ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H41042 · 2016-10-10 00:00:00 — Interpellation 2016/17:42 Regeringens agerande angående Nordstream 2 av (M) till Statsminister (S) I samband med gemensam presskonferens tillsammans med vicepresident i sa sig statsminister vara ”bekymrad” i fråga om en ansökan från Nordstreamkonsortiet om nya gasledningar på mellan och . Biden var något klarare då han underströk att detta inte var i intresse. Även i andra sammanhang har regeringen gett till känna, som sin åsikt utåt, att projektet ogillas. Det finns anledning att gå från ord till handling. Inte minst för att undersöka huruvida Nordstream 2 överensstämmer med eller står i konflikt med EU:s energiunion. erbjöds regeringen möjligheten att agera kraftfullt tillsammans med andra länder kritiska till en ny gasledning. gavs möjligheten att underteckna ett brev till ordförande som samlade stöd från ett antal andra stater – något som dock avvisades. Inga försök gjordes heller att formulera om brevet eller ta fram ett annat utkast. Chansen att ta täten och forma en grupp EU-länder kritiska mot Nordstream 2 försattes därmed. Från första förfrågan till att ett negativt svar avgavs från Statsrådsberedningen tog det . Någon formell beredning verkar inte ha gjorts eftersom det på det relevanta departementet inte finns några upprättade handlingar som visar att de deltagit i arbetet med att utforma ett svar. får ett livstecken från via Statsrådsberedningen: ”Tack för informationen och för invitationen att signera brevet till ordförande om Nord Stream 2-projektet. Även om vi förstår motivet bakom det här brevet, har vi ingen möjlighet att signera. Vi kommer att fortsätta följa utvecklingen och ser fram emot kommissionens analys .” Det framgår inte på vilka grunder eller med vilka argument avstår. Några konsultationer med andra partier har inte förekommit. Några egna initiativ utåt har inte tagits. Mina frågor till statsminister : Vilka var skälen till att avstå från att medunderteckna ett brev angående Nordstream 2 till ordförande? Mellan förfrågan och svar tog det : Av vilka skäl gjordes ingen formell beredning med relevanta departement före det negativa beskedet till ? Ifall man var negativ till vissa formuleringar: Varför gjordes inga försök till reviderade skrivningar? Ifall regeringen nu säger sig vara ”bekymrad” i fråga om Nordstream 2: Vad görs då för att få frågan på bord?
ip · H41044 · 2016-10-11 00:00:00 — Interpellation 2016/17:44 enligt den tillfälliga lagen av (V) till Justitie- och migrationsminister (S) röstade igenom lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheterna att få uppehållstillstånd i , trots omfattande kritik från en lång rad remissinstanser. , intresseorganisationer, människorättsförsvarare, juridiska experter och regeringens egna myndigheter sågade lagförslaget för att det var dåligt underbyggt, saknade ordentlig analys och var svårt att tolka i flera avseenden. Den starkaste kritiken handlade om att lagförslaget skulle få svåra konsekvenser för de människor som söker skydd i , och för deras möjligheter att etablera sig och inkluderas i samhället. Allra mest kritik har riktats mot de omfattande begränsningar av rätten till familjeåterförening som lagen medför. När den tillfälliga lagen debatterades i kammare sa justitie- och migrationsminister att inskränkningarna i rätten till familjeåterförening inte skulle bli så omfattande som kritikerna påstod. sa bland annat följande: ”Fram till hade det kommit 150 000 asylsökande. Alla dessa kommer att gå på de gamla reglerna om familjeåterförening.” Detta stämmer inte. Sanningen är i stället att de som fått asyl som alternativt skyddsbehövande och lämnat in sin ansökan ges samma rätt till familjeåterförening som de som beviljas flyktingstatus enligt den tillfälliga lagen. Det innebär att den som får uppehållstillstånd genom familjeåterförening endast får rätt till uppehållstillstånd om anknytningspersonen är alternativt skyddsbehövande. Detta förutsatt att anknytningspersonen har ansökt om familjeåterförening efter att hens uppehållstillstånd beviljats, annars uppställs ett försörjningskrav. De gamla regler som hänvisar till ger rätt till permanent uppehållstillstånd för den som invandrar genom familjeåterförening till en person som beviljats uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande och ställer inte upp något försörjningskrav. Nio av tio syrier som beviljats asyl i har fått uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande. För irakier är motsvarande siffra fem av tio. Totalt sökte över 51 000 syrier och fler än 20 000 irakier asyl i . Denna förändring kommer alltså att drabba väldigt många människor. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Varför gav ministern en felaktig beskrivning av lagens konsekvenser i riksdagsdebatten ?
