ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H41029 · 2016-09-30 00:00:00 — Interpellation 2016/17:29 Statskontorets synpunkter på bristande brottsuppklaring av (M) till Statsrådet (S) ombildades polisen till en sammanhållen nationell myndighet efter beslut av en enig riksdag. Statskontoret fick alliansregeringens uppdrag att utvärdera ombildningen av , och de 21 polismyndigheterna. Den första delrapporten har överlämnats. Sammanfattningsvis bedömer Statskontoret att polisen genomfört flera viktiga delar av omorganisationen, men att många utmaningar återstår. Reformen ska stärka polisens förmåga att utreda brott i syfte att möjliggöra lagföring. Detta tar sin utgångspunkt i det faktum att brottsuppklaringen utvecklats i negativ riktning. Polisen redovisar en mindre andel utredda anmälningar och en lägre andel uppklarade brott. Statskontoret bedömer att det faktum att vi nu ser den sämsta uppklaringsnivån inte främst orsakas av polisreformens genomförande. Den bedömning Statskontoret gör är ”att , för att nå målet om att förbättra resultaten inom utredning och lagföring, måste prioritera utredningsverksamheten både resursmässigt och beträffande att pröva och implementera nya metoder”. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Delar statsrådet och regeringen uppfattning att utredningsverksamheten inte getts tillräcklig uppmärksamhet från polisledningen? Vilka initiativ tänker statsrådet och regeringen ta för att öka polisens förutsättningar att klara upp fler brott?
ip · H41030 · 2016-09-30 00:00:00 — Interpellation 2016/17:30 Statskontorets rapport om polisreformen av (M) till Statsrådet (S) ombildades polisen till en sammanhållen nationell myndighet efter beslut av en enig riksdag. Statskontoret fick alliansregeringens uppdrag att utvärdera ombildningen av , och de 21 polismyndigheterna. Den första delrapporten har överlämnats. Sammanfattningsvis bedömer Statskontoret att polisen genomfört flera viktiga delar av omorganisationen, men att många utmaningar återstår. Tyngdpunkten i arbetet har ”legat på centralstyrning och att stärka den nationella strukturen”. Statskontoret anser att det krävs ökat fokus på medarbetarskap och förankring och en prioritering av det lokala polisarbetet. Det senare inkluderar tillräckliga beslutsbehörigheter för att kunna styra och planera det lokala arbetet samt uthålliga ändamålsenliga resurser. har också i ett tillkännagivande bett att regeringen ska återkomma med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att öka antalet lokala poliser. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsrådet : Vilka slutsatser drar statsrådet och regeringen av Statskontorets rapport avseende polisens arbete lokalt? Vilka åtgärder planeras för att säkerställa att polisreformens mål om en verksamhet nära medborgarna ska förverkligas?
ip · H41031 · 2016-09-29 00:00:00 — Interpellation 2016/17:31 Växa-stödet av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Regeringen har i sin budget presenterat ett så kallat växa-stöd, som innebär att enskilda näringsidkare får sänkt arbetsgivaravgift för den första anställda. Att sänka arbetsgivaravgifter för att göra det mer lönsamt att anställa kan vara en effektiv metod för att få fler människor i arbete. Regeringen har dock valt att rikta det så kallade växa-stödet enbart till de företag som drivs i formen enskild näringsidkare och inte de företag som drivs i aktiebolagsform. Detta har medfört skarp kritik från många av remissinstanserna. Den största skillnaden mellan bolagsformerna är att enskilda näringsidkare utsätter hela sin privatekonomi för risk genom att dra på sig stora kostnader i företaget. Förslaget anses verkningslöst på sysselsättningen och riskerar även att lura in småföretag i ett alltför stort risktagande eftersom det är begränsat till just enskilda näringsidkare. Trots det har närings- och innovationsminister sagt till SVT () att förslaget beräknas skapa ”ganska många jobb runt om i ”. Med anledning av detta skulle jag vilja fråga närings- och innovationsminister : Hur många jobb räknar ministern med att det så kallade växa-stödet kommer att skapa? Varför begränsas förslaget till enbart enskilda näringsidkare i stället för att även omfatta enmansaktiebolag, trots att den privatekonomiska risken i den förstnämnda bolagsformen är betydligt högre? Varför tar inte ministern kritiken från både företagare och remissinstanser på större allvar?
