ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310315 · 2016-01-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:315 Försvarsmaktens möjligheter att öva av (M) till Försvarsminister (S) Europeiska kommissionen kom med förslag till ändringar i EU:s vapendirektiv. Förslagen syftar till att minska tillgången till vapen som kan användas av terrorister och andra grovt kriminella. Givetvis är det behjärtansvärt att kommissionen arbetar för att minska risken för terrordåd och grovt våld med vapen. Dock är det uppenbart att förslagen till ändringar i vapendirektivet inte tar hänsyn till viktiga frågor och verkar vara framtagna helt utan konsekvensanalys. Ur ett svenskt perspektiv finns en stor risk att de föreslagna ändringarna i vapendirektivet, om de genomförs, leder till att jägare och sportskyttar drabbas av stora inskränkningar och att legala vapen blir olagliga. Det är också mycket allvarligt ur en försvarssynvinkel – många yrkesmilitärer övar hos civila skytteklubbar. De vapen som militärer har civil licens för att kunna praktisera med blir med kommissionens förslag olagliga att inneha. Detta framgår tydligt i Försvarsmaktens remissvar i frågan (FM2015-25555:2 Försvarsmaktens svar på remiss på förslag till ändringar i EU:s vapendirektiv (91/447/EEC).Med tanke på det spända säkerhetsläget i vår omvärld vore det olyckligt om de som ska försvara oss inte har möjlighet att förbereda sig för det. Den som inte är förberedd gör ju, som vi vet, ett dåligt jobb. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Hur avser försvarsministern och regeringen att tillgodose att de som verkar inom Försvarsmakten även framgent ska kunna öva civilt om Europeiska kommissionens föreslagna ändringar i vapendirektivet genomförs? Hur avser försvarsministern och regeringen att finansiera ett ökat behov av skjutövningar inom Försvarsmaktens ekonomiska ramar om Europeiska kommissionens förslag genomförs och möjligheten att öva civilt går förlorad?
ip · H310316 · 2016-01-19 00:00:00 — Interpellation 2015/16:316 Insatser för ökad integration på arbetsmarknaden av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) står inför stora integrationsutmaningar. menar att det är den största utmaningen som mött och vill att regeringen omgående tillsätter en expertkommission som får i uppgift att ta fram förslag till åtgärder för att främja integrationen på arbetsmarknaden. Rådet menar bland annat att det behövs fler enkla jobb och nämner RUT- och ROT-sektorn som exempel på var dessa jobb skulle kunna växa fram. verkar det råda en splittring inom regeringen när det gäller just enkla jobb, det vill säga jobb som inte kräver högre utbildning. I partiledardebatt nämnde vice statsminister att man inte ska vara rädd för möjligheten att stimulera till fler enkla jobb. Statsministern antydde i stället att antalet enkla jobb växer och att man i stället borde satsa på jobb för de människor som har en relativt hög utbildning. Med anledning av ovanstående är mina frågor till arbetsmarknadsminister : Hur ser arbetsmarknadsministern på Finanspolitiska rådets förslag om att tillsätta en expertkommission som får i uppdrag att ta fram förslag för att främja integrationen på arbetsmarknaden? Är det ministerns och regeringens uppfattning att det behövs fler enkla jobb på svensk arbetsmarknad?
