ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310573 · 2016-04-20 00:00:00 — Interpellation 2015/16:573 Signalpolitik inom LSS av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har aviserat en utredning för att se över funktionshinderspolitiken. Det är bra, och många viktiga frågor behöver belysas för att utveckla kvaliteten i stödet för personer med funktionsnedsättning och garantera självbestämmande i vardagen. finns dock många frågetecken vad gäller regeringens syfte med utredningen och hur den ska utformas. Den information vi har fått ta del av är att det blir en bred utredning och att kostnadsutvecklingen inom assistansen blir en av huvudfrågorna. som direktiven till en utredning förbereds skruvas det åt på olika håll inom assistansen. gjorde ett uppmärksammat uttalande där assistansersättningen lyftes som ett område som det ska sparas in på för att betala för flyktingmottagandet. I regleringsbrevet till står på s. 1 att myndigheten ska ”bidra till att bryta utvecklingen av antalet timmar inom assistansersättningen”. Efterskottsbetalning införs nu i stället för förskottsbetalning av assistansersättning, vilket försvårar för småföretag. Dessutom höjs arbetsgivaravgifterna för unga, vilket bidrar till att höja kostnaderna för assistansanordnare. Att i en utredning se över kostnadsutvecklingen inom personlig assistans är både rimligt och förståeligt. Men regeringens signalpolitik redan innan en utredning tillsatts skapar stor oro, både bland brukare och bland anordnare av assistans. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att utreda kostnadsutvecklingen inom personlig assistans? Och om så är fallet, varför föregriper regeringen utredningen? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta för småföretagare som är anordnare av personlig assistans? Är statsrådet medveten om den oro som finns i brukarrörelsen och bland anordnare till följd av regeringens signalpolitik? Vilken tidsplan anser statsrådet är möjlig för eventuella reformer inom personlig assistans? Direktiven är enligt uppgift ännu inte klara.
ip · H310574 · 2016-04-20 00:00:00 — Interpellation 2015/16:574 och tyskt brunkol av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Den dåvarande socialdemokratiska regeringen inledde en europeisk expansion där man köpte på sig bland annat brunkol och kärnkraft i . Framtiden för den tyska brunkolsverksamheten har varit hett omdiskuterad, tonläget inför valet var högt och det ställdes ut tydliga löften. sa bland annat i en intervju med på fråga om vad MP vill med tyska brunkolsverksamhet: ”Att bara sälja så att någon annan driver vidare det, det är ju ingen lösning.” När sa att han var beredd att ”titta på en försäljning av den europeiska delen av ” sa till : ”Det här är jättepinsamt av alliansen. Man har varit med och byggt ut kolkraften i men försöker man två sina händer.” meddelade att man utsett Citibank som finansiell rådgivare som ska hålla i försäljningen av tyska brunkolsverksamhet. Näringsminister välkomnade beskedet i . har tvingats till stora nedskrivningar, inte minst på grund av regeringens politik när det gäller den svenska kärnkraften såväl som den tyska kolkraften. gjordes nedskrivningar om , bland annat på grund av politiskt motiverade beslut som tvingade fram förtida stängning av svenska kärnkraftsreaktorer och innebar ett negativt resultat om . lämnade en begäran om ägarsamordning med regeringen i frågan om en försäljning av den tyska brunkolsverksamheten. Statsrådet nämnde själv siffrorna 22 till i negativ resultatpåverkan till följd av en eventuell försäljning. har meddelat att regeringen avser att återkomma ”” med regeringens svar på hur man ställer sig till en eventuell försäljning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister vad ministern avser att göra för att återta kontrollen över skenande nedskrivningar och förluster.
