ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310438 · 2016-02-25 00:00:00 — Interpellation 2015/16:438 Post- och auktion av 700-megahertzbandet av (M) till Statsrådet (MP) I den digitala eran utvecklas tekniken snabbt, nya innovationer kommer ut på marknaden i en rasande takt och den tekniska prestandan är i en ständig förbättringsspiral. För oss politiker är det bara att försöka hänga med och efter bästa förmåga undvika att vara bromsklossar. Mot bland annat denna bakgrund har man beslutat att förändra användningsområdet för det så kallade 700-bandet från i huvudsak marksänd television till mobil kommunikation, troligen 5G. har därför ett uppdrag att anordna en auktion på det radiospektrum som avses i syfte att skapa en god fördelning mellan marknadens parter som man säkerställer det allmännas möjlighet att ställa täckningskrav till alla medborgares gagn. Den auktion som gjordes på 800-bandet har i detta avseende varit huvudsakligen lyckad. Den kan därför med fördel användas som mall för den nya auktionen som ska ske av 700-bandet. har dock valt att förändra vissa parametrar inom ramen för auktionen vilket i praktiken innebär att man går från minst tre operatörer till minst två vilket förmodligen får negativa konsekvenser för konkurrensen inom 700-bandet. Lägg därtill att en av dessa aktörer teoretiskt sett kan få tillgång till en stor majoritet av bandet utan täckningskrav och att den andra aktören därför kan få mycket mindre andel av spektrumet men där hela andelen är belagd med täckningskrav. Man kan utan att vara expert på marknadskrafter och spektrumtilldelning förstå att det vore djupt olyckligt om detta skulle bli fallet. Därför är det angeläget att statsrådet försäkrar sig om att auktionen av 700-bandet sker på ett sånt sätt så att konkurrensen, täckningskravet och kvaliteten i konsumenternas sluttjänster säkras. Mot bakgrund av bland annat ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att tillse en väl genomförd auktion av 700-megahertzbandet som resulterar i bästa möjliga effekt för slutkunden? Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att säkerställa goda förutsättningar för konkurrens inom 700-megahertzbandet?
ip · H310439 · 2016-02-25 00:00:00 — Interpellation 2015/16:439 Förändring i jaktförordningen av (M) till Statsrådet (S) Allianspartierna väckte ett utskottsinitiativ om att regeringen bör fullfölja intentionerna bakom den rovdjurspolitik som beslutade och det tillkännagivande om en fortsatt selektiv jakt efter varg som beslutade . Utskottsinitiativet behandlades i ett eget betänkande (bet. 2015/16:MJU12), i vilket riktade ett tillkännagivande till regeringen angående beslutsordningen för skydds- och licensjakt efter varg. Skälet för Alliansens utskottsinitiativ var att regeringen valde att arbeta för att riva upp den rådande ordningen för överprövning av beslut om skydds- och licensjakt efter varg – en ordning som tagits fram för att undvika långa domstolsbehandlingar av sådana beslut. har beslut om skydds- och licensjakt efter varg i mycket stor utsträckning inte kunnat genomföras på grund av långa ledtider vid domstolsprövningar. Den ordning som alliansregeringen genomförde genom ändring av jaktförordningen hänvisar i stället överklaganden av sådana beslut till , som också är slutlig instans för överprövning. Vid regeringens sammanträde ändrade regeringen jaktförordningen, så att överklaganden av länsstyrelsernas beslut om skydds- och licensjakt efter varg ska göras direkt till allmän förvaltningsdomstol. Med det har regeringen i ett slag rivit upp hoppet om att en fungerande och effektiv förvaltning av vargstammen kan åstadkommas. Regeringsföreträdare har förvisso talat om ett skyndsamhetskrav på förvaltningsdomstolarna och att överprövning i ärenden om skydds- och licensjakt efter varg ska kunna centraliseras till en förvaltningsdomstol. Dock har regeringen inte redovisat för hur eller när detta ska kunna genomföras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur resonerade statsrådet och regeringen när man valde att gå emot tillkännagivanden till regeringen? Har statsrådet och regeringen för avsikt att tillse att det skyndsamhetskrav på förvaltningsdomstolarna man talat om ska bli verklighet? Hur avser statsrådet att agera ifall skyndsamhetskravet inte uppnås?
