ip · H310783 · 2016-09-01 00:00:00 — Interpellation 2015/16:783 Uppräkning av brytpunkt för statlig inkomstskatt av (M) till Finansminister (S) Inför valet lovade att inte höja skatten för vanligt folk som arbetar. Kort därefter presenterade hon en budget med förslag på skattehöjningar som berörde mer än 1 miljon inkomsttagare. Inför kommande budgetprocess är det nu dags igen i form av höjningar av den statliga inkomstskatten. Utöver att detta är ytterligare ett vallöftessvek från finansministern kommer förslagen att innebära negativa samhällsekonomiska effekter. För detta finns det finns mycket tydligt vetenskapligt stöd. Höjda marginalskatter leder till att människor som drabbas jobbar färre timmar (eller inte jobbar alls i de fall de drabbar låginkomsttagare) och att färre väljer att utbilda sig och satsa på sin karriär. har världens högsta marginalskatt, , vilket innebär att den som drabbas bara får behålla av varje extra tusenlapp man tjänar. Vad är poängen för läkaren eller sjuksystern att ta ett extra jourpass när man inte ens får behålla hälften av ersättningen? Inte minst har dessutom en mycket låg brytpunkt för när man drabbas av statlig inkomstskatt på 20 extra procentenheter. Enligt en av landets mest välrenommerade ekonomer, , är det dessutom tveksamt om regeringens höjningar av den statliga inkomstskatten ens kommer att leda till ökade skatteintäkter. Även regeringens egna uppskattningar av hur mycket skatteintäkterna kommer att öka är mycket . Regeringen försöker bildsätta att nämnda skattehöjningar bara drabbar redan välbeställda. De förslag som regeringen nu presenterat kommer dock att drabba nästan en tredjedel av alla som arbetar, mer än 1,3 miljoner inkomsttagare. Menar finansministern att en tredjedel av alla arbetstagare är höginkomsttagare? Enligt beräkningar från kommer följande andel av olika yrkesgrupper att drabbas av höjningen: Barnmorskor och sjuksköterskor med särskild kompetens: Samhälls- och språkvetare: Datatekniker och dataoperatörer: 42 proecnt Gruv- och bergarbetare, stenhuggare: Elmontörer, tele- och elektronikreparatörer med flera: Driftmaskinister med flera: Regeringens förslag kommer att slå mot landets ekonomi och konkurrenskraft samt mot de många samhällsbärare som jobbar hårt och sliter för att bekosta välfärd. Frågan är varför finansministern bryter mot sitt vallöfte om att inte höja skatten för vanligt folk. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansministern: Vilket stöd har finansministern för att höjda marginalskatter har något annat än negativa effekter på samhällsekonomin? Varför väljer finansministern att genomföra höjningar av de skatter som är absolut mest skadliga för ekonomi? har frågat mig vilket stöd jag har för att höjda marginalskatter har något annat än negativa effekter på samhällsekonomin samt varför jag väljer att genomföra höjningar av de skatter som är absolut mest skadliga för ekonomin. har också frågat mig om jag anser att jobbskatteavdraget har varit verkningslöst, på vilka omständigheter och fakta jag baserar detta påstående och om jag överväger att sänka jobbskatteavdragen. Efter den förra regeringens mandatperioder såg vi en situation med stora underskott i statens finanser, en arbetslöshet som bitit sig fast på höga nivåer och sjunkande resultat i . För att genomföra angelägna satsningar som bland annat bidrar till ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet krävs att skatten höjs. Vad gäller till exempel jobbskatteavdraget fick personer med miljoninkomster tidigare mer än i jobbskatteavdrag. Regeringen anser att det finns bättre sätt att använda de pengarna. Högre skatt för dem som har relativt höga inkomster ger både nödvändiga skatteintäkter och god fördelningsprofil. Vidare är det inte bara skatter som påverkar antalet