ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310700 · 2016-05-30 00:00:00 — Interpellation 2015/16:700 Gasledningen Nordstream 2 av (L) till Statsrådet (MP) Det ryska energibolaget planerar för ytterligare en gasledning i , Nordstream II. Det är oroande utifrån flera aspekter både säkerhetspolitiskt och energipolitiskt. Det är också djupt oroande utifrån miljö- och klimatskäl. enades världens länder i om ett nytt hoppingivande klimatavtal. En central del i avtalet handlar om att minska världens beroende av fossila bränslen. ligger här i framkant eftersom vi har en klimatsmart energiproduktion baserad på kärnkraft, vattenkraft och förnybar energi. Vi är inte beroende av rysk gas för att klara av att värma upp våra hus. Dessvärre är flera länder i beroende av fossila energikällor. Rysk gas ses fortfarande som ett alternativ och planeringen av utbyggnaden av Nordstream 2 löper på. Det är oroande eftersom ju mer det investeras i gasledningar desto längre kommer gasen att förbli en del av EU:s energimix. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga statsrådet : Vad anser statsrådet om den planerade utbyggnaden av Nordstream 2 och kopplingen till att uppnå Parismålen? Hur kommer statsrådet att agera inom EU för att uppmärksamma och viktiga länder, såsom , på problematiken med att EU fortsätter utbyggnaden av fossila energikällor?
ip · H310701 · 2016-05-31 00:00:00 — Interpellation 2015/16:701 Beredskapsjobb och andra jobblöften av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Socialdemokraterna utlovade 32 000 traineetjänster och 20 000 extratjänster i valrörelsen. Trots att vi snart är halvvägs in i mandatperioden finns bara lite drygt 100 traineetjänster och strax över 400 extratjänster. Det visar på svårigheten för politiker att skapa jobb. Jobben skapas inte genom att politiker kommenderar fram dem, utan framför allt genom att företag växer och anställer. Politikens roll är att underlätta för jobben att växa fram. Dessvärre väntas sysselsättningsgraden vända ned 2017. Behovet av reformer är påtagligt. Oroväckande nog bedömer både och att regeringens åtgärder i stället förstärker problemen. Trots detta fortsätter regeringen på den inslagna vägen och ställer ut ytterligare jobblöften, 5 000 beredskapsjobb inom den statliga sektorn. Dessa beredskapsjobb är utformade som extratjänster, och skillnaden består huvudsakligen i att de riktar sig till den statliga sektorn i stället för den kommunala sektorn, och att åtgärden döps om. Mot den bakgrunden vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka slutsatser har arbetsmarknads- och etableringsministern dragit av att traineetjänster och extratjänster inte fallit så väl ut? Finns det, enligt arbetsmarknads- och etableringsministern, någon annan skillnad mellan extratjänsterna och beredskapsjobben som kan bidra till att de senare kan fungera bättre?
ip · H310705 · 2016-06-02 00:00:00 — Interpellation 2015/16:705 700-megahertzbandet av (C) till Statsrådet (MP) planeras det så kallade 700-megahertzbandet att frigöras för mobilt bredband. Detta är en förutsättning för att kunna förbättra mobiltäckningen och kapaciteten för mobil kommunikation i hela landet och i synnerhet på vår landsbygd. Nyttjandet av 700-megahertzbandet är en förutsättning för fortsatta möjligheter för människor att kunna bo kvar, driva företag, delta i undervisning, utöva kultur och sociala kontakter också i landsbygdsdelarna av vårt land. Utbyggnad av moderna mobilnät med bättre täckning och hög kapacitet – som ju 700-megahertzbandet innebär – på landsbygden är viktig mot bakgrund av en allt mer ökande efterfrågan på mer data och nya och allt fler moderna digitala tjänster. Bland annat går utvecklingen av till exempel digitala välfärdstjänster framåt . Med anledning av ovanstående är det av största vikt att den auktion av 700-megahertzbandet – som enligt uppgift statliga PTS nu förbereder – blir av som planerat vad avser såväl tidsplan som vilka delar av frekvensbandet som omfattas av auktionen. Att av någon för mig okänd anledning förskjuta tidsplanen eller att ytterligare undanta delar av 700-bandet från den planerade auktionen skulle kraftigt försena och försämra möjligheterna till att ge hela landet möjlighet till en bättre fungerande mobil kommunikation. Orsaken till att jag upptar statsrådets tid med denna interpellation är att jag med stor oro har noterat de krav som vissa myndigheter riktar mot regeringen vad avser att just undanta ytterligare delar av 700-bandet från auktionen. Min fråga till statsrådet blir således: Avser statsrådet att stå fast vid den tidigare kommunicerade regeringslinjen, som innebär att fullfölja beslutet om att frigöra 700-megahertzbandet för mobilt bredband och att följa den planerade tidsplanen och omfattningen av auktionen?