ip · H41048 · 2016-10-12 00:00:00 — Interpellation 2016/17:48 Sänkt arbetsgivaravgift för enmansföretag av (M) till Finansminister (S) Utmaningarna som står inför är stora, till exempel ett framväxande utanförskap som kommer att omfatta 1 miljon personer. Arbetsmarknaden går på många sätt bra men är tudelad. För att möta det framväxande utanförskapet krävs en politik som ger bra förutsättningar till företagen så att jobben kan växa fram. Tyvärr driver regeringen en politik som i många stycken är exempel på det motsatta; man höjer skatter och gör det dyrare att anställa. I budgetpropositionen finns det undantag från skattehöjarlinjen. Ett exempel är förslaget om sänkt arbetsgivaravgift för enmansföretag som gör sin första anställning. De flesta nya jobb skapas i småföretagen, och det är positivt att regeringen vill göra något för dem. Organisationen Företagarna har kritiserat förslaget eftersom sänkningen av arbetsgivaravgifterna endast riktar sig till företagsformen enskild firma. Bolagsformen aktiebolag omfattas däremot inte. Företagarna pekar i sin kritik på att enskild firma inte är en lämplig företagsform för att anställa och varnar för ”ekonomisk ruin” för den företagare som anställer inom ramen för enskild firma. Min fråga till finansministern är därför: Kommer finansministern att verka för att ensamföretagare som har sin verksamhet i aktiebolagsform också ska omfattas av sänkt arbetsgivaravgift för bolagets första anställning?
ip · H41050 · 2016-10-13 00:00:00 — Här är det helt avgörande att vi har både det som vi talar om som daglig fysisk aktivitet och en stark elevhälsa i skolan. Det är viktigt att betona att vi nu har blivit överens om investeringar i elevhälsan som gör att man kan bygga ut den och jobba mycket mer förebyggande för att nå just de barn som vi talar om. Det handlar om barn som vi nog sannolikt kan konstatera har högre frånvaro från lektionerna i idrott och hälsa . Med rätt insatser kan de börja gå till lektionerna i idrott och hälsa och uppfylla sin skolplikt. Där kan de få en sådan undervisning som gör att de faktiskt börjar röra på sig och kanske också får daglig rörelse utanför lektionerna i idrott och hälsa, rörelse som inte är kopplad just till kunskapskraven i det ämnet men som finns där för att detta har sådana folkhälsovinster och vinster för kunskapsresultaten. Jag tackar för denna interpellationsdebatt, och jag är också övertygad om att vi kommer att mötas igen när det gäller dessa frågor. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H41054 · 2016-10-13 00:00:00 — Interpellation 2016/17:54 Situationen för polishundar och polishästar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) arbetar i cirka 400 polishundar 60 polishästar tillsammans med sina förare. Därtill finns det flera hundar inom exempelvis , kriminalvården, Försvarsmakten och räddningstjänsten. Användningsområdet och arbetsuppgifterna för dessa hundar och hästar är varierande. Vid konfrontation med gärningsmän är det vanligt förekommande att särskilt hundarna utsätts för våld av varierande grad. ses en tjänstehund och en tjänstehäst som egendom enligt , vilket föranleder att våld mot dessa betraktas som skadegörelse, vilket inte sällan ger blygsamma påföljder om det ens föranleder några sådana. Rättsskyddet för polishundar och polishästar bör förstärkas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarig minister, justitie- och migrationsminister : Avser ministern att vidta några initiativ för att stärka polishundars och polishästars rättsskydd?