ip · H310440 · 2016-02-25 00:00:00 — Interpellation 2015/16:440 Initiativet Fossilfritt av (C) till Klimat- och miljöminister (MP) Företag, kommuner, regioner och det civila samhället har en nyckelroll i omställningen till ett klimatsmart samhälle. Om målet om ett utan nettoutsläpp av växthusgaser ska nås till 2045 är dessa aktörer helt centrala. Inspirerade av det inom FN lanserade projektet , presenterade regeringen inför klimatmötet i ett initiativ kallat Fossilfritt . Lika viktigt som det är att alla aktörer bidrar i klimatarbetet, lika viktigt är det att integriteten och substansen i klimatarbetet är stark. Fina ord och lovvärda ambitioner är av begränsad betydelse om de inte också leder till mindre klimatpåverkan. Därför är det viktigt att nya initiativ är additionella och innebär nya eller ökande utsläppsminskningar. På så sätt säkerställs att verkliga resultat och minskad klimatpåverkan och dubbelräkning undviks. Jag vill därför fråga klimat- och miljöminister följande: Vilka krav har ställts på dem som deltar i initiativet Fossilfritt vad gäller mål, rapportering och uppföljning av åtaganden för att bidra till målet om fossilfrihet? Hur har additionaliteten i dessa åtaganden säkerställts, jämfört med de eventuella åtaganden som aktörer redan gjort inom Nazca eller andra initiativ? Vilken bedömning gör klimat- och miljöministern av hur mycket ytterligare de åtaganden som görs inom ramen för regeringens initiativ Fossilfritt samlat minskar de svenska utsläppen av växthusgaser?
ip · H310441 · 2016-02-25 00:00:00 — Interpellation 2015/16:441 Frivilligpoliser av (L) till Statsrådet (S) I en interpellationsdebatt om polisens resurser och kapacitet uttalade statsrådet att det inte blir någon beredskapspolis. Inte heller kunde statsrådet meddela om det blir nya resurser för att öka antalet poliser. Däremot gav statsrådet uttryck för ökat inslag av väktare, volontärer och ideella krafter som en lösning till polisens utsatta situation. I tidningen intervjuas statsrådet om polisens resurser. I artikeln framkommer att alliansregeringen ökade både antalet poliser och antalet civilt anställda inom polismyndigheten, vilket är positivt. Men många utmaningar kvarstår: bland annat måste fler ärenden upp och fler kunna lagföras för de brott som de begått. I artikeln uttalar statsrådet att så kallade frivilligpoliser ska bidra till ökad trygghet. Parallellt pågår en utredning som ser över polisutbildningen. Denna överväger starkt att föreslå en treårig akademisk polisutbildning – trots att polismyndigheten redan har personalförsörjningsproblem. Med anledning av detta vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Vad menar statsrådet med sina uttalanden om frivilligpoliser? När avser statsrådet att införa dessa, och vilka befogenheter ska de då ha? Ser statsrådet några risker med att införa en treårig polisutbildning med tanke på polisens akuta kompetensförsörjningsproblem? Planerar statsrådet och regeringen att lösa personalbristen inom polisen med volontärer och frivilligpoliser?