ip · H310707 · 2016-06-07 00:00:00 — Interpellation 2015/16:707 Eventuellt avtal mellan och av (V) till Statsrådet (S) I Agenda kunde vi höra EU-minister hålla med kommissionens vice ordförande om att EU bör ingå samma sorts flyktingavtal med som man redan gjort med . Det befintliga avtalet (som officiellt beskrivs som ett uttalande) som slutits mellan och är starkt ifrågasatt utifrån perspektiv som rör mänskliga rättigheter i allmänhet och asylrätten i synnerhet. Den turkiska regimen har antagit en rad lagar som allvarligt inskränker yttrande-, press- och tryckfriheten, och övergreppen på den kurdiska befolkningen är omfattande och väl kända. Att dessutom inte erkänner icke-europeiska flyktingar och enligt uppgifter från bland andra Human Rights Watch upprepade gånger har beskjutit flyktingar som vill ta sig över gränsen från för att söka skydd, samt deporterat människor på flykt rakt in i krigets , borde göra det uppenbart för envar att inte har vare sig vilja eller förmåga att ge skydd åt några av världens mest utsatta. Lika uppenbart är det att EU är berett att klassa som ”säkert land” trots att det inte finns förutsättningar för det, enbart för att kunna använda som gränsvakt. Sedan avtalet med slutits har desperata människor på flykt undan krig och förtryck i allt högre grad sökt sig över den centrala Medelhavsrutten via . Detta har resulterat i en skrämmande ökning av antalet människor som omkommit i vågorna. Enbart omkom minst 800 personer – ett helt Estonia. Den verkliga dödssiffran är sannolikt betydligt högre. Att EU-minister nu anser att bör stödja ett eventuellt nytt avtal mellan och är uppseendeväckande och väcker en lång rad frågor. I rapporten is full of cruelty beskriver Amnesty på ett smärtsamt sätt de fruktansvärda kränkningar mot flyktingar som pågår. Den instabila situationen i landet gör att olika grupperingar fritt kan härja och förfölja och misshandla minoriteter, kvinnor och barn. I regimens flyktingförvar är tortyr, omfattande sexuellt våld och rättsövergrepp vardag. Det finns varken vilja eller förutsättningar att upprätthålla asylrätten i under dessa omständigheter. Det är i detta skräckvälde som föreställer sig att EU ska upprätta så kallade ”hotspots” för flyktingar. Med anledning av detta har jag följande frågor till : På vilket sätt tror statsrådet att ska kunna garantera asylrätten och tillgängliggöra mänskliga rättigheter under de omständigheter som beskrivs i Amnestys rapport? Vem anser statsrådet att EU bör förhandla med, då både saknar legitim regering och präglas av splittring?