ip · H310317 · 2016-01-19 00:00:00 — Interpellation 2015/16:317 Enkla jobb av (M) till Finansminister (S) med alliansbudgetar med en politik för att göra det mer lönsamt att arbeta och driva företag har EU:s högsta sysselsättning. Dessutom ligger i framkant när det kommer till att ha ett kunskapsintensivt näringsliv som konkurrerar med kvalificerade varor och tjänster, något som det råder politisk konsensus kring att vi ska bevara. Däremot har västvärldens lägsta andel enkla jobb. I stället har vi i hög grad en gör-det-själv-kultur. Att har flest dragkrokar i världen per registrerad bil, att hemrenoveringsprogram på tv är så populära och att RUT-reformen kunde få en så stor positiv jobbeffekt är några exempel på att vi svenskar tenderar att själva utföra många praktiska saker framför att anlita hjälp. De negativa effekterna av detta är många. Särskilt negativt är det för alla dem som har svårt att hävda sig på arbetsmarknaden, och då särskilt nyanlända som saknar utbildning. Det får också som negativ effekt att semester och ledighet inte blir den tid för familj och avkoppling som många hårt arbetande och stressade människor hoppas när hemrenovering, byta däck, hyra släp för att köra grovsopor till tippen och så vidare ska göras. För att på allvar få ned arbetslösheten behövs fler enkla jobb, så att de som saknar intresse eller förmåga att vidareutbilda sig eller nyanlända som har låg utbildningsgrad ska kunna få en chans till ett arbete. Det står inte i motsats till att ska vara en kunskapsnation, men däremot kommer inte alla att få plats i en uteslutande kunskapsorienterad ekonomi och därför behövs både och. Detta är en uppfattning som delar. Frågan är var regeringen står i denna fråga. Åtskilliga S-ledamöter, till exempel , har vid upprepade tillfällen i kammaren förlöjligat reformkrav för att skapa fler enkla jobb. S har även motarbetat RUT-avdraget med hänvisning till att de vill motverka ”pigsamhället”. har finansministern sedan hon tillträdde varit tilltagande positiv i sitt förhållningssätt till just RUT-reformen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Delar finansministern uppfattningen att det behövs fler enkla jobb? Om så, vilka typer av reformer ser finansministern framför sig för att öka antalet enkla jobb? Vilken förklaring ser finansministern till att har så få enkla jobb?
ip · H310318 · 2016-01-14 00:00:00 — Interpellation 2015/16:318 Oroväckande trög marknad för fossiloberoende bilar av (C) till Klimat- och miljöminister (MP) En tredjedel av de nationella utsläppen av växthusgaser kommer från inrikes transporter och domineras av utsläpp från personbilar och tunga fordon. Ska nå de av beslutade målen om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 och nollutsläpp i atmosfären till 2050 måste utsläppen från vägtrafiken minska jämfört med nivå. Det konstaterar i sin utredning om fossilfria transporter. Samma myndighet redovisade ett inriktningsunderlag för infrastrukturplaneringen , där man utgår från att personbilstrafiken i kommer öka med och lastbilstrafiken med fram . Ur detta perspektiv är det särskilt bekymmersamt att marknaden för bilar som drivs med alternativa bränslen har avstannat, trots en blomstrande bilindustri. Ny statistik från visar att rekordmånga nya personbilar registrerades i . Men kategorierna elbil, elhybrid, laddhybrid, etanol/etanol flexifuel och gas/gas flexifuel står endast för tillsammans av de nyregistrerade personbilarna. Resten är bensinbilar och dieselbilar. Ökade utsläpp från vägtrafiken är att vänta om inte åtgärder snabbt sätts in för att öka energieffektiviseringen samt produktionen av och efterfrågan på fossilfria bränslen. verkar för att skärpa utsläppsmål ytterligare och vill nå netto-nollutsläpp . Därför anser vi det olyckligt att regeringen , i stället för att stimulera marknaden, genomför förslag som med största sannolikhet ytterligare försvårar för bilar som drivs med alternativa bränslen. Jag vill på förekommen anledning fråga klimat- och miljöministern följande: Hur bedömer klimat- och miljöministern att försäljningen av fossiloberoende bilar kommer att påverkas på kort sikt till följd av genomförda skattehöjningar på biodrivmedel, aviserad begränsning av nedsatt förmånsvärde och en halverad miljöbilspremie innan andra styrmedel är på plats?
