kostnaderna för böndernas administrativa arbete med . Frågan om regelförenklingar är således komplex men likväl angelägen. anser att regelbördan inom jordbruket måste minska. Det finns en bred uppslutning i om att svenska bönder ska konkurrera med sina europeiska kollegor på en gemensam marknad. Men med en ständigt växande regelbörda får de svenska bönderna allt sämre chanser i denna konkurrens. Detta visas också av . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad tänker statsrådet göra för att minska regelbördan för de svenska lantbrukarna?
ip · H41088 · 2016-10-26 00:00:00 — Interpellation 2016/17:88 försämrade resultat av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) har fått utökade resurser för att öka tillsynen. Trots det har antalet arbetsmiljöinspektioner på svenska arbetsplatser sjunkit rejält och är nu färre . Vad värre är, antalet förelägganden och förbud som utfärdas av har minskat drastiskt och besöken har blivit allt färre på arbetsplatserna. Färre insatser görs av verket trots att rekordmånga arbetar på svensk arbetsmarknad. Vi kan se i statistiken att antalet arbetsolyckor och anmälda arbetssjukdomar ökar och att antalet dödsolyckor inte minskar – trots en nollvision. Tyvärr är det svårt att med statistik se att deras arbete är effektivt, och man kan inte med säkerhet veta vilka de största arbetsmiljöproblemen är. Även har framfört kritik mot i sin granskning som kom . skriver bland annat att regeringens införande av en arbetsmiljöstrategi med många detaljerade uppdrag till riskerar att tränga ut nödvändigt utvecklingsarbete på verket. Det krävs åtgärder för att bättre ska klara sina grunduppgifter. Före valet var tonläget mycket högt hos och . Man utlovade stora förbättringar för arbetsmiljöarbetet och tillsynen av inspektorer. Ännu syns inga sådana förbättringar, tvärtom visar statistiken en tydlig försämring. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ska bli effektivare och för att verkets arbetsmiljöarbete ska ge bättre resultat?
ip · H41089 · 2016-10-26 00:00:00 — Interpellation 2016/17:89 Kubastrategin och det civila samhället av (KD) till Statsrådet (MP) Regeringen beslutade om en ny Kubastrategi – en strategi om samarbete mellan och som ska omfatta totalt . Regeringen har aviserat att dessa medel bland annat ska gå till att stödja demokrati, stärkt respekt för mänskliga rättigheter samt reformer. Strategin sägs ta sin utgångspunkt i det samförståndsavtal som regeringen och kommit överens om där bland annat frågor om ekonomiska reformer, jämställdhet och mänskliga rättigheter sägs pekas ut som samarbetsområden. Regeringen betonar också att den drivit på för att mänskliga rättigheter ska betonas i det bilaterala avtal som EU nu är på väg att teckna med . Det är positivt att regeringen nu arbetar för att stärka de mänskliga fri- och rättigheterna på . Men i dessa samtal med regimen på måste man också påminna sig om att det är en enpartistat, att inga fria och rättvisa val har hållits i modern tid och att yttrande- och organisationsfriheten är starkt inskränkt. Regimen har visserligen avhållit sig från längre politiska arresteringar. I stället har man dock ägnat sig åt korttidsarresteringar och bortforsling av människor som bildar opinion i olika frågor. Steg som tas för att förbättra situationen för kubanerna, initiativ som stärker mänskliga fri- och rättigheter är positiva. Men stegen kan omöjligt tas inom regimens definition av mänskliga rättigheter eller civilsamhälle. Enligt regimen är organisationer som arbetar för ökad frihet, minskat förtryck och respekt för de mänskliga rättigheterna såsom de definieras av FN inte tillåtna. Organisationerna kommer alltså inte kunna nås av ett öppet bistånd till om inte tydligt agerar för det. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kan statsrådet garantera att även organisationer som inte är erkända av den kubanska regimen och som agerar för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna, såsom de definieras av FN, kan ta del av stödet? Inbjöds någon representant från den oppositionella rörelsen i förhandlingarna om den nya Kubastrategin eller inför att ingick samförståndsavtal med den kubanska regimen?