arbetade timmar och samhällsekonomin. har den högsta sysselsättningsgraden i EU. En viktig förutsättning för detta är tillgången till barn- och äldreomsorg. Fortsatta investeringar i välfärden är nödvändiga för att både kvinnor och män ska få möjlighet att arbeta heltid, vilket ökar den ekonomiska jämställdheten. En bättre äldreomsorg och högre kvalitet i barnomsorgen är inte bara en fråga om en trygg ålderdom respektive barndom utan kan även minska antalet personer som slutar arbeta eller går ned i arbetstid för att ta hand om närstående. Även satsningar på till exempel ett ökat bostadsbyggande och infrastruktur bidrar till ökad sysselsättning. Regeringen har inga ytterligare förslag på inkomstskatteområdet än de som presenterats i samband med budgetpropositionen . Alliansen sänkte skatten för vanligt folk som jobbar med nästan . Syftet med det var att det ska löna sig bättre att arbeta. Det ska vara skillnad mellan att gå till jobbet och jobba och slita och att leva på bidrag. Detta är tydligt förankrat i forskningen. och var överens om att de jobbskatteavdrag som den förra regeringen genomförde skulle ge ungefär 180 000 fler jobb, när man tar bort effekterna av högkonjunktur och lågkonjunktur. Det är också starkt förankrat i vetenskapliga studier att ju lägre skatt man har på sitt arbete, desto större drivkraft har man att jobba i stället för att gå på bidrag, vilket minskar arbetslösheten och ökar sysselsättningen. I strid med allt vad experter säger kommer finansministern och påstår att denna politik inte har haft någon effekt över huvud taget. Hennes argument är: Titta, det var så hög arbetslöshet när Alliansen styrde. Det är som om finansministern inte vet skillnaden mellan högkonjunktur och lågkonjunktur. Vi hade en av de värsta globala kriserna sedan under så gott som hela den förra mandatperioden och delar av den förrförra mandatperioden. Det var en av de värsta globala kriserna i modern historia. Det är klart att arbetslösheten var högre då. Det som är intressant är det man kallar jämviktsarbetslöshet, alltså när man tar bort effekten av högkonjunktur och lågkonjunktur. I finansministerns egen budget konstateras att jämviktsarbetslösheten minskade under Alliansens tid vid makten. Trots krisen minskade alltså både arbetslösheten och den strukturella arbetslösheten, det vill säga när man tar bort effekten av högkonjunktur och lågkonjunktur. Ändå säger finansministern gång på gång att den politiken inte gav någon effekt. Jag tror att finansministern till och med har sagt att jobbskatteavdraget var pengar i sjön. Då har jag en enkel liten fråga: Vad har hon för stöd för det påståendet? Alla experter talar emot henne. All forskning talar emot henne. Jag förstår att finansministern inte vill sänka skatten. Jag har respekt för att hon har en socialistisk ideologisk utgångspunkt och hellre vill höja skatterna, men hon kan inte komma och påstå att effekterna av politiken var något annat än de faktiskt var och som expertisen konstaterade. Det är oseriöst. Därför tycker jag att vi borde få ett tydligt svar från . Står hon fast vid de uttalanden hon har gjort gång på gång i debatter här i och i tv-debatter och där hon sagt att jobbskatteavdraget är verkningslöst? Står hon fast vid det, eller tar hon avstånd från det? Om hon står fast vid det, vad har hon för stöd för detta påstående? Presentera det, ! Du kanske till och med får om du gör det. Jag kan inte påminna mig att jag har sagt att jobbskatteavdraget är pengar i sjön. kanske vill vara vänlig och komma med korrekta citat. Det är svårt att bemöta saker som jag inte uppfattar att jag har sagt. Jag kan inte påminna mig att jag har sagt att det är pengar i sjön. Jag skulle gärna vilja ha citatet. vet mycket väl att hon har sagt att jobbskatteavdraget är