ip · H310442 · 2016-02-25 00:00:00 — Interpellation 2015/16:442 nyhetsförmedling på ryska av (L) till Försvarsminister (S) har fattat beslut om att upphöra med att på ryska kommunicera nyheter om . Trots att 13 § i gällande sändningstillstånd framhåller att också till en utländsk publik ska förmedla ”kunskap om och bidra till förståelse av det svenska samhället” vill företaget i stället fokusera på språkliga minoriteter inom . Givet det mycket oroande omvärldsläget tycks inte de försvars- och säkerhetspolitiska konsekvenserna av förändringen ha beaktats. säger sig inte ha uppfattat att företaget är en del i det svenska totalförsvaret. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder är försvarsministern, i sin egenskap av ansvarig för svensk totalförsvarsplanering, beredd att vidta för att beslut ska kunna omprövas och föregås av en mer allsidig beredning?
ip · H310443 · 2016-02-26 00:00:00 — Interpellation 2015/16:443 Åtgärder för att säkerställa en hållbar rovdjursförvaltning av (C) till Statsrådet (S) har beslutat att det ska finnas licensjakt på varg i . Licensjakten ska vara en del i den regionaliserade rovdjursförvaltningen som både ska säkerställa arters överlevnad och ta hänsyn till ekonomiska och sociala aspekter speciellt för de människor som bor och verkar i rovdjurstäta områden. Tyvärr har vi kunnat se hur rovdjursförvaltningen i alltför stor utsträckning kännetecknats av oklarheter, osäkerhet och långdragna juridiska processer. Vinterns licensjakt är inget undantag, där dels förklarade beslut överklagbara till förvaltningsrätt och Förvaltningsrätten har avlyst licensjakten på varg i och län. Studerar man domstolens argumentation så kan man konstatera att licensjakt på varg är ett legitimt verktyg för att begränsa de socioekonomiska konsekvenserna och förbättra förutsättningarna för tamdjurshållning. Däremot måste de beslutande myndigheterna bättre motivera och väga av sina beslut. Det som vi sett är dock att med de handläggningstider som är i de svenska förvaltningsdomstolarna så kommer man inte att kunna fatta ett definitivt beslut innan den tänkta jaktperioden har gått ut. Man kan alltså konstatera att vi inte har ett system för att fatta dessa beslut som fungerar i verkligheten eller så som avsett. Trots detta beslutade regeringen att ändra i jaktförordningen så att alla beslut om jakt på de stora rovdjuren ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Däremot har regeringen inte presenterat några förslag på hur dessa processer ska förändras så att ärendena prövas så skyndsamt att det blir möjligt att faktiskt genomföra jakten. I avsaknad av sådana förslag har regeringen beslutat om ett system som de facto omöjliggör licensjakt på bland annat varg. Regeringen bidrar med sitt beslut till ytterligare osäkerhet hos de människor som ska bedriva jakten men framför allt till oro och uppgivenhet för alla de som berörs av ett högt rovdjurstryck Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet följande: På vilket sätt, och när, avser statsrådet att säkerställa att lagakraftvunna beslut ska kunna verkställas innan tilltänkt licensjaktsperiod löpt ut?
ip · H310444 · 2016-02-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:444 Ytterligare regelförenklingar för ett ökat bostadsbyggande av (M) till Statsrådet (MP) Det råder en skriande brist på bostäder, och larmrapporterna om bostadssituationen har duggat tätt. En långvarig bostadsbrist har utvecklats till en akut bostadskris som kräver handling här och . Regeringens tidigare mål om 250 000 nya bostäder fram var alldeles för lågt satt redan från start. uppskattar att det nu behövs över 700 000 bostäder fram . Arbetet för att få fram fler bostäder måste alltså växlas upp betydligt för att råda bot på situationen, och enligt en alldeles färsk sammanställning uppger nu 250 av landets 290 kommuner att det råder bostadsbrist i den egna kommunen. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Delar statsrådet bedömningen att det behövs ytterligare regelförenklingar för att komma till rätta med bostadssituationen och i så fall vilka? Kommer statsrådet och regeringen att ta initiativ till några regelförändringar i närtid för att snabba på byggprocesserna och riva hinder för byggande?