ip · H310319 · 2016-01-20 00:00:00 — Interpellation 2015/16:319 Det svenska stödet till av (M) till Utrikesminister (S) presenterade utrikesministern och försvarsministern vid en presskonferens det svenska stödet till begäran enligt artikel 42.7 i och ytterligare stöd i kampen mot Isil. Enligt statsråden har regeringen gjort en grundlig inventering av möjliga svenska bidrag. ”Utgångspunkten för detta är att det ska vara efterfrågat, ändamålsenligt, effektivt, trovärdigt, hållbart , folkrättsenligt, baserat på en riskanalys samt bygga på en bred enighet och tillgängliga svenska resurser, både personalmässigt och finansiellt.” I ett första paket erbjuder bland annat 50–med strategisk flygtransport som ställs till förfogande. bidrar också med ett omfattande bistånd till . Skälet till att det inte blir några svenska Gripenplan till den franska insatsen mot Isil i är enligt utrikesminister att ”man kan kalla det en slags gråzon när det gäller folkrätten”. En grundförutsättning för svenskt deltagande i internationella insatser är att det finns en folkrättslig grund. Efter regeringens presskonferens har expertis uppgett i medierna att en folkrättslig gråzon saknas och hänvisar till den legitima respons som väpnande insatser i självförsvar på distans innebär. klarar inte av att kontrollera sitt eget territorium, och därför kan Isil hota andra länder från syrisk mark. Vidare anförs att det då inte behövs något syriskt samtycke enligt den kollektiva självförsvarsrätten för insatser på eller över dess territorium eftersom det gränsöverskridande hotet från den internationella terrorismen kräver ett gränsöverskridande självförsvar och samarbete. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesministern: – På vilket sätt är ett svenskt bidrag innehållande en flyginsats med JAS 39 inte förenligt med folkrätten? – På vilket sätt anser utrikesministern att en militär insats mot Isil i inte är i enlighet med folkrätten?
ip · H310321 · 2016-01-20 00:00:00 — Interpellation 2015/16:321 utbetalning av EU-ersättningar av (SD) till Statsrådet (S) Grunden för ett livskraftigt och konkurrenskraftigt jordbruk är att svenska bönder tillåts verka på likvärdiga villkor. Givetvis ska vi vara stolta över att vi har ambitiösa regler vad gäller djurskydd och miljö, men dagens skatte- och regelsystem riskerar också att leda till att många bönder tvingas lägga ned sin verksamhet, vilket endast leder till en ökad import av livsmedel med betydligt sämre djurvälfärd och miljöprofil. När dessutom många lantbrukare tvingas vänta upp till ett och halvt år på att få sin slututbetalning av EU-ersättningar påverkas likviditeten direkt negativt på gårdarna, vilket i sig kan leda till ytterligare nedläggningar och konkurser. Under förra årets allra sista dagar utbetalades ca av jordbrukarstöd till närmare nio av tio lantbrukare som sökt EU-ersättningar. Men många bönder får vänta på sina pengar, främst de som ska ha sin slututbetalning för stöden till ekologisk produktion och omställning till ekologisk produktion. De kan få vänta ända till på sina miljöersättningar. Lika länge dröjer det för miljöersättningarna till vallodling, betesmarker och slåtterängar. Andra områden som dröjer är den andra utbetalningen av mjölkstödet samt slutbetalning av nötkreatursstödet, som får vänta . när regelverken och kontrollsystemen finns på plats för de nya stöden bör det gå att tidigarelägga utbetalningarna jämfört med , då stora och sena reformer genomfördes. Enligt EU-förordningen 1306/2013, artikel 75, kan EU:s medlemsländer betala ut ett förskott på av landsbygdsstöden och av direktstöden. Så min fråga till statsrådet är följande: Kommer statsrådet att verka för att tidigarelägga utbetalningarna av förskott för direktstöden och landsbygdsstöden i enlighet med de möjligheter som EU-förordningen 1306/2013, artikel 75, anger?