ip · H310708 · 2016-06-07 00:00:00 — Interpellation 2015/16:708 Flyktingfördelning inom EU av (S) till Statsrådet (S) för mänskliga rättigheter besökte kom frågan om EU:s mottagning av flyktingar från upp. med sina 4 miljoner invånare har tagit emot mer än 1 miljon flyktingar . Det är en stor ansträngning för , som ska ordna tak över huvudet och en dräglig tillvaro för människor som flytt från krig och förtryck. De ska också ordna möjlighet till skola för alla syriska barn , vilket möjliggörs genom dubbla skift i skolorna. får på många håll beröm för att ha tagit emot 160 000 flyktingar – kvinnor, män och barn som ska få en tryggare tillvaro och möjlighet till ett bättre liv än om de stannat kvar i eller i närheten av krigshärdarna. Vi har tagit emot fler människor per capita än något annat EU-land. Men kan inte lösa flyktingsituationen på egen hand. Fler länder måste vara med och ta ansvar. EU tog emot 1,2 miljoner flyktingar på sina 500 miljoner invånare. Om EU fördelade dessa på befolkningsmängd, storlek och ekonomi skulle det se helt annorlunda ut än vad det gör . Flera EU-länder tar inte sitt solidariska ansvar vare sig när det gäller att komma med förslag på fördelningsnyckel till eller att ta emot nyanlända, vilket är mycket olyckligt. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att få en bättre fördelning av flyktingar som kommit till EU? Vilka påtryckningsmedel kan statsrådet använda för att andra EU-länder ska ta ansvar?
ip · H310711 · 2016-06-08 00:00:00 — Interpellation 2015/16:711 Rymdturism i av (L) till Statsrådet (S) ligger mycket väl till för att bli plats för en av rymdhamnar, vilket är centralt för att ha en framskjuten position i den snabbt växande rymdindustrin. har många fördelar efter flera årtionden av rymdverksamhet i landet, inte minst genom . Vi har även ett starkt flygkluster i , kring , en rymdlag, flera rymdstartups och entreprenörer som driver på denna utveckling. Konkurrensen är emellertid stor, inte minst från som satsar hårt på att bli ledande rymdland. Premiärminister betonade i ett tal hur rymdindustrin är ett av tre viktiga framtidsområden för tillväxt och jobb. Bland annat har en tävling utlysts där flygplatser i slåss om att bli landets rymdhamn för rymdturism och uppskjutningar av satelliter. räknar brittiska regeringen med att den rymdindustrin kommer att omsätta , nästan . har redan några flygplatser som väl lämpar sig som rymdhamnar, inte minst i norra . Där finns också fördelen att flygtrafiken är mycket mindre intensiv än över , och just , vilket underlättar rymdverksamheten. Det riktigt positiva är att inte behöver investera mångmiljonbelopp för att kunna etablera en rymdhamn. Vad de företag som jobbar med rymdturism behöver är en försäkran om att en ansökan om att bilda rymdhamn i kommer att tas emot i en positiv anda. Inte ett godkännande i förväg, utan just ett positivt förhållningssätt. En tydlig signal om att vill ha den här verksamheten i landet. Exempelvis genom en ny rymdstrategi där detta får en viktig roll. Med hänvisning till ovandstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att stärka rymdindustrin i ?
ip · H310716 · 2016-06-09 00:00:00 — Interpellation 2015/16:716 Förskollärare i fristående förskolor av (M) till Utbildningsminister (MP) I det pm som gått ut från regeringen med anledning av lärarlönesatsningen så står det att även förskollärare omfattas av satsningarna. För oss moderater är det viktigt att alla elever ska få samma förutsättningar för en bra skolgång. För att klara detta så är det viktigt med välutbildad personal på landets skolor, oavsett vem som är huvudman. Detta är en rättvisefråga. Det ska också löna sig att vara en bra lärare, varför det är viktigt att uppmuntra lärare till vidareutveckling. Därför frågar jag utbildningsminister : Varför omfattas inte förskollärare hos vissa fristående utförare av lärarlönesatsningarna, och kan fristående huvudmän som enbart har förskola (inte förskoleklass, grundskola eller gymnasium) söka pengar för att höja lönerna för sina förskollärare?