ip · H310445 · 2016-02-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:445 Företagsbesök av Boriana (M) till Arbetsmarknadsminister (S) För sedan ställde jag en skriftlig fråga till där jag frågade hur många och vilka företag hon har besökt i tjänsten. Svaret på min fråga var omfattande och det framhöll hur viktigt det var att företag växte och att fler människor kommer i arbete. Dock nämndes inte ett ord om hur många företag, eller vilka företag, statsrådet har besökt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Hur många företag har ministern besökt i tjänsten? Vilka företag har ministern besökt i tjänsten?
ip · H310446 · 2016-02-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:446 Kostnaderna för att slopa den bortre tidsgränsen av (M) till Socialförsäkringsminister (S) När regeringen föreslog att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen skulle tas bort varnade flera viktiga remissinstanser för att en sådan åtgärd skulle leda till längre sjukskrivningar. Regeringen har meddelat att de ökade kostnaderna som denna förändring medför har kompenserats i budgeten . Det är något som vi moderater har ställt oss mycket frågande till. visar tidigare okända siffror från att den verkliga kostnaden i själva verket kan vara större än vad regeringen räknat med. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Hur ser regeringens uträkning ut för att beräkna kostnaden för borttagandet av den bortre tidsgränsen? Exakt vilka uppgifter har vägts in? När gjordes uträkningen och hur, i detalj, har den påverkats av informationen som vi nu kan ta del av i rapporten från ?
· H310351 · 2016-03-01 19:32:35 — Också i det perspektivet är Norrbotniabanan en viktig fråga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Vi hade naturligtvis inte talat om Norrbotniabanan om vi inte hade en ambition att fortsätta bygga efter Dåva. Däremot har vi inte lovat i vilken takt utbyggnaden ska ske. Det är en viktig skillnad. Vi har lovat första etappen, och den kommer vi att leverera. Vi har inte lovat hur fortsättningen ska se ut. Men att vi har en ambition är alldeles tydligt. Överläggningen var härmed avslutad.
· H310426 · 2016-03-18 10:11:05 — STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka regeringens och roll som lagstiftare. har ställt frågan mot bakgrund av att han beskriver en utveckling där han menar att börjat lösa rättsfrågor som egentligen skulle ha hanterats av lagstiftaren. Regeringsformen utgår från principen om folksuveränitet, det vill säga all offentlig makt i utgår från folket. är folkets främsta företrädare och stiftar lagarna. Regeringen styr riket, och domstolarna ansvarar för rättskipningen. På samma sätt som folkvalda lagstiftare ger legitimitet till lagstiftningen är ett starkt och självständigt domstolsväsen grundläggande för en rättsstat. Ingen myndighet, inte heller , får bestämma hur en domstol ska döma i det enskilda fallet eller hur en domstol i övrigt ska tillämpa en rättsregel i ett särskilt fall. Vårt samhälle förändras i snabb takt. Regler samspelar med varandra inom allt mer komplexa system. Konfliktsituationer kan uppstå mellan olika rättsordningar, till exempel mellan Europarätten och nationell rätt. Domstolarna blir i praktiken ofta först med att behöva göra svåra och komplicerade avvägningar i nya och komplexa frågeställningar eftersom domstolen alltid måste avgöra de frågor den ställs inför i det enskilda fallet. De högsta domstolarnas avgöranden ska vägleda rättstillämpningen. Det är naturligt och ofrånkomligt att deras dömande innehåller inslag av normbildning. Principen om att all offentlig makt utgår från folket är viktig att upprätthålla. Det är regeringens och uppgift att föreslå och besluta om ny lagstiftning när det finns anledning till det. Grunden för domstolarnas legitimitet och för förtroendet för deras dömande är att de är självständiga. Men deras roll är bestämd och begränsas av det som lagstiftaren beslutat. Om regering och riksdag inte är nöjd med rättsutvecklingen får man förändra lagstiftningen. Så har också skett vid ett flertal tillfällen. Då uppdrag som ersättare för riksdagsledamot hade upphört, och han därmed inte kunde ta emot interpellationssvaret, förklarade förste vice talmannen överläggningen avslutad.