ip · H41057 · 2016-10-18 00:00:00 — Interpellation 2016/17:57 Resultat för 100-klubben av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Regeringens satsning på 100-klubben, som lanserades av arbetsmarknads- och etableringsministern tillsammans med statsministern , innebär att företag som kan och vill ta emot 100 nyanlända ges en särskild ingång till Arbetsförmedlingen. Ett nytt telefonval skapades på myndighetens nationella telefonlinje, och företag som ringer dit ska enligt regeringen bli uppringda . Uppgifter i medierna gör nu gällande att satsningen går trögt. Resultatet är ”klent”, skriver . ”Det har inte gått så bra som vi hoppades”, berättar ett av företagen som skrev avtal med Arbetsförmedlingen. Det framgår också att efter starten vet Arbetsförmedlingen inte hur många nyanlända som har kommit ut på svenska arbetsplatser genom 100-klubben. Man vet inte heller hur många som har fått ett arbete tack vare insatsen. Med anledning av ovanstående är mina frågor till arbetsmarknads- och etableringsministern: Hur många nyanlända har enligt arbetsmarknads- och etableringsministern kommit ut på svenska arbetsplatser genom 100-klubben? Hur följer arbetsmarknads- och etableringsministern upp satsningen på 100-klubben?
ip · H41058 · 2016-10-18 00:00:00 — Interpellation 2016/17:58 Förenkling av lönestöden av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Många arbetsgivare upplever att antalet lönestöd är för många och att det är svårt att ha koll på vad som är tillämpligt i olika situationer. Vidare vittnar många arbetsförmedlare om att många stöd gör det svårare även för dem att hitta rätt, och arbetssökande har svårt att hålla reda på villkoren. Arbetsförmedlingen har föreslagit att lönestöden ska slås ihop till ett. Också arbetsmarknads- och etableringsministern har tidigare utryckt en vilja att minska antalet lönestöd och ta bort stela tidsgränser. Men inget har hänt. Regeringen har tvärtom lagt till snabbspår, traineeplatser, extratjänster och beredskapsjobb till tidigare lönestöd. I får regeringen kritik av , som har särskilt fokus på hur svaga grupper kan få sysselsättning, och av utvärdering (IFAU) för att man inte minskar antalet lönestöd utan i stället utökar dem. I regeringens budgetproposition finns heller ingen förenkling av lönestöden med, men man medger att stöden är komplicerade. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknads- och etableringsministern: När avser arbetsmarknads- och etableringsministern att förenkla lönestöden?
ip · H41059 · 2016-10-18 00:00:00 — Interpellation 2016/17:59 Delegation för att skapa jobb av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) brottas med stora integrationsproblem och ett utanförskap som omfattar runt 1 miljon människor. har bara hälften av de nyanlända i ett jobb . Detta är förödande för individer och oerhört kostsamt för samhället. finns 130 utanförskapsområden i där färre än hälften i arbetsför ålder arbetar, där bidragsberoendet är utbrett och där tre av fyra är födda i ett annat land. finns 60 000 vuxna som har fått uppehållstillstånd i . Hälften av dem har utbildning som högst motsvarar grundskola. Det är fortfarande omkring 150 000 vuxna och barn som väntar på beslut, på att ha en kommun att flytta till eller på att återvända till hemlandet. och framåt beräknas ta emot 300 000 ansökningar om anhöriginvandring. Kostnaderna för integration uppgår till . Behovet av reformer som bryter bidragsberoende och utanförskap är således stort. I regeringsförklaringen nämnde statsministern inte integration eller utanförskap en enda gång. Regeringen aviserar dock i sin budgetproposition att den avser att tillsätta en delegation som ska bidra till att vända utvecklingen i utsatta områden, en delegation ”som bl. a. ska arbeta för att skapa jobb, minska trångboddhet och med andra åtgärder för en förbättrad välfärd”. Det går att läsa om en ”ny form av brobyggare”, som ska verka mellan skolan och samhället i övrigt för att vända utvecklingen i utsatta områden. Forskare ska knytas till olika utvecklingsområden. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknads- och etableringsministern: Hur många jobb beräknar ministern att delegationen kommer att skapa fram , och hur mycket kommer delegationens arbete att kosta?
ip · H41060 · 2016-10-18 00:00:00 — Interpellation 2016/17:60 Snabbspåren av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Regeringens satsning för att snabba på nyanländas inträde på arbetsmarknaden genom snabbspår går trögt. Enligt Arbetsförmedlingens siffror är ca 2 400 personer i snabbspår, av totalt 58 000 som är inskrivna i Arbetsförmedlingens etableringsprogram. Det som gett intrycket av att vara regeringens stora integrationssatsning omfattar alltså bara av de nyanlända. Företagen ger nu uttryck för att Arbetsförmedlingen inte verkar veta hur man ska arbeta med snabbspåren. Livsmedelsföretagens vd säger i : ”Vi har exempel på företag som hoppat av projektet eftersom Arbetsförmedlingen bytt handläggare fem eller sex gånger och man var tvungen att börja om från början och i princip utbilda dem i hur köttindustrin fungerar. Det har företagare inte tid med.” fungerar som en bromskloss för snabbspåren är det givetvis allvarligt. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknads- och etableringsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka antalet personer i snabbspåren och för att komma till rätta med bristerna i Arbetsförmedlingens hantering av snabbspår?