· H4109 · 2016-10-11 13:03:12 — Det är fråga om gammal socialdemokratisk arbetsmarknadspolitik. Det räcker inte. Hur har det gått med snabbspåren? Det fattas fortfarande kockar och arbetstagare i alla de yrken räknade upp. Det har inte gått alls. Det är inte enkelt. Jag är den förste att erkänna att denna fråga kommer att vara svår att hantera för varje regering. Men jag blir störd av att regeringen tar åt sig äran av att det går bra. Man trixar också med statistik. Det står i Arbetsförmedlingens rapport att ungdomsarbetslösheten inte har varit så låg när Alliansen styrde. Så står och pratar tillbaka i tiden. Då tar ni äran för allt möjligt. Det är inte sant! Vad har ni för svar om det blir lågkonjunktur? Hur ska människor då komma i jobb när de inte gör det nu när det är högkonjunktur? förstår jag varför inte har lagt märke till de propositioner som regeringen har lagt fram om jobben. Det beror på att vi inte har föreslagit stora ofinansierade skattesänkningar. De är de enda jobbpropositionerna som liksom gills för . Då fick vi svar på den frågan. Både yrkesvux och komvux skars ned kraftigt under den borgerliga regeringen. försämrades resultaten i skolan, och allt färre ungdomar valde en yrkesutbildning i gymnasieskolan. Jag tror inte att det enbart beror på den gamla regeringens politik, men jag tror att det spelade roll att man försämrade förutsättningarna att komma vidare från en yrkesutbildning. Vi måste se sanningen i vitögat: Det råder en stark efterfrågan på arbetskraft i . Många vill anställa. Det är inte där problemet ligger. Problemet är tudelat. Å ena sidan finns inte alltid de kompetenser tillgängliga som arbetsgivarna efterfrågar. Hur löser vi det problemet? Det är klart att utbildning är en viktig del för att komma dit. Snabbspår är en annan väg genom att utnyttja den kompetens som nyanlända har. Snabbspåren fungerar och är igång, och de kommer att hjälpa arbetsgivare att få tag i den personal de behöver. Å andra sidan finns många arbetslösa som inte har rätt kompetens och som därför inte kan komma i fråga för de lediga jobben. Det problemet behöver vi möta. Där ger jag en eloge till . Det är ett svårt problem, och det finns inte en enkel lösning. Det handlar om att få fram jobb som de arbetslösa som inte kan konkurrera med andra på arbetsmarknaden kan ta. Det behövs bra instegsjobb på arbetsmarknaden med lägre kvalifikationskrav. Regeringen för en sådan politik genom att sänka lönekostnaderna, rikta nystartsjobben och införa extratjänster. Utbildning är viktig också för den gruppen. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H41090 · 2016-10-27 00:00:00 — Interpellation 2016/17:90 Tillämpning av utvidgat strandskydd av (M) till Miljöminister (MP) Strandskyddet omfattar land- och vattenområdet intill från strandlinjen vid normalt medelvattenstånd (strandskyddsområde). får i det enskilda fallet besluta att utvidga strandskyddsområdet till högst från strandlinjen, om det behövs för att säkerställa något av strandskyddets syften (7 kap. 14 § ). I praktiken beslutar länsstyrelserna om utvidgat strandskyddsområde på ett ofta mycket schablonmässigt sätt. Hela sjöar beläggs med utvidgat strandskydd trots att endast en mindre del av det skyddade området består av särskilt skyddsvärd natur. Inte heller allmänhetens krav på att allemansrättsligt få tillgång till strandlinjen kan motivera det utbredda användandet av utvidgat strandskydd. Det är ytterst sällan som det inte räcker med för att kunna ströva i den strandnära miljön. Den frikostiga användningen av utvidgat strandskydd innebär att tusentals hektar av attraktiv mark inte kan användas för att bygga bostäder, i ett läge när bostadsbristen är akut. Bara i kommun omfattar det utvidgade strandskyddet ca . Av den ytan är enligt kommunens beräkningar särskilt skyddsvärd. Mina frågor till miljöministern är därför: Instämmer ministern i att det kan finnas ett överutnyttjande av möjligheten att besluta om utvidgat strandskyddsområde? Vilka åtgärder avser ministern i så fall att vidta för att komma till rätta med problemet?
ip · H41091 · 2016-10-27 00:00:00 — Interpellation 2016/17:91 Den instabila situationen i av (KD) till Utrikesminister (S) befinner sig just nu i en oerhört politiskt instabil situation. I enlighet med landets konstitution planerades val till november . Men den sittande regeringen försöker hålla sig kvar vid makten, trots att president redan har suttit sina två lagstadgade mandatperioder. Formellt kan han inte ställa upp i det planerade men redan kraftigt försenade presidentvalet, och efter presidentens partis misslyckade försök att ändra konstitutionen blev det stora folkliga protester. Regeringen har svarat med brutalt våld mot demonstranter, som människorättsaktivister arresteras, hotas och trakasseras. dödades runt 50 personer efter att militär och polis attackerade protestdemonstrationer i , och många fler har skadats eller rapporterats försvunna. Civilsamhällesaktörer från olika läger uttrycker stor oro över denna utveckling. EU bör inte utan motkrav vara en biståndsgivare när egna makthavare hotar både utvecklingen och demokratin. Tydliga konsekvenser behövs om man inte avstår från våld och respekterar demokrati och mänskliga rättigheter. EU har uttryckt oro över utvecklingen och hotar med sanktioner. Det finns dock ett behov av att, på samma sätt som , gå till handling och genomföra sanktioner mot enskilda individer som på olika sätt begått brott mot och kränkningar av mänskliga rättigheter. , läkare vid i och internationellt erkänd människorättsaktivist, besökte och uttryckte stor oro för utvecklingen i landet. Han uppmanade att agera kraftfullt i förhållande till situationen. Jag vill därför fråga utrikesministern: Hur kommer att agera för att påskynda att EU genomför faktiska sanktioner mot enskilda individer i ? Hur kommer att agera för att uppmana att stärka dialogen med internationella samfundet enligt ?