ip · H310717 · 2016-06-10 00:00:00 — Interpellation 2015/16:717 Statliga bolag och företag som undanhåller skatt av (V) till Närings- och innovationsminister (S) Statliga har föreslagit att företagets tyska koltillgångar ska säljas till det tjeckiska företaget . Det är ett företag med ägarstruktur i brevlådeföretag och med säte i skatteparadis som och . EPH:s finansiella partner i affären, , är i sin tur ytterligare ett brevlådeföretag på . Såväl EPH:s vd och delägare som PPF:s ägare återfinns i Panamadokumenten. Båda har företag i skatteparadiset . EPH har förekommit i flera brottsutredningar om skattebrott och korruption samt dömts av att betala i böter för förhindrande av korruptionsutredning. Att företag undanhåller skatt genom att gömma tillgångar i skatteparadis är ett stort problem, då det undergräver såväl välfärden som skattemoralen. I sista hand är det regeringen som styr genom ägardirektiv och bolagsordning. Jag vill därför fråga närings- och innovationsminister : Vilka initiativ tänker ministern ta för att förhindra att statligt ägda bolag gör affärer med företag som undanhåller skatt?
ip · H310728 · 2016-06-14 00:00:00 — Interpellation 2015/16:728 Statsbidrag till studieförbund av (M) till Statsrådet (S) beslutade om ett nytt system för fördelning av statsbidrag till studieförbund. De viktigaste förändringarna som man lyfter fram handlar bland annat om en tydligare koppling till statens syften med statsbidraget till folkbildningen, att hälften av verksamhetsbidraget beräknas på unika deltagare samt att en ny fördelningsgrund som baseras på antalet korttidsutbildade unika deltagare och antalet studietimmar i en kommun införs. Dock kommer farhågor om att denna fördelning riskerar att missgynna verksamhet i glesbygdskommuner. ska genomföra med 100 unika deltagare i en kommun. I många kommuner finns inte ett befolkningsunderlag för tio studieförbund. Detta är förstås oroande. Folkbildningens särart genom den svenska utbildningens historia är tydlig. Dess unika förmåga att anpassa sig till förändringar i samhället har bidragit till att den stärkt sin ställning. Folkbildningens roll i det civila samhällets arbete mot utanförskap och för demokrati och delaktighet är central. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att studieförbund på landsbygden inte ska missgynnas av de nya fördelningsreglerna för anslag till studieförbunden?
ip · H310729 · 2016-06-14 00:00:00 — Interpellation 2015/16:729 Förtryck och våld mot flickor och kvinnor på asylboenden av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) avslöjade Kalla fakta hur flickor och kvinnor utsätts för sexuella trakasserier, diskrimineras och förtrycks på svenska asylboenden. har det även rapporterats om hur kristna minoriteter och hbtq-personer utsätts för liknande förtryck. Flyktingar som sökt sig till friheten längs de livsfarliga flyktvägarna, med sina egna liv som insats, kommer till ett där ofriheten återigen gör sig påmind. flyr kvinnorna inte bara krig och svenska förorter – utan även asylboenden. Det är en fullständigt oacceptabel utveckling som måste stoppas. Av förra årets asylinvandring med drygt 163 000 asylsökande utgör kvinnor av de asylsökande och är en minoritet på boendena. Det är inte bara trakasserier och förtryck från främmande personer som måste uppmärksammas utan även de kvinnor som utsätts för våld i nära relationer. Många av asylboendena är lokaliserade till ensliga ställen med begränsad personalnärvaro. Dessa kvinnor lever i ett legalt vakuum. Att vara rädd och utsatt i ett främmande land utan möjlighet att kommunicera, och med begränsad kunskap om landet, är fruktansvärt. Migrationsminister och måste börja agera och sluta blunda för problemen på asylboendena. Samhället måste redan i början av asylmottagandet markera att vårt land inte tolererar diskriminering på grund av religion, etnicitet, synen på kvinnor, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller könsidentitet. Det är inte rimligt att personer som utsätts för förtryck, religiös förföljelse, hot och trakasserier tvingas flytta från boenden medan förövare får stanna kvar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur tänker ministern agera mot förtrycket av flickor och kvinnor på boenden för asylsökande? Tänker ministern vidta åtgärder för att säkerställa att det finns information på asylboenden om vart kvinnor kan vända sig om de är utsatta för hedersförtryck, våld i nära relationer, trakasserier eller annat förtryck? Är ministern beredd att ta initiativ till att införa en obligatorisk introduktionskurs för alla som kommer hit, så att alla tidigt får kunskap om vilka rättigheter och skyldigheter som följer av grundlagar?