ip · H41061 · 2016-10-18 00:00:00 — Interpellation 2016/17:61 arbetssätt i sjukförsäkringsärenden av (V) till Socialförsäkringsminister (S) har det rapporterats om att allt färre sjuka människor blir beviljade sjukpenning respektive sjukersättning. Statistik visar att andelen som nekas nu är högre än . Enligt uppgifter var det drygt 17 000 personer som nekades eller fråntogs sin sjukpenning under årets första halva, och över 5 000 personer fick avslag på sina ansökningar om sjukersättning. Extra drabbad verkar gruppen som har passerat dag 180 i sin sjukskrivning vara, eftersom dessa människors arbetsförmåga prövas gentemot hela arbetsmarknaden. Jag utgår från att uppgifterna är korrekta och vill fråga socialförsäkringsministern om detta är en del av medlen för att nå målet i regleringsbrevet : ”Mål för sjukförsäkringen ska verka för en väl fungerande sjukförsäkring. Rätt ersättning ska ges till rätt person. Rätt åtgärder ska ges i rätt tid så att kvinnor och män ges förutsättningar att försörja sig genom förvärvsarbete. Därigenom ska , i samverkan med berörda aktörer, bidra till att uppfylla det övergripande målet om att frånvaron från arbete p.g.a. sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå. ska även verka för att sjukpenningtalet inte överstiger . ska antalet nybeviljade sjukersättningar inte överstiga 18 000 under 2016-2020. Skillnaden i sjukpenningtal mellan kvinnor och män ska också minska. ska redovisa måluppfyllelsen och genomförda insatser för att uppnå målen.” finns det uppgifter som gör gällande att har ändrat arbetssätt så att det rutinmässigt begärs in kompletteringar på läkarintyg, oaktat läkarintygets kvalitet. Förändringen innebär att betalar inte ut ersättning om läkarintyg behöver kompletteras, vilket leder till att intyg regelmässigt skickas tillbaka. Detta belastar primärvården men drabbar självklart också den enskilde, som inte kan antas bli friskare för att dennes försörjning uteblir. Med anledning av vad som ovan anförts vill jag fråga socialförsäkringsminister : Avser ministern att följa upp att den hårdare bedömning som görs av för att uppnå regeringens mål inte felaktigt drabbar sjuka människor? Avser ministern att följa upp vad som händer de enskilda personer som i avvaktan på fullödigare sjukintyg nekas sjukpenning av ?
ip · H41062 · 2016-10-19 00:00:00 — Interpellation 2016/17:62 Framtida förhandlingar mellan och av (SD) till Statsrådet (S) valde det brittiska folket att lämna EU. Den fria rörligheten var en av de främsta anledningarna till att britterna röstade för att lämna unionen. Det verkar däremot inte finnas något kompromissutrymme vad gäller den fria rörligheten från EU:s sida i framtida förhandlingar. Den fria rörligheten har bevisligen många baksidor, och därför borde det rimligen finnas ett utrymme att kompromissa kring den. Med hänsyn till de negativa konsekvenser som ett uteblivet avtal med skulle få för och vår ekonomi, så förvånar det mig att sällat sig till linjen om att den fria rörligheten inte går att kompromissa om. Min fråga till statsrådet blir därmed tämligen enkel: Är det statsrådets och regeringens mening att fortsatt försvara den fria rörligheten i de kommande förhandlingarna med , eller finns det utrymme att kompromissa?