· H310428 · 2016-03-15 14:35:01 — Det handlar om att använda skatterna på ett sådant sätt att vi kan styra mot en mer miljömässigt hållbar utveckling men också om att ta ut skatter på ett fördelningspolitiskt rimligt och bra sätt. Skatterna ska också vara förenliga med de EU-regler vi har och som sätter en del begränsningar. Det är genom de restriktionerna som regeringen har bedrivit sin skattepolitik. Vi har ökat skatteuttaget för att klara av att genomföra viktiga satsningar för att alla barn ska få möjlighet att få det stöd som de behöver i skolan, för att våra äldre ska få en trygg ålderdom, för att vi ska säkra sjukvården och mycket annat. Här blir man naturligtvis väldigt orolig över skattepolitik. De genomförde ju under den förra mandatperioden stora skattesänkningar - mest för dem som tjänar mest. De gjorde detta på lånade pengar och skickade notan till framtida generationer. Det är precis den här politiken, som vi har prövat och som ledde till stora underskott och till stora revor i välfärden, som vill fortsätta med genom att de i fortsätter föreslå stora skattesänkningar som kommer att leda till stora nedskärningar i vår gemensamma välfärd. Det är en politik som inte bygger framtidstro i . Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H310454 · 2016-03-02 00:00:00 — Interpellation 2015/16:454 Samarbetet med AWEPA av (C) till Statsrådet (MP) har under bidragit till utveckling av parlamentarisk demokrati i via samarbete med (European Parliamentarians with ). AWEPA är en sammanslutning av parlamentariker i som arbetar i partnerskap med parlament och parlamentariker i . Den kapacitetsbyggande verksamhet för parlamentarisk demokrati som detta partnerskap möjliggör är unikt eftersom det bygger på kunskaps- och erfarenhetutbyte mellan kollegor. Stödet har under nästan hela hanterats centralt på Sida men kom i samband med beslutet om stöd till MDG-program att flyttas till enheten för regionalt samarbete. Då prioriterades stödet till de regionala parlamenten i syfte att höja ambitionsnivån där. Sidas stöd till AWEPA:s verksamhet, inklusive core-funding och stöd till program i och har utgjort cirka en fjärdedel av budget. EU, UNDP, , , , , , med flera har tillsammans med satsat på parlamentarisk utveckling via AWEPA som självklart söker ta vara på synergimöjligheter. Enligt uppgift står nu i begrepp att avsluta sitt långvariga samarbete med AWEPA med hänvisning till de ökade kostnaderna för flyktingmottagande. Det tycks inte vara fråga om att göra några andra insatser för parlamentarisk demokratiutveckling i utan innebär en drastisk nedprioritering av hela detta område inom det svenska biståndet. Det faktum att , som varit ett föregångsland när det gäller stöd till parlamentarisk demokrati i , nu med kort varsel drar undan hela sitt stöd kommer inte heller att underlätta möjligheterna att hitta andra finansiärer. Det kan komma att få stora konsekvenser för AWEPA:s och dess parlamentariska partners demokratiska utvecklingsarbete. Den gällande samarbetsstrategin anger att stödet till demokrati främst ska riktas mot AU och REC samt andra likvärdiga gemenskaper. Någon ny strategi har inte antagits. Stödet till har fördelen att vara oberoende av nationella regeringar, knyter samman parlamentariker över parti- och landsgränser i arbetet för att utveckla parlamentariska demokratin i . Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Är det statsrådets och regeringens politiska vilja att nu kraftigt ska skära ned stödet till utveckling av parlamentarisk demokrati i och helt avsluta sitt mångåriga samarbete med ? Avser statsrådet och regeringen att minska stödet för att utveckla den parlamentariska demokratin på regional nivå i den nya samarbetsstrategin?