ip · H310575 · 2016-04-20 00:00:00 — Interpellation 2015/16:575 ägarsamordning av (M) till Finansminister (S) lämnade in en begäran om ägarsamordning med anledning av en eventuell försäljning av den tyska kolkraftsdelen av bolaget. Näringsminister nämner själv i en presskonferens siffrorna 22 till i negativ resultatpåverkan om affären genomförs. Mot bakgrund av att genomgått modern tids djupaste finanskris och står inför betydande integrationsutmaningar blir varje skattekrona viktig. Det är nu hög tid att bygga den buffert som ska skydda jobb och tillväxt när nästa lågkonjunktur slår mot . Det kommer att behöva ske genom minskade utgifter i framför allt transfereringssystemen, men också genom ökade intäkter, bland annat i form av utdelningar från våra gemensamt ägda statliga bolag. Att regeringen nu bereder ett ärende som redan som ingångsvärde innebär en förlust om 22 till 27 miljarder är därför oroande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister hur beredningen av ägarsamordning har hanterats på , och hur förväntas det påverka offentliga finanser.
ip · H310576 · 2016-04-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:576 Bredband och telefoni i hela av (KD) till Närings- och innovationsminister (S) har påbörjat en avveckling av det fasta telefonnätet i syfte att ersätta detta med fiber eller mobil teknik. Det innebär att i vissa områden exempelvis ersätter vanlig fast telefoni med lösningar via mobilnätet, och bredband via telejacket (ADSL) med fiber eller mobilt bredband. Detta har medfört att många abonnenter som tidigare haft fungerande bredbandstäckning förlorat denna. väntas ytterligare tusentals abonnenter bli utan fungerande bredband, då fortskrider med sina planer på att montera ned kopparnätet. väntas avveckla fast telefoni och bredband i 29 kommuner, vilket kommer att drabba av de landsbygdsboende, enligt en rundringning som har gjort. När det fasta bredbandet försvinner uppstår stora merkostnader för abonnenten, som tvingas gå över till en mobil bredbandslösning (om en sådan är möjlig). Kostnaden kan öka och abonnent. Det borde kunna ses som självklart att inte klippa det fasta kopparnätet innan ett fungerande alternativ finns på plats i det enskilda fallet. Det kan lätt ses som ett uttryck för storstadens arrogans när det gamla nätet tas bort innan ett nytt fast fibernät finns på plats. Ett annat alternativ skulle kunna vara utbyggt mobilt bredband i glesbygd. Enligt PTS själv är 700-bandet särskilt gynnsamt för mobila bredbandstjänster i glesbygd. beslöt regeringen att öppna upp 700-bandet för mobilt bredband . Det är nu viktigt att regeringen snabbar på processen med att öppna upp 700-bandet. Vad avser närings- och innovationsministern att göra för att garantera fortsatt tillgång till bredband för alla enskilda och företag på landsbygden som hotas av nedmonterat kopparnät utan rimligt alternativ?
ip · H310577 · 2016-04-19 00:00:00 — Interpellation 2015/16:577 Medfinansiering av sjukskrivningskostnaderna av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Som företagare och arbetsgivare bär man ett stort ansvar för sina anställdas försörjning. Inte bara i form av lön i utbyte mot utfört arbete utan även genom sjuklöneansvaret om de anställda drabbas av ohälsa. Denna kostnadsrisk är knuten till den enskilda människan snarare än till affärsverksamheten. Om arbetstagaren råkar ut för en olycka under semesterresan, drabbas av en ärftlig sjukdom eller får cancer som följd av ett skadligt beteende ligger ansvaret för en stor del av kostnaden hos arbetsgivaren. Det finns argument för att ett visst kostnadsansvar ska bäras av arbetsgivaren direkt, då det skapar incitament för denne att värna en god arbetsmiljö, minska riskerna för arbetsrelaterade skador och förbättra möjligheten till snabb återgång i arbete. Detta ansvar måste dock sättas i relation till vad arbetsgivaren rimligen kan bära och hur det påverkar anställningsviljan. Kostnaderna för risker som en arbetsgivare inte kan påverka bör bäras av samhället gemensamt. Vi bör solidariskt dela på kostnaden för de olyckor och sjukdomar som drabbar enskilda människor i stället för att lasta över detta på den enskilde arbetsgivare som råkat anställa en person som drabbas av ohälsa. Därför är också sjukförsäkringen solidariskt finansierad genom avgift som är lika för alla. Om arbetsgivarnas kostnadsansvar skulle öka ytterligare kommer det att leda till en större tveksamhet vid rekryteringar och ökade svårigheter för personer som löper större risk att drabbas av ohälsa att få ett arbete. Personer med sjukdomshistorik, funktionsnedsättning eller andra riskprofiler kommer att väljas bort av arbetsgivarna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Kan socialförsäkringsministern lova att den nu aviserade medfinansieringen av sjukskrivningskostnaden inte kommer att medföra ytterligare bördor för arbetsgivarna? Vilka åtgärder tänker socialförsäkringsministern vidta för att den nu aviserade medfinansieringen av sjukskrivningskostnaden inte kommer att leda till att personer med sjukdomshistorik, kroniska sjukdomar, funktionsnedsättning eller med någon annan riskprofil får svårare att få arbete?