ip · H310322 · 2016-01-20 00:00:00 — Interpellation 2015/16:322 Svenskt arbete för fred i av (SD) till Utrikesminister (S) är ett land som har präglats av mänskliga rättigheter, och ur ett globalt perspektiv är vi ett föredöme gällande dessa frågor. Detta bör vara en stark utgångspunkt när vi nu tävlar om att få bli en del av . kandidatur till säkerhetsrådet stöds av samtliga svenska riksdagspartier, vilket tydliggör faktumet att enigheten kring synen på demokrati, fred och mänskliga rättigheter i är stor. För att vi fortsatt ska vara ett internationellt föredöme krävs dock handling, och i vissa fall behöver vi sätta på ledartröjan och komma med tydliga ställningstaganden även i svåra frågor. En av dessa frågor är hur vi ska nå fred, stabilitet och säkerhet i , vilket är grundläggande för att ge syrierna den demokrati de är berättigade till. är en del av det internationella samfundet för att få till samtal bland parterna i . Detta är positivt, även om agerandet från svensk sida kan anses vara blygsamt. Berörda regeringsföreträdare har vid ett flertal tillfällen fått svara på skriftliga frågor från undertecknad om denna konflikt och hur förhåller sig till den rådande situationen med flera stridande grupper och en enorm humanitär kris. Konflikten påverkar inte bara människorna på plats i , utan hela omvärlden berörs på ett eller annat sätt. Trots detta är det svårt att urskilja någon röd tråd i det svenska agerandet, varför jag vill ställa ett antal frågor till utrikesministern: Vad kommer ministern och regeringen att göra för att förbättra för utsatta minoriteter i krigets ? Avser ministern att agera för samtal med olika stridande grupper för att främja vapenvila, och vilka grupper kan man i så fall tänka sig att samtala med? Vad vidtar ministern och regeringen för åtgärder för att förhindra att svenskt stöd går till eller gynnar fel grupper? Vilken roll anses ha under fredsförhandlingarna, och vad gör för att inte fel krafter ska få för mycket inflytande?
ip · H310323 · 2016-01-21 00:00:00 — Interpellation 2015/16:323 Barnäktenskap och familjeplaceringar av (L) till Statsrådet (S) Kommuners socialtjänst bidrar till att legitimera barnäktenskap vilket avslöjats av Ekot . Asylsökande minderåriga barn, framför allt flickor, placeras i samma bostad som den person de påstås vara gift med. Myndigheternas agerande sänder därmed indirekt signaler till flickorna att ”äktenskapet” är giltigt. Detta är oacceptabelt. Asylsökande barn ska gå i skola och få det stöd och skydd de behöver, inte hamna i äktenskapsliknande förhållanden. Barnäktenskap är förbjudet och skyddet ska gälla alla barn, även dessa flickor. Med anledning av detta vill Liberalerna se en som granskar agerandet hos berörda till exempel , men även myndigheter som och kan behöva ingå i granskningen. Kommissionen ska synliggöra brister och klargöra orsakerna till att det förekommit att svenska myndigheter bidragit till att upprätthålla barnäktenskap. En annan viktig aspekt avseende ensamkommande barn och deras boenden handlar om att många ensamkommande barn och unga placeras hos anhöriga eller någon annan person som uppges ha koppling till barnet. Dessvärre fungerar kontrollen av dessa hem där ensamkommande barn placeras inte tillräckligt väl. Från Liberalernas sida vill vi att ska göra en noggrann skyddsbedömning av alla ensamkommande barn som ska placeras hos anhöriga. Det är särskilt viktigt att flickor inte placeras hos personer som uppges som anhöriga utan att en förhandsbedömning görs av flickans situation i förhållande till de vuxna. Samhället måste också återkommande följa upp situationen för dessa barn, allt för att motverka olika former av utnyttjande och missförhållanden. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att se till att runt om i landet inte legitimerar barnäktenskap genom att exempelvis placera flickor hos en person de påstås vara gift med? Vad avser statsrådet att göra för att se till att runt om i landet gör skyddsbedömningar av alla ensamkommande barn som placeras hos anhöriga och att uppföljningar avseende barnens situation återkommande görs?