verkningslöst. Jag tror att hon sa det så sent som i budgetdebatten med ekonomiskpolitiska talesperson . Hon kritiserade att föreslår ytterligare skattesänkningar för dem med lägst inkomster så att det ska löna sig bättre att arbeta och påpekade då att jobbskatteavdragen är helt verkningslösa. Vi kan debattera här vad du har sagt och inte sagt, , men om du hävdar att du inte har påstått det, kan du då gå upp i talarstolen och tydligt ta avstånd från idén att jobbskatteavdragen är verkningslösa? Kan finansministern gå upp och hålla med , och alla seriösa, oberoende ekonomiska bedömare om att jobbskatteavdraget har skapat en sisådär 180 000 fler jobb? Om hon kan göra det ska vi inte ha denna debatt mer, utan då ska vi vara nöjda och glada över hennes svar. Problemet är att hon gång på gång kommer med felaktiga påståenden som ger ett oprofessionellt intryck och som helt enkelt inte stämmer. Låt oss inte diskutera vad finansministern har sagt eller inte sagt. har finansministern chansen att gå upp och konstatera att jobbskatteavdragen hade en positiv sysselsättningseffekt. Om hon inte kan göra det får vi anta att hon faktiskt anser att de var verkningslösa. Ge ett klart svar , tack! Först vill jag bara ställa en liten ordningsfråga till finansministern. påstår hon att statens budget går med plus, men i tidigare inlägg sa hon att budgeten kommer att vara i balans 2018. Båda delarna kan inte vara sanna . Sanningen är att den samlade statsbudgeten går med underskott i Socialdemokraternas och regeringens budget. Det är därför vi vill visa på ett alternativ till den och att vi når balans direkt 2017. När det gäller skattetrycket på hög- och låginkomsttagare kunde vi i Alliansen, när vi tillträdde 2006, konstatera att framför allt låg- och medelinkomsttagarna i betalade i särklass världens högsta skatter. Det gjorde även höginkomsttagarna, men det var ett stort problem att en så stor del av den arbetsföra befolkningen betalade världens högsta skatter. Därför införde vi jobbskatteavdraget, och det gjorde faktiskt att de svenska låg- och medelinkomsttagarna kom ned en bit. Det blev lite rimligare i förhållande till vår omvärld och andra länder när det gäller låg- och medelinkomsttagare. Däremot fortsatte de svenska höginkomsttagarna att betala världens högsta skatter även under Alliansen. Värnskatten låg kvar, och den statliga skatten låg kvar. Det fanns dessutom ett tak för hur mycket man kunde få i jobbskatteavdrag. Sanningen är att Alliansen sänkte det relativa skattetrycket för dem som hade låga och normala inkomster i förhållande till omvärlden, medan höginkomsttagarna fortsatte att betala världens högsta skatter. Det finns en gräns för hur mycket skatt man kan ta ut av människor med högre inkomster innan de inte ser någon mening med att vare sig utbilda sig eller ta risker, jobba hårt och ta ansvarsfulla jobb. Då finns en stor risk att de i stället söker dessa jobb i andra länder och att kompetens försvinner från . Även finansministern, med sin bakgrund i skatteförvaltning och liknande, borde inse att det inte fungerar. Det är ren populism att så fort man ska göra något höja skatten lite för dem som har höga inkomster och säga: De kan gott bidra till välfärden. Sanningen är att höginkomsttagarna i bidrar extremt mycket till den svenska välfärden . Det finns en gräns när det börjar skada hela funktionssättet på den svenska arbetsmarknaden och viljan att ta risker, anstränga sig och utbilda sig. Vi är väldigt nära den gränsen . talade lite raljant om sin egen höjda skatt på 26 000. Det är lätt att raljera om sådana summor när man har den inkomst som har som finansminister. Det är kanske inte lika lätt att raljera över det när man har en mer normal inkomst på och får höjd skatt. Man har kanske anpassat sin levnadsstandard och sitt