ip · H310578 · 2016-04-20 00:00:00 — Interpellation 2015/16:578 koldioxidavtryck av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) spelar en viktig roll för en av vår tids ödesfrågor: klimatet. I samband med klimatmötet COP 21 i sade klimat- och miljöminister följande: ”har startskottet gått för ett kraftigt ökat klimatarbete för alla världens länder. Det svåra arbetet med att minska klimatutsläppen återstår. ska fortsätta visa ledarskap genom konkreta åtgärder på hemmaplan i bred samverkan med alla samhällsaktörer. Vi ska bli ett världens första fossilfria välfärdsländer och genom det inspirera och driva på andra.” sitter statsrådet i koalitionsregering med det parti som styrde , då i princip var ett klimatneutralt bolag med nära noll i CO2-utsläpp. Men beslutade den dåvarande socialdemokratiska regeringen att det var dags att shoppa kärnkraft och brunkol på kontinenten. Inom loppet av och i en strävan att bilda ett europeiskt storbolag lyckades man öka CO2-utsläpp till att bli större än hela landet , som man riskerade av våra gemensamma tillgångar på affärer långt utanför landets gränser. Som exempel på inköp kan nämnas andelar i kärnkraftverken Brunsbüttel, Krümmel, och , stenkolseldade kraftverk i energiföretagen samt brunkolskraftverk i Jänschwalde, Boxberg, Schwarze Pumpe och Lippendorf. Detta var köp som ökade CO2-avtryck med över 28 till dess att alliansregeringen tog över makten . minskade utsläppen i något för att kraftigt öka igen. vill regeringen sälja sin tyska kolkraft till det tjeckiska energibolaget . På så vis beräknar statsrådet att svenska skattebetalare går miste om värden på 22 till som den tyska kolkraften drivs vidare i annan regi. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister följande: Hur många ton koldioxid kommer totalt att släppas ut från den verksamhet som nu avyttrar? Anser statsrådet att det blir lättare eller svårare att uppnå målen i COP 21 med en försäljning av tyska kolverksamhet?
ip · H310579 · 2016-04-20 00:00:00 — Interpellation 2015/16:579 avyttring av (M) till Närings- och innovationsminister (S) fick regeringen ta emot en begäran från om ägarsamordning av försäljningen av brunkolsverksamhet. Näringsminister nämnde själv i en presskonferens siffrorna 22 till i negativ resultatpåverkan om affären genomförs. arbetade själv för den socialdemokratiska regering som släppte fram en shoppingrunda inriktad på kärnkraft och brunkol på kontinenten. Inom loppet av och i en strävan att bilda ett europeiskt storbolag lyckades man öka CO2-utsläpp till att bli större än hela landet , som man riskerade av våra gemensamma tillgångar. vill näringsminister alltså sälja hela den kolkraftsverksamhet som den socialdemokratiska regering han arbetade för inhandlade. Detta sker dessutom med en kraftig förlust. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsminister följande: Hur ser näringsministern på inköpet av de tillgångar som nu vill sälja? Var det bra affärer för det svenska folket?