ip · H41063 · 2016-10-19 00:00:00 — Interpellation 2016/17:63 Klimattoppmötet COP22 av (V) till Statsrådet (MP) Mellan äger klimattoppmötet COP22 rum i i . Mötet är det första i sitt slag efter klimattoppmötet i , . Mötet i sig blir historiskt eftersom tillräckligt många länder väntas ha ratificerat inför öppnandet av COP22. Inför lämnade samtliga parter in nationella klimatbidrag; INDC (Intended Nationally Determined Contributions) – löften om vad man avser att göra för att minska utsläppen av växthusgaser. har inte lämnat in något eget bidrag, utan har helt förlitat sig på EU:s INDC på fyra A4-sidor där målsättningen om minskade utsläpp till 2030 bekräftades. FN:s sekretariat för klimatkonventionen, samt flera organisationer och oberoende forskare, har konstaterat att de samlade klimatbidragen inte alls räcker för att förhindra en global temperaturhöjning på och med sikte på . De bidrag som ligger på bordet snarare för en direkt okontrollerad och farlig klimatförändring. Professorn i miljövetenskap kommenterade exempelvis ländernas samlade klimatbidrag med följande ord: ”... med de löften som finns nu går vi mot tre graders uppvärmning vilket vore en katastrof för mänskligheten.” (/12-15). Mycket mer måste alltså göras. Det här gäller inte minst och resten av EU. har vi inte sett att S-MP-regeringen lagt förslag om högre klimatmål, utan de ligger kvar på den tidigare regeringens mål om minskade utsläpp till 2020. föreslår att klimatmål höjs till minus och att allt ska göras på hemmaplan. tycks regeringen inte heller driva på för att EU ska skärpa sitt minskningsmål till 2030 så att utsläppsminskningen blir mer än . Jag vill också påminna om löftet från klimattoppmötet i , där de rika länderna utlovade i klimatfinansiering till utvecklingsländerna. Men är det oklart hur mycket pengar EU kommer att anslå, samt om dessa pengar blir nya och additionella, det vill säga att de inte tas från andra områden (exempelvis biståndet). Industriländerna (1-länderna) har åtagit sig att överföra ny modern teknik till utvecklingsländerna i syfte att minska utsläppen. Jag har tagit del av utkastet till EU-position inför COP22 samt den ståndpunkter, och jag noterar bristen på konkreta förslag på tekniköverföring och kapacitetsuppbyggnad till utvecklingsländerna både i EU-slutsatserna och i den svenska positionen. Ett center för tekniköverföring har visserligen inrättats (CTCN i ), men det saknas konkreta politiska initiativ för att underlätta tekniköverföringen. borde ta sådana initiativ och driva på EU och andra industriländer så att en storskalig tekniköverföring kan komma till stånd. Det skulle bland annat kunna göras genom en reform av bestämmelser kring patent- och immaterialrätt på vissa utvalda miljötekniker. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att presentera ett svenskt klimatbidrag som kompletterar och går utöver EU:s till COP22? Avser statsrådet att verka för nya finansieringskällor till , och i så fall vilka? Vilka konkreta politiska reformer avser statsrådet att driva för att underlätta tekniköverföring och kapacitetsuppbyggnad till utvecklingsländerna?
ip · H41064 · 2016-10-19 00:00:00 — Interpellation 2016/17:64 Personaloptioner av (M) till Finansminister (S) För att främja konkurrenskraft, entreprenörskap och jobbskapande investeringar gav Alliansregeringen en utredare i uppgift att se över skattereglerna för incitamentsprogram. Utredaren lämnade över sin utredning . Utredningen har fått kritik av flera aktörer för att förslagen innebär för stora begränsningar och därmed inte i tillräcklig utsträckning blir ett användbart verktyg för entreprenörer. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga finansminister följande: Avser finansministern att hörsamma kritiken och lägga fram en proposition som möjliggör för personaloptioner i fler företag än utredningen föreslår? När kommer finansministern att lägga fram en proposition om personaloptioner?
ip · H41065 · 2016-10-19 00:00:00 — Interpellation 2016/17:65 Konsekvensutredningar av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Regelförenklingar är angeläget för att skapa långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt svenskt näringsliv. Jobb skapas av företag som växer och anställer. En viktig förutsättning för att de ska kunna fortsätta att växa och anställa är att vi inte har fler regler än nödvändigt och att de som finns är förutsägbara och tydliga. Statliga publicerade sin årliga granskning av de konsekvensutredningar som offentliga utredningar, regeringen och statliga myndigheter är skyldiga att genomföra när nya eller förändrade regler för företag föreslås. Resultaten i rapporten är mycket nedslående, av konsekvensutredningarna godkändes. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder har ministern vidtagit för att säkerställa att resultaten vid nästa årliga granskning blir avsevärt bättre? Är dessa åtgärder tillräckliga för att en godtagbar andel av konsekvensutredningarna ska vara godkända?