boende och så vidare, kanske i , efter en viss nivå på skatten. Om man då får lite påökt och får höjd marginalskatt är det kanske inte lika lätt att raljera över det så som gör. Jag måste säga en sak till. sa att asylsituationen naturligtvis påverkar statsfinanserna. Ja, det är klart att den gör, precis på samma sätt som lågkonjunkturen påverkade arbetslösheten under Alliansens tid. Men det vill inte låtsas om över huvud taget när hon talar om att arbetslösheten ökade under Alliansens tid. Det finns inte något som helst erkännande av att en global djup lågkonjunktur, kanske den värsta , över huvud taget påverkade arbetslösheten i . Jag tycker faktiskt att det är en lite låg debatteknik. Om asylsituationen påverkar statsfinanserna, vilket vi självklart vet att den gör, påverkade också lågkonjunkturen arbetslösheten. Återigen: Det är väldigt lätt att ta åt sig äran för saker och ting, och gör det igen. gäller det migrationspolitiken, att det är regeringen som tar ansvar och som har lagt fram reformer. Det var en överenskommelse mellan regeringen och Alliansen - glöm inte det! Det var vi som var med och tog ansvar för migrationskrisen. sa att det inte är så lätt för någon som har 30 000-35 000 att få en skattehöjning på 26 000. Det är heller inte så att vi har höjt skatten för någon som har 30 000-35 000, utan det är för personer som har inkomster över 50 000 som vi trappar av jobbskatteavdraget. För att få en skattehöjning på 26 000 ska man ha miljoninkomster. Vi har inte höjt inkomstskatterna för någon med 30 000-35 000. Det är helt korrekt att finanskrisen självfallet har påverkat både det offentligfinansiella sparandet och arbetslösheten . Jag har aldrig försökt göra gällande något annat. Min kritik handlar framför allt om att jag inte tycker att man borde ha fortsatt att låna till skattesänkningar när konjunkturen repade sig. Jag skulle också ha velat ha en annan mix av åtgärder. Man borde i stället ha satsat mer på arbetslöshetsbekämpning än vad man gjorde så att arbetslösheten skulle ha blivit lägre än den var. Det är helt korrekt att vi har fått stöd av för omläggningen av migrationspolitiken. Det är bra, och det visar på svensk politiks styrka. Däremot visar det inte på svensk politiks styrka när hävdar att jag har sagt att jobbskatteavdraget är verkningslöst. Jag kan inte påminna mig om att jag har sagt det, och innan upprepar detta föreslår jag att han kommer med ett korrekt citat. Det är väldigt svårt att stå i talarstolen och bemöta påståenden om vad man har sagt som jag tror saknar grund. Jag brukar säga att jobbskatteavdragen inte har haft de effekter som man hade hoppats på. Jag hoppas verkligen att jobbskatteavdragen har några jobbeffekter, givet hur dyra de är. Däremot är jobbskatteavdrag ett väldigt dyrt och ineffektivt sätt att försöka få upp sysselsättningen. Vi vill jobba med mer effektiva åtgärder. Det är därför vi inte föreslår några jobbskatteavdrag. Vi föreslår i stället andra åtgärder för att få upp sysselsättningen och få ned arbetslösheten. Vi satsar inte minst på utbildning men också på särskilda insatser för personer som står långt från arbetsmarknaden. Kostnadseffektivitet är någonting som driver den här regeringen. Avslutningsvis ska jag säga något om skillnaden mellan staten och det offentliga. Staten går med plus. Däremot går kommunerna med minus. Statens budget går redan nu med plus. Däremot drar kommunerna och ålderspensionssystemet ned det offentligfinansiella sparandet. Det är alltså hela det offentligfinansiella sparandet som når balans 2018. Däremot går staten med plus . Det är väl inte annat än att jag får återkomma med exakt återgivna citat till finansministern i ännu en interpellationsdebatt. Men en sak kan vi i alla fall vara väldigt säkra på: Kommentaren att jobbskatteavdragen