ip · H310580 · 2016-04-21 00:00:00 — Interpellation 2015/16:580 En utvecklad sjukskrivningsprocess av (KD) till Socialförsäkringsminister (S) Lika mycket som alla människors förutsättningar är unika skiljer sig också deras förmåga att kunna arbeta vid sjukdom eller skada åt. Sjukdom är en nödvändig – men inte tillräcklig – förutsättning för sjukskrivning. Det är när arbetsförmågan är nedsatt på grund av sjukdom som sjukskrivning är aktuell. Utifrån rehabiliteringskedjan görs bedömningen inledningsvis i förhållande till anställningen, för att senare bedömas i förhållande till den reguljära arbetsmarknaden. För att ta till vara arbetsförmåga som finns – trots sjukdom – borde större fokus ligga på den tidiga samverkan mellan arbetsgivaren, medarbetaren och vården. Då kan viktigt informationsutbyte ske om hur den enskilda människans arbetsförmåga kan tas till vara på arbetsplatsen. På så vis ges en bättre koppling mellan sjukskrivningen och den nedsatta arbetsförmågan, vilket kan innebära ett minskat behov av sjukskrivning samt enklare och bättre förutsättningar för återgång i arbete, som möjligheterna att prognostisera risken för långtidssjukskrivning förbättras. Detta föreslås i den parlamentariska socialförsäkringsutredningen åstadkommas genom att hälso- och sjukvården tar ett större ansvar tidigt i sjukskrivningsprocessen för att den försäkrade ska kunna återgå i arbete. Detta ska ske genom att sjukskrivande läkare med patientens medgivande tidigt etablerar kontakt med arbetsgivaren för att få en bild av vilka förutsättningar som föreligger i det aktuella fallet. Det föreslås också ett bedömningsstöd till hälso- och sjukvården, vilket syftar till att frigöra resurser för vården att identifiera patienter som har behov av specifika eller samordnade insatser samt till prognostisering av sjukskrivningens längd. Ett ytterligare förslag som skulle leda till bättre och mer rättssäker koppling mellan sjukskrivning och arbetsförmåga är öppna jämförelser av sjukskrivningar och av resultat av insatser för att främja återgång i arbete. Detta skulle öka transparensen och förutsägbarheten i sjukskrivningsprocessen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att hälso- och sjukvårdens kontakt med arbetsgivaren ska bli en naturlig del av sjukskrivningsprocessen? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att införa ett bedömningsstöd för hälso- och sjukvården som kan minska behovet av sjukskrivning och öka återgången i arbete? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att införa öppna jämförelser av sjukskrivningar och av resultat av insatser för att främja återgång i arbete?
ip · H310581 · 2016-04-21 00:00:00 — Interpellation 2015/16:581 Lagstiftning om jakt i fjällmiljö av (M) till Statsrådet (S) är den svenska fjälljakten inte bara öppen för svenska jägare utan även för andra EU-medborgare. Det är således tillåtet för personer utan svenskt medborgarskap att lösa ett jaktkort och bedriva småviltsjakt i fjällen. Tyvärr saknar många utländska jägare djupare kunskap om fjällvärlden, vilket kan få negativa konsekvenser för fjällvärldens djur och natur. Regeringen är i färd med att utarbeta ett lagförslag för att komma åt den ovan nämnda problematiken. Remissvaren har dock inte varit odelat positiva, och kritik riktas mot att regeringens lagförslag är indirekt diskriminerande gentemot andra EU-medborgare än svenska, då man föreslår att jakt i fjällen ska kräva anknytning till . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att den nya lagstiftningen om jakt i fjällmiljö inte ska strida mot ?
