ip · H410143 · 2016-11-22 00:00:00 — Interpellation 2016/17:143 Främjande av vapenexport till av (V) till Statsrådet (S) lämnade president posten som president. Under sina vid makten lyckades han bland annat 2014 förhandla fram ett bräckligt fredsavtal på ön . Antalet utomrättsliga avrättningar minskade också under hans presidentskap. Aquinos arv när det gäller mänskliga rättigheter är en besvikelse. Hans sista år vid makten karaktäriserades av flera fall av våld riktat mot oppositionspolitiker, frispråkiga medier och civilsamhällesorganisationer. Omkring 300 vänsteraktivister, människorättsförsvarare och påstådda anhängare till rebellgrupper dödades under Aquinos sexåriga presidentskap. Lokala dödspatruller med stöd från regeringen förblir ett stort problem i . UNHCR har slagit fast att omkring 243 000 människor fördrivits från sina hem i områden som domineras av ursprungsbefolkningsgrupper, till följd av militära insatser . Straffriheten är mycket utbredd för de övergrepp som polis, militär, paramilitära grupper och säkerhetsstyrkor gjort sig skyldiga till. Aquinos efterträdare på presidentposten inger inte direkt hopp om en förbättrad situation när det gäller mänskliga rättigheter i öriket. , som innehar presidentposten , gjorde sig känd som förespråkare av dödspatruller som ett viktigt vapen för att snabbt ”skipa rättvisa” och bekämpa kriminalitet som borgmästare i . Han anses också ha direkta kopplingar till dödspatruller i staden. I valrörelsen lovade han att döda 100 000 kriminella och dumpa kropparna i . Polisen och medborgargarden uppges ha skjutit tusentals misstänka brottslingar sedan Duterte kom till makten. har själv jämfört sig med och sagt att han gladeligen skulle slakta 3 miljoner drogmissbrukare. Bland annat har oppositionspolitikern , som kritiserat Duterte och hans metoder, hotats till livet och tvingats avgå som ordförande i kommissionen för mänskliga rättigheter. vann ett fall i den permanenta skiljedomstolen som slog fast att inte hade rätt till de anspråk landet gör i . har vägrat acceptera domstolens utslag, och president vilja att närma sig och bryta banden med verkar väga tyngre än den internationella rätten. Han har dessutom sagt sig vilja lämna den , . Alliansregeringen stängde den svenska ambassaden i . Det var ett beslut som beklagade. Den allvarliga situationen för de mänskliga rättigheterna, det flertal filippinare som bor i och det växande antalet svenskar som besöker är goda skäl för att behöver en permanent närvaro i . öppnade regeringen en ny svensk ambassad i öriket. Samma vecka öppnade vapentillverkaren ett nytt kontor i samma stadsdel i . När näringsminister besökte 7–var ett av de företag som ingick i delegationen. är tillsammans med bland andra , , och ett av de 26 länder som prioriteras i regeringens exportstrategi. Näringsminister har liksom andra företrädare för den hävdat att handel med och investeringar i dessa repressiva och odemokratiska stater är nödvändigt för att främja utvecklingen i länderna. Detta verkar enligt regeringens synsätt även gälla när handeln består av att vapenexport. vill köpa 12 nya stridsflygplan. Det handlar om en mångmiljardaffär som många vapentillverkare tävlar om, varav är en. försökte sälja JAS Gripen till , men har legat lågt med marknadsföringen i landet. marknadsför en lång rad vapensystem i , bland annat kustövervakningssystem och ubåtar, men även landbaserade system. ambassadör har i filippinska medier lyft fram möjligheten för att sälja bland annat ubåtar till landet. berömde han Dutertes skattereformer och betonade att de omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna inte avskräckte svenska företag från att göra affärer i landet. beslutade att regeringen skulle återkomma med förslag till ny lagstiftning med skärpt exportkontroll av krigsmateriel gentemot icke-demokratiska stater. har exporterat krigsmateriel till icke-demokratier för , och vi väntar fortfarande på att regeringen ska lägga fram förslag på förändringar av krigsmateriellagstiftningen. Tillstånd om att sälja vapen ges av ISP, , utifrån gällande lagstiftning. Regeringen beslutar inte om enskilda affärer, men regeringen har full frihet att själv avgöra om man vill främja vapenexport och vilka företag man vill inkludera i sina regeringsdelegationer. Hitintills framstår det som att regeringen aktivt valt att tydligt prioritera export av svensk krigsmateriel inom ramen för sin nya exportsatsning till . Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att agera för att regeringen inte ska främja export av krigsmateriel till den alltmer auktoritära regeringen i ? Avser statsrådet att ta initiativ för att ska inkludera företrädare för organisationer som arbetar med mänskliga rättigheter i kommande handelsdelegationer till ?