är verkningslösa har statsministern fällt . Han sa det så sent som i partiledardebatten nu senast, , här i . Om finansministern säger en sak och hennes statsminister säger en annan tror jag att regeringen har väldigt stora problem. Då kan man ju inte ens vara överens om några av de grundläggande principerna för hur svensk ekonomi fungerar. säger att hon vill se mer verkningsfulla åtgärder. Det är intressant att alla oberoende ekonomiska bedömare är överens om att jobbskatteavdraget har inneburit en positiv sänkning av jämviktsarbetslösheten med ungefär 180 000. Sedan råkar de också komma fram till att regeringens politik än så länge har resulterat, och kommer att resultera, i en höjd jämviktsarbetslöshet med runt 20 000 fler arbetslösa än vad som annars vore fallet. Det är lätt för finansministern att stå och säga att hon vill ha effektivare åtgärder. Man kan använda det som argument för precis vad som helst. Det enda sättet att verkligen avgöra om en politik är effektiv eller inte är att räkna på den. Märkligt nog vill inte finansministern räkna på sysselsättningseffekterna av sin egen politik. Hon hävdar att det inte går att göra det. Alliansregeringen gjorde det ständigt. Oberoende ekonomiska och politiska bedömare gör det. Men finansministern gör det inte. Märkligt nog är det ord som står mot ord här. Experterna säger att regeringens politik är ineffektiv och leder till arbetslöshet. Finansministern presenterar inga konkreta bevis för annat. Jag måste konstatera att finansministern försökte blanda bort korten lite när det gäller statens samlade budget. Vi vet alla att det ingår flera olika parametrar i budgeten. Men slutsatsen och den totala siffran visar ett underskott i regeringens samlade budget, och det är det inte i samlade budget. Vi redovisar balans, och det gör vi som sagt för att vi vill vara bättre förberedda när vi kommer in i nästa lågkonjunktur. Och den kommer förr eller . Vi har en starkare budget än regeringen, och trots det satsar vi mer på välfärden än vad regeringen gör. raljerar lite, och jag kanske var lite slarvig när jag sa 30 000-35 000. Gränsen går ju faktiskt vid 36 000. Det är där man får höjd marginalskatt . Det drabbar 1,3 miljoner löntagare. Så många får höjd marginalskatt. brukar kalla skattehöjningen för en skattesänkning för att blanda bort korten. Det är lite konstigt med tanke på att den ger intäkter till staten. Det är svårt att se att en skattesänkning skulle ge intäkter till staten. Jag tycker att blandar bort korten också när det gäller detta. av elmontörerna i kommer att få höjd marginalskatt. av barnmorskorna kommer också att få det, liksom av poliserna och av ingenjörerna. De får höjd marginalskatt i budget. Det är som sagt lätt för att skratta bort det och säga att 26 000 hit eller dit inte spelar någon större roll för henne. Jag vet att de här personerna inte får några 26 000. Det handlar om betydligt mindre summor. Men det är ändå en marginalskatteökning, och det är inte det vi behöver i om vi ska premiera utbildning och få människor att gå vidare. Sedan krisåren runt 2008 hade vi en arbetslöshetstopp 2009, och efter det har arbetslösheten stadigt sjunkit. Sysselsättningsgraden har ökat. visar siffrorna att detta kommer att vända . Vad har finansministern för muskler för att kunna göra något åt det? hävdar att vi höjer marginalskatten. Det stämmer faktiskt inte. Marginalskatten är densamma. Däremot ligger en automatisk skattesänkning i systemet, och den bromsar vi lite. Om vi nu höjer skatten - är det så att får högre skatt än han hade förut? Har han högre skatt eller lägre skatt än han hade ? Svaret är att har en lägre skatt. Det är denna skattesänkning som han kallar för en marginalskattehöjning - apropå att blanda bort korten. Överläggningen var härmed avslutad.