ip · H310325 · 2016-01-21 00:00:00 — Interpellation 2015/16:325 Nytt regelverk om upphandling av Per Åsling (C) till Statsrådet (S) I genomförs offentliga upphandlingar för i storleksordningen . Det motsvarar nästan en femtedel av vår bnp. Nästan 20 000 upphandlingar genomförs . Offentlig upphandling ska ta till vara konkurrensen på marknaden, främja innovativa lösningar och ta hänsyn till miljön samt sociala och etiska frågor. Ett systematiskt arbete med offentlig upphandling kan lyfta och främja företagens konkurrenskraft. För att ta till vara konkurrensen och skapa bra förutsättningar för goda affärer är det viktigt att upphandlande myndigheter genomför upphandlingar på ett sätt som gör det möjligt för alla typer av företag att lämna anbud. av de svenska små och medelstora företagen har deltagit i en offentlig upphandling . Ju större företagen är, desto vanligare är det att de deltar i offentliga upphandlingar. Det finns även stora skillnader mellan olika branscher och län. Den näst vanligaste orsaken att inte delta i en upphandling bland de små företagen är att det är för komplicerat och tar för mycket tid. ska de nya EU-direktiven (2014/24/EU, 2014/25/EU, 2014/23/EU) om upphandling och koncessioner införas i svensk lagstiftning. Vid försening kan dra inför , som i sin tur kan döma för fördragsbrott och utkräva böter. När regeringen presenterade propositioner avsedda att avlämnas under återstoden av framkom att Nytt regelverk om upphandling läggs fram för riksdagsbehandling . Detta innebär ett oerhört osäkert rättsläge. Våra kommuner och landsting med flera kommer inte att veta vad som gäller i när vi har ett EU-direktiv som gäller, men den svenska lagstiftningen inte finns på plats. Frågan om nya regler för offentlig upphandling måst hanteras skyndsamt. Våra offentliga organ måste veta vad som gäller. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa rättssäkerheten och förutsägbarhet för upphandlande myndighet när EU-direktiven /24/EU, 2014/25/EU och 2014/23/EU får direkt effekt men den svenska implementeringen av direktivet inte finns på plats? På vilket sätt avser statsrådet att agera för att hjälpa kommuner, landsting och myndigheter med riktlinjer innan nya regler för offentlig upphandling för finns på plats?
ip · H310326 · 2016-01-21 00:00:00 — Interpellation 2015/16:326 Ett ändamålsenligt strandskydd av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Strandskyddsreglerna är viktiga för att säkra allmänhetens tillgång till strandområden och bevara goda livsvillkor för djur och växtliv. utgör dagens regelverk dessvärre ofta ett allvarligt hinder för byggande, boende och näringsverksamhet i stora delar av landet. Detta är inte minst problematiskt för landsbygdens utveckling. Förutsättningarna för byggande, boende, jordbruk och annan näringsverksamhet i strandnära områden på landsbygden påverkas alltför ofta starkt negativt av dagens strandskyddsregler och tillämpningen av dessa. Dagens rigida strandskyddsregler hämmar inte enbart utvecklingen på landsbygden, utan även utvecklingen av våra städer. Allt fler kommuner vittnar om stora svårigheter att klara behovet av nya bostäder och många uppger att länsstyrelsernas hantering av strandskyddet i allmänhet och det utökade strandskyddet i synnerhet ställer till med stora problem. Vidare vittnar kommunerna om att de ändringar som genomfördes i strandskyddet tyvärr inte har gett önskat resultat. Därför måste strandskyddet reformeras och göras mera ändamålsenligt. Miljö- och jordbruksutskottet har tidigare i ett tillkännagivande uppmanat regeringen att göra just detta. Även Strandskyddsdelegationen, som tillsattes , uppmanar regeringen att se över strandskyddsreglerna. Delegationen pekade i sitt betänkande, som presenterades , på en rad problem rörande strandskyddsreglerna som inte kan åtgärdas inom ramen för nuvarande regelverk. Slutsatsen var självklar och förväntad – reglerna behöver ses över. måste regeringen agera och det skyndsamt. Förutom strandskyddet finns det en lång rad andra markrestriktioner som hindrar byggandet. Bara i finns över 30 olika markrestriktioner som sammantaget har skapat en mycket stor brist på byggbar mark vilket förvärrat bostadsbristen. Ett exempel på markrestriktion är de kommunala naturreservaten. Det är bra att kommunerna har möjlighet att inrätta naturreservat, men möjligheten får inte utnyttjas på felaktiga grunder. Med den stora bostadskris som råder i finns det därför all anledning att se över regelverket för kommunala naturreservat och andra former av markrestriktioner i syfte att skapa ett bättre fungerade regelverk. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljö- och klimatminister : Hur ställer sig regeringen och statsrådet till det arbete och de slutsatser som Strandskyddsdelegationen presenterat? Avser regeringen att återkomma till med en proposition vars syfte är att reformera och göra strandskyddet mer ändamålsenligt i hela landet? Avser regeringen och statsrådet att se över reglerna för inrättandet av kommunala naturreservat i syfte att säkerställa att nuvarande regelverk inte utnyttjas på felaktiga grunder?