ip · H310731 · 2016-06-14 00:00:00 — Interpellation 2015/16:731 Fas 3 av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Ett arbete, någonting att sysselsätta sig , är ett av de bästa sätten att skapa delaktighet i det samhälle man lever i. För de som av olika orsaker stått utan sysselsättning blir det ofta ännu viktigare att få stöd, hjälp och konkreta möjligheter till arbetstillfällen och kontaktskapande sysselsättning. Exakt hur samhället bäst kan hjälpa dessa individer tillbaka in på arbetsmarknaden går att diskutera, men säkert är i varje fall att förtidspensioneringar, passiviserande arbetsmarknadsåtgärder, höga skatter och kravlösa bidrag inte är rätt väg att gå. Regeringen avser nu att avskaffa sysselsättningsfasen, den så kallade fas 3. Om syftet med avskaffandet vore att utveckla arbetet med att få människor tillbaka in i arbetslivet skulle jag inte ha några synpunkter. Men att som avskaffa en insats riktad till dem som är i stort behov av stöd och helt enkelt ge upp om dem, det är oacceptabelt. Bara i deltog detta år 746 personer i denna sysselsättningsfas. Det är av största vikt att vi från politikens håll gör vårt bästa för att dessa och övriga människor som motvilligt står utan arbete kan erhålla en meningsfull sysselsättning. Sysselsättningsfasen ger en kontaktyta med samhället och en plattform att arbeta vidare från, vilket får anses vara långt mycket bättre än ingenting alls. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Hur avser arbetsmarknads- och etableringsministern att säkerställa att de som är inskrivna i sysselsättningsfasen inte faller mellan stolarna när nämnda fas avskaffas? Vad avser arbetsmarknads- och etableringsministern att vidta för åtgärder för att få de människor som deltar i sysselsättningsfasen i arbete?
ip · H310735 · 2016-06-15 00:00:00 — Interpellation 2015/16:735 Hemmasittare av (M) till Utbildningsminister (MP) undersökte långvarig skolfrånvaro och kom fram till att 1 650 elever hade varit helt frånvarande i minst en månad i sträck under det föregående läsåret. Det ska tilläggas att detta bara gällde ogiltig frånvaro – hur många barn som inte går i skolan med anmäld frånvaro är svårt att veta. Och någon färskare statistik än så har inte eftersom ansvaret ligger på kommunerna. Skolan och den utbildning som våra barn och unga ska få är den viktigaste inkörsporten till att lyckas . Redan i sätts ribban för vad man ska klara av för att kunna komma in på den gymnasieutbildning man önskar, och därefter följer möjligheter att komma in på den universitetsutbildning som man vill gå. Dessvärre finns det flera barn som inte ens klarar av på grund av att de är vad vi kallar ”hemmasittare”. Det är barn och ungdomar som vi av olika anledningar inte ser i skolan . Långvarig skolfrånvaro kan leda till arbetslöshet och andra sociala problem senare i livet. är samhällskostnaderna för ungdomar med ofullständiga gymnasiebetyg enorma – det uppskattas att de långsiktigt uppgår till per årskull. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Vad avser utbildningsministern att göra för att minska antalet hemmasittare, så att vi får fler barn och unga som går till skolan?