ip · H310582 · 2016-04-21 00:00:00 — Interpellation 2015/16:582 Incitament för äldre att stanna i arbetskraften av (M) till Finansminister (S) publicerade en rapport med rubriken , arbete och pension. Författare är professor emeritus , som länge analyserat svensk arbetsmarknad och den demografiska utmaning som vi står inför. befolkning är åldrande, och även om vi nu ser en tillströmning av människor i arbetsför ålder finns bland annat språkliga, kunskapsmässiga, arbetsrättsliga och skattemässiga hinder för dessa att delta på arbetsmarknaden. Rapporten visar att alliansregeringens reformer har haft tydlig effekt på andelen som fortsatt har arbetsinkomster efter uppnådd pensionsålder; mellan och ökade andelen 66-åringar med arbetsinkomst. En av tio valde då att fortsätta arbeta, och den utvecklingen har enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar fortsatt. I rapporten diskuterar hur utvecklingen för 66-åringars arbetskraftsdeltagande kan förklaras av reformeringen av pensionssystemet men även av förändringar av lagen om anställningsskydd . Minskade anställningskostnader och särskilt det förstärkta jobbskatteavdraget nämns som förklaringar till varför vi ser en markant ökning av seniorer som stannar kvar i arbetskraften. Reformen bedöms som kraftigt överfinansierad. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka bedömningar gör finansministern och av förväntade effekter av regeringens kostandspålaga för äldre som stannar i arbetskraften? Delar finansministern bedömning att behöver ett ökat arbetskraftsdeltagande för bibehållen välfärd, och om så är fallet, vilka reformer anser finansministern bör genomföras för att fler äldre ska stanna i arbetskraften?
ip · H310583 · 2016-04-21 00:00:00 — Interpellation 2015/16:583 Sysselsättningseffekter av regeringens vårproposition av (M) till Finansminister (S) Vi moderater ser att RUT-avdraget är viktigt för att skapa fler jobb och för att göra svarta jobb vita. Därför förhandlar vi med regeringen för att fler ska kunna utnyttja fler tjänster och göra mer avdrag. Notan till skattebetalarna för RUT-avdraget ligger på noll kronor, enligt beräkningar från , som visat att avdraget länge varit självfinansierande genom nya och vita arbetstillfällen. Genom våra förhandlingar har regeringen och allianspartierna enats kring att RUT-avdraget från även ska omfatta: Flytt av bohag och annat lösöre mellan bostäder. Enklare it-tjänster i bostaden: installation, reparation och underhåll av persondatorer, läsplattor, tv-apparater, smarta telefoner med mera. Även handledning och rådgivning omfattas. Beskärning och borttagning av träd och buskar på tomt i anslutning till bostaden. Tyvärr genomförde regeringen så stora förändringar av RUT-avdraget att tillväxten avstannat i branschen. Det betyder alltså att människor som hade kunnat få jobb inom branschen för hushållsnära tjänster nu inte får det. väljer regeringen i stället att gå fram med förslag om momssänkning för reparationer av exempelvis skor och cyklar. I en intervju med SVT om momssänkningen gör finansministern följande uttalande: ”Att använda momsen för att öka sysselsättningen är väldigt dyrt och ineffektivt sätt att använda skattebetalarnas pengar.” När finansministern i samma intervju får frågan om varför man motsätter sig sänkt moms i en sektor men i stället vill gynna en annan är svaret från finansministern att momssänkningen är betydligt billigare. Vi moderater är för att människor reparerar och återanvänder, precis som regeringen. Vårt löfte till väljarna inför valet var att sätta jobben högst upp på vår politiska agenda, och finansministerns parti lovade väljarna detsamma, med tillägget att er politik ska leda till att har lägsta arbetslöshet . Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Hur bedömer finansministern att sänkt moms på reparationer utanför hemmet kan vara billigare än det genom nya och vita jobb självfinansierande RUT-avdraget? I vilken utsträckning bedömer finansministern att sänkt moms på reparationer bidrar till regeringens vallöfte om att ska ha lägsta arbetslöshet ?