ip · H310327 · 2016-01-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:327 Samhällets krisberedskap i migrationsfrågan av (L) till Statsminister (S) och tidig höst ökade strömmen av asylsökande till närmast lavinartat. Vid mitten av hösten tillkom runt 10 000 nya sökande . Därtill kom många andra som avstod från att söka asyl. Efter att först tillfällig inre gränskontroll infördes och sedan så kallade identitetskontroller från minskade antalet asylsökande med . Huruvida minskningen är tillfällig eller inte kan måhända ännu inte bedömas. Den stora migrationen till kom tidigt att benämnas som en nationell kris. Myndigheten för samhällssäkerhet och beredskap (MSB) har upprättat och förmedlat en lägesbild över situationen. Krisen ledde till att såväl statliga som kommunala myndigheter utsattes för stora påfrestningar. Det handlade dels om att vissa ordinarie arbetsuppgifter fick läggas åt sidan och dels om att med personal och andra resurser stötta . När tidigare drabbats av större kriser har sittande regeringar noga analyserat både händelseförlopp och de åtgärder som vidtagits av såväl politik som förvaltning. Efter på annandagen 2004 tillsattes en katastrofkommission med oberoende experter. Även förlisning 1994 blev föremål för ett antal offentliga utredningar. Och även mindre allvarliga kriser, som skogsbranden i , utreddes grundligt. Det råder knappast tvivel om att svensk krisberedskap stärkts därav. Det som skiljer migrationskrisen från flera andra stora kriser i modern tid är det utdragna händelseförloppet. efter att migrationskrisen startade kan den ännu inte anses vara över. Detta förhållande gör det än mer angeläget att den, så snart ett tillräckligt perspektiv föreligger, blir föremål för en grundlig analys, där såväl regeringens som myndigheternas agerande granskas. Eftersom krisen haft så bred påverkan på det svenska samhället att i stort sett samtliga departement och statliga myndigheter påverkats på det ena eller andra sättet vill jag fråga statsminister : Vilka åtgärder är statsministern beredd vidta för att migrationskrisen så snart möjligt granskas med avseende på såväl regeringens som myndigheternas hantering?
ip · H310328 · 2016-01-25 00:00:00 — Interpellation 2015/16:328 Förenklade biståndsbedömningar av (M) till Statsrådet (S) Nedanstående rader är hämtade från partiprogram: "När äldre människor får ett ökat omsorgsbehov och behöver insatser från kommunen kommer de i kontakt med biståndshandläggare. Biståndshandläggarna har som uppgift att bedöma omsorgsbehov och hjälpa till med rådgivning kring valmöjligheter samt utöva myndighetsutövning. Det finns anledning att minska administrationen kring bedömning för framför allt enklare insatser. Över en viss ålder beviljas lättare insatser , står dessa för en stor del av handläggningsbördan. Det tar upp kommunala resurser men innebär dessutom en stelbent service till äldre som behöver en snabb och okomplicerad handläggningsprocess." Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ställer sig statsrådet till de förslag som föreslår? Vad har statsrådet vidtagit för åtgärder när det gäller biståndsbedömningar för äldre?