ip · H310736 · 2016-06-15 00:00:00 — Interpellation 2015/16:736 Lärarlösa lektioner av (M) till Statsrådet (S) Det har framkommit att antalet lärarlösa lektioner har ökat på skolor runt om i landet. har genomfört en undersökning som visar att enligt en av fem lärare hade undervisningstiden ställts in . Sannolikheten att detta har förändrats i närtid är inte stor. Detta är oroande av många anledningar. Dels för att eleverna inte får möjlighet att ta del av den undervisning de rimligen har rätt att få, dels för att detta i långa loppet kommer att påverka elevernas möjlighet att tillgodogöra sig sin undervisning. Sannolikheten för att vi får elever som inte kommer att nå kunskapsmålen ökar. är ett land som verkar i en konkurrensutsatt global värld, och för att växa och vara ett land i framkant behöver vi välutbildade medborgare. Den utveckling som jag ser nu är oroande. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vad tänker statsrådet göra för att öka antalet lärarledda lektioner?
ip · H310737 · 2016-06-16 00:00:00 — Interpellation 2015/16:737 Kultur- och demokratiministerns hantering av tillkännagivanden av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) beslutade om regeringens filmpolitiska proposition Mer film till fler – En sammanhållen filmpolitik med en rad anmärkningar. Regeringen har att ta ställning till de sju tillkännagivanden som ställer till regeringen. Kultur- och demokratiministerns kommentarer kring hur hon avser att hantera tillkännagivanden väcker en del frågor. I debatten frågade jag kultur- och demokratiministern hur hon avser att agera med anledning av beslut. Frågorna lämnades utan svar av ministern. Kultur- och demokratiministern har uttalat att man inte ser tillkännagivanden som något världsomvälvande. har meddelat att beslutet om höjd biomoms ligger fast. Ministerns enda svar på beslut är att de ska ”omhändertas”. Detta väcker frågor kring hur kultur- och demokratiministern ser på riksdag och de beslut som fattas där. beslut ska inte omhändertas, de ska tillgodoses och uppfyllas. Det är ytterst en fråga om regeringens respekt för och förtroende för regeringen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiministerAlice Bah Kuhnke: Hur avser kultur- och demokratiministern att hörsamma majoritet och tillgodose de tillkännagivanden som riktas mot regeringen? Vilken tidsplan har kultur- och demokratiministern för de tillkännagivanden som nu har beslutat om? Hur avser kultur- och demokratiministern att agera när hon menar att tillkännagivanden ska omhändertas?
ip · H310738 · 2016-06-16 00:00:00 — Interpellation 2015/16:738 Transportinfrastrukturen i av (M) till Statsrådet (S) presenterade regeringarna i , och en gemensam rapport för ökat samarbete och förbättrad infrastruktur i norr. En förbättrad transportinfrastruktur pekades då ut som en viktig förutsättning för att säkra ett gott näringslivsklimat. Utmaningarna med transporter i de norra delarna av måste lösas gränsöverskridande. I och drar man stor nytta av grannländerna och . behöver kunna dra samma nytta av och . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att förbättra den gränsöverskridande transportinfrastrukturen i ?
ip · H310739 · 2016-06-16 00:00:00 — Interpellation 2015/16:739 Beredskapsjobb av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) På första maj aviserade statsminister att regeringen ämnar genomföra en satsning på 5 000 beredskapsjobb. Enligt statsministern ska arbetslösheten bekämpas genom att enklare sysslor inom de statliga myndigheterna utförs av beredskapsjobbare som varit arbetslösa. I regeringens vårbudget konstaterar man att nästan 1 miljon människor beräknas befinna sig i utanförskap . har regeringen som mål att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Vägen dit går enligt statsministern via 5 000 beredskapsjobb, vilket skulle hjälpa ungefär en halv procent av dem som befinner sig i utanförskap. Opinionsundersökningar gör gällande att svenska folket inte tror att regeringen kommer att nå sitt arbetslöshetsmål och flera tunga experter har också dömt ut chanserna för regeringen att lyckas. Chanserna att nå målet kan möjligen öka om arbetslösheten i länder som och börjar stiga kraftigt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Är det ministerns uppfattning att kommer att nå målet om EU:s lägsta arbetslöshet 2020?