ip · H310584 · 2016-04-21 00:00:00 — Interpellation 2015/16:584 Biomomsen av (M) till Finansminister (S) Alliansen försökte i de så kallade filmsamtalen med regeringen vara konstruktiva och var beredda att brett diskutera svensk films framtida finansiering. På en punkt har vi dock varit tydliga: Vi säger nej till chockhöjd skatt på biobiljetter. En sådan skattehöjning skulle drabba bionäringen i stort och särskilt rikta udden mot de små och mellanstora biograferna runt om i . Bionöjet är brett, det är bildande och det är roligt för såväl unga som äldre. Det har knappast några negativa hälsoeffekter på befolkningen och påverkar i övrigt inte den offentliga ekonomin i någon större utsträckning. Film på bio är i grund och botten något som vi nog kan enas om är en positiv del av många människors liv, särskilt i delar av landet där kulturupplevelseutbudet i övrigt är snålt. De som drabbas mest av regeringens förändringar är biograferna och i förlängningen biobesökarna, vars biljetter blir dyrare. I promemorian slår fast att det innebär 260 miljoner nya kronor netto extra in i statskassan, vilket ju vida överstiger det tidigare filmavtalet. Vi har förstått att kulturministern vill bidra till ökad svensk filmproduktion, men det finns ju andra sätt att finansiera den än genom skattehöjningar. Även den internationella biografägarorganisationen (Unic) har också riktat kritik mot den föreslagna höjningen av momsen på biobiljetter i . Unic hänvisar till , där momsen på biobiljetter höjdes , från till – alltså en höjning - vilket de menar tvingade spanska biografer att stänga igen. Det finns alltså skäl att tro att många biografer runt om i kommer att få svårt att fylla salongerna efter regeringens 19-procentiga höjning av biomomsen i . I min hemkommun skulle en nedläggning av biografen betyda mycket. I finns inte valmöjligheten att i stället gå på opera eller balett eller besöka en djurpark. Där ligger inget av de numera entréavgiftsbefriade statliga museerna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Bedömer finansministern att någon fara föreligger för att biomomsens fyrdubbling kan skada skattesystemets legitimitet genom att beskattningen slår hårdare mot folk på landsbygden än mot stadsbor?
ip · H310585 · 2016-04-21 00:00:00 — Interpellation 2015/16:585 Offentligfinansiella effekter av tillväxt i svensk tjänstesektor av (M) till Finansminister (S) I en intervju med SVT om momssänkningen för reparationer gör finansministern följande uttalande: ”Att använda momsen för att öka sysselsättningen är ett väldigt dyrt och ineffektivt sätt att använda skattebetalarnas pengar.” Med motsvarande ord har finansministern tidigare angripit momssänkningen på restauranger, en lättnad som finansministern dock valt att behålla. Genom att sänka momsen på reparationer hoppas finansministern uppnå längre användningstid för redan producerade varor, vilket enligt finansministern får gå före jobben. Betydligt mer kostnadseffektiv när det gäller att skapa arbetstillfällen är däremot RUT-reformen, enligt finansministern själv. Inom ramen för hushållsnära tjänster har tusentals jobb gått från att vara svarta till vita, det vill säga bidra till de offentliga finanserna genom skatteintäkter, och reformen belastar inte heller statskassan, enligt bedömningar. Varje förändring innebär en avvägning, och varje avvägning innebär en prioritering. Här prioriterar regeringen tydligt andra mål för finanspolitiken än full sysselsättning. Exakt hur avvägningen ser ut går ej att avgöra som en utomstående part, då finansministern har slutat att redovisa förväntade reformeffekter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Hur ser finansministern på inriktningen för regeringens budgetsamarbete, där målsättningar om återanvändande tillåts tränga undan reformer med positiva sysselsättningseffekter?