ip · H41092 · 2016-10-28 00:00:00 — Interpellation 2016/17:92 Textilinsamling av företag av (C) till Miljöminister (MP) har länge varit ledande i arbetet för att ska bli mer resurseffektivt och få en cirkulär ekonomi. I alliansregeringen tog vi initiativ till skärpta regler, insamlings- och återvinningsmål samt servicekrav för producentansvar för bland annat förpackningar, tidningar och elavfall. Ett annat initiativ rörde textilier. beslutade alliansregeringen att ge i uppgift att utreda förutsättningarna för ökad insamling och ett producentansvar för textilier. Uppdraget redovisades , och konstaterar bland annat att den svenska konsumtionen av kläder och hemtextil uppgår till ca per person och år. Mer än hälften av detta går till förbränning. Ungefär hälften av de textilier som finns i restavfallet är hela och hade kunnat återanvändas. Det är tydligt att det finns stor potential att förbättra hanteringen av textilavfall. Införandet av ett producentansvar vore ett sätt att förbättra insamling och återvinning och därmed minska miljöpåverkan. Genom att ge producenterna det fulla ansvaret för insamling och återvinning skapas också incitament och förutsättningar för nya tjänster och lösningar för bättre service, teknikutveckling och innovation. Det gynnar företagande och skapar fler jobb. Ett obligatoriskt producentansvar skulle även skapa jämbördiga krav på alla producenter. I väntan på att utredningen skulle bli klar har flera företag börjat erbjuda konsumenter ersättning när de lämnar in uttjänta textilier. Därför är det mycket bekymmersamt att , i samband med att man överlämnade rapporten, konstaterade att dessa företags frivilliga producentansvar bryter mot gällande regler och i praktiken är olaglig. Det förefaller närmast absurt att företag som frivilligt tar ett utökat miljöansvar skulle agera olagligt. Frågan är om miljöministern och regeringen delar bedömning att den frivilliga insamling av uttjänta textilier som sker är olaglig. Mot den bakgrunden vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder kommer miljöministern och regeringen att vidta för att förtydliga regelverket så att frivillig insamling kan fortsätta? Vilka andra åtgärder avser miljöministern att vidta för att förbättra insamling och återvinning av textil, för mindre miljöpåverkan, fler företag och fler jobb?
ip · H41093 · 2016-10-28 00:00:00 — Interpellation 2016/17:93 Rymdstrategi av (C) till Statsrådet (S) Rymden blir en allt viktigare del av våra liv. rymdverksamhet går många decennier tillbaka. satsningar genom och EU har gett en god grund för rymdverksamheten. Inom det som allt oftare beskrivs som ”New Space” i har nya aktörer, ny teknik och nya genombrott skett allt snabbare. är det inte stater och politiker som sätter agendan för rymden utan entreprenörer med nya visioner. Detta ställer allt större krav på beslutsfattarna att hänga med. Regeringar behöver anpassa regelverk, budgetar, mål och strategier efter en ny verklighet som rör sig allt snabbare. Detta konstaterar bland andra regeringen i sin budgetproposition, med beskrivningen att det sker ”omfattande förändringar av rymdverksamheten i och globalt, vilket ställer krav på nya arbetssätt, verktyg och förstärkta resurser”, som man även framhåller den ökade säkerhetspolitiska betydelsen av rymdfrågor. Därtill finns ett stort engagemang för rymdfrågorna i . Det europeiska rymdorganet har tagit nya steg i arbetet med en ny version av den europeiska och just nu arbetar och med en europeisk rymdstrategi som väntas under slutet av året. tillsatte dåvarande alliansregeringen en rymdutredning. Detta bland annat till följd av granskning 2013, där man pekade på en brist i uppföljning av rymdverksamheten och på behovet av en ökad styrning. Bifallet och intresset från det samlade rymdsverige var stort, och uppemot ett hundratal remissvar kom in. Ett flertal av dessa underströk behovet av en rymdstrategi. Behovet av en ökad samordning och återrapportering från regeringen framhölls likaså av många remissinstanser. Det är därför anmärkningsvärt att det efter rymdutredningens överlämnande är tyst om regeringens rymdpolitik. Remissvaren börjar svalna. Utvecklingen fortsätter allt snabbare i vår omvärld och en europeisk rymdstrategi är under uppsegling. vet vi inget om vad vill i denna alltmer dynamiska utveckling. Mot bakgrund av denna utveckling vill jag fråga statsrådet : När kommer statsrådet och regeringen att presentera en svensk rymdstrategi? Vad är statsrådets och regeringens syn på den europeiska rymdstrategin?