ip · H310455 · 2016-03-02 00:00:00 — Interpellation 2015/16:455 En ny myndighet för jakt och viltförvaltning av (M) till Statsrådet (S) Det har snart gått gav regeringen tillkänna att man vill ha en ny myndighet för viltförvaltning. För att jakt och viltförvaltning ska kunna bedrivas effektivt och hållbart på lång sikt behövs kunskap. Jakt och viltförvaltning måste fungera tillsammans med andra naturresurser och näringar på landsbygden och jakten måste utövas under noggrant reglerade förhållanden. har huvudansvaret för viltförvaltningen. Det finns dock ett missnöje med verkets hantering av jakt- och viltförvaltningsfrågorna och den tidigare föreslog en ny viltmyndighet. har i ett så kallat tillkännagivande uppmanat regeringen att säga ja till förslag och inrätta en ny viltmyndighet. Miljö- och jordbruksutskottet anser att en ny myndighet med helhetsansvar lättare får en överblick och skapar en balans mellan olika intressen. Regeringen har haft på sig att inrätta en ny viltmyndighet, men kan jag tyvärr inte se några initiativ eller försök till arbetsinsatser för att verkställa beslut. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ har statsrådet tagit för att verkställa tillkännagivande om att inrätta en ny viltmyndighet? Vad avser statsrådet att göra fortsättningsvis för att verkställa tillkännagivande? När räknar statsrådet med att vi har den nya viltmyndigheten på plats?
ip · H310460 · 2016-03-02 00:00:00 — Interpellation 2015/16:460 Öppna data av (M) till Statsrådet (S) Svensk tillväxt och välfärd blir i allt större utsträckning beroende av den digitala utvecklingen och möjligheterna till digital innovation. Även våra statliga verksamheter behöver följa med i utvecklingen och understödja den. Staten har inom ramen för sina myndigheter en stor mängd information som antingen är offentlig handling eller avgiftsbelagda data som kan vara av värde för innovatörer. Om fler data skulle bli öppna och tillhandahållas på sätt som är avläsbara för maskiner kunde ytterligare värden skapas som även kommer staten och det allmänna till del. Stora delar av nyttorna med öppna data uppstår när kommunsektorn blir en del av arbetet och då den information kommunerna har samlat kan tillgängliggöras på detta sätt. Därför är Kommunsverige en omistlig partner i arbetet med att utveckla och främja öppna data. I tidigare interpellationsdebatter mellan statsrådet och mig har vi varit överens om detta och därmed om vikten av att blanda in Kommuner och Landsting (SKL) i arbetet. Mot bakgrund av bland annat detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att inkludera Kommunsverige i arbetet med öppna data? Vilka åtgärder avser statsrådet framgent att vidta för att inkludera Kommunsverige i arbetet med öppna data? Upplever statsrådet att kommunsektorn och SKL är mottagliga för det arbete som kommer att behöva göras för att uppnå de fulla möjligheterna med öppna data?
ip · H310461 · 2016-03-02 00:00:00 — Det är viktigt att värna och se till att det finns en stabil finansiering för. Det är därför som Socialdemokraterna alltid har tagit ansvar för de offentliga finanserna. För är det inte lika viktigt, utan för er är det huvudsakliga målet att sänka skatten. Det är mycket viktigare än att ta ansvar för välfärden. Det är därför borgerliga regeringar alltid har lämnat efter sig stora underskott i de offentliga finanserna. Dessa underskott har Socialdemokraterna tagit över och sedan sett till att ordna finansiering av vår välfärd så att det finns en trygg, långsiktig och stabil finansiering. Här går en av de viktiga skiljelinjerna i svensk politik. Socialdemokraterna tar alltid ansvar för de offentliga finanserna eftersom vi tycker att det är viktigt med en väl fungerande generell välfärd så att alla medborgare i ska känna sig trygga när de är barn, när de blir gamla, när de blir sjuka - genom hela livet. Överläggningen var härmed avslutad.