ip · H4104 · 2016-09-15 00:00:00 — Interpellation 2016/17:4 Skattenivåer och arbete av (M) till Finansminister (S) Regeringens mål är att ha lägsta arbetslöshet . För att nå detta mål krävs självklart en politik som bygger på att företagen har goda förutsättningar att verka så att jobben kan växa fram. Men det måste också löna sig att arbeta och det måste löna sig att utbilda sig, utvecklas och ta ansvar i sin yrkesroll. Genom jobbskatteavdraget gjorde alliansregeringen det mer lönsamt att arbeta. Jobbskatteavdraget gjorde mest skillnad för dem med låga inkomster. Hur skattepolitiken ser ut påverkar hur arbetsmarknaden fungerar och den påverkar hur många jobb som kan skapas. I stället för att göra det mer lönsamt att arbeta och att utbilda sig har S- och MP-regeringen valt att göra tvärtom. Trots vallöfte om att inte höja skatterna för vanliga löntagare höjer regeringen skatten för just dessa människor. betalar 1,3 miljoner personer statlig inkomstskatt. Det motsvarar ungefär var tredje arbetande person. Genom att ändra hur brytpunkten för statlig skatt ska beräknas kommer 40 000 personer ytterligare att betala statlig skatt. Det innebär exempelvis att en stor andel poliser, lärare och barnmorskor kommer att få höjd skatt. Det rimmar illa med regeringens tal om att ska konkurrera med kunskap i stället för låga löner, när regeringen väljer att bestraffa utbildning i stället för att premiera den. I ett läge när det behövs fler arbetade timmar för att möta det nya framväxande utanförskapet väljer regeringen att föra en politik där det lönar sig allt sämre att utbilda sig till exempelvis polis, lärare eller barnmorska. Drivkrafterna för att jobba extra eller ta ett nytt uppdrag på sin arbetsplats minskar också. Därför har jag följande frågor till finansminister : På vilket sätt kan höjda marginalskatter på vanliga yrkesgruppers löner bidra till att öka antalet arbetade timmar i ? Kommer finansministern att arbeta för att återställa beräkningssättet för statlig skatt så att inte ytterligare yrkesarbetande med normala löner ska behöva betala statlig inkomstskatt?
ip · H4107 · 2016-09-20 00:00:00 — Interpellation 2016/17:7 Hot mot mindre kommuners energirådgivning av (C) till Statsrådet (S) Energi- och klimatrådgivningen har varit en väsentlig del av samhället . Formerna har varierat . Allmän folkbildning har praktiserats, liksom mer specifika rådgivningsinsatser. Energi- och klimatrådgivning finns i 287 av 290 kommuner. De flesta har rådgivningen i egen regi, men har gått samman och tillhandahåller energi- och klimatrådgivningen enligt en samarbetsmodell. Den främsta målgruppen för rådgivningen är hushållen, men småföretagen har blivit en alltmer prioriterad målgrupp. Förmedling av regionalt och lokalt anpassad information till målgrupperna öppnar vägar för energieffektivisering i samhället, både genom att medborgare agerar tack vare ökad kunskap och genom att ökad medvetenhet skapar bättre förutsättningar för att andra politiskt beslutade styrmedel ska accepteras och fungera bättre. Stöd till energi- och klimatrådgivning har tidigare delats ut med som lägst 280 000 och som högst per kommun. I det nya förslaget är det lägsta beloppet 50 000 och det högsta . Det hela motiveras med att samarbetena kommuner mellan bör öka. Men det finns redan en stor del samarbeten, och vilka kommuner kommer att vara intresserade av att arbeta med någon som enbart får ? Overheadkostnaderna i förhållande till nyttan blir gigantiska. Det glesbygdsstöd som aviserats är också en spottstyver i sammanhanget och har ingen möjlighet att tillnärmelsevis täcka upp för de hål som skapas. Detta är alltså ytterligare en i raden av centraliseringsbeslut av regeringen, och larmar energi- och klimatrådgivare runt om i landet för att många kommuner kommer lägga ned verksamheten eller kraftigt minska den. Hur ser statsrådet på att förslaget till ny fördelning ser ut att effektivt radera ut mindre kommuners energi- och klimatrådgivning?
ip · H4108 · 2016-09-21 00:00:00 — Interpellation 2016/17:8 Samhällets stöd vid problematiskt dataspelande av (C) till Statsrådet (S) Spelberoende när det gäller spel om pengar är ett problem som funnits i samhället. Det finns dock inte med under beroendekategorierna i socialtjänstlagen, trots att det i senaste versionen av psykologbibeln DSM klassas som ett missbruk. har dock en annan sorts spelande börjat bli problematiskt för vissa. Det handlar om dataspelande, där gränserna mot hasardspel dessutom börjar suddas ut. Allt dataspelande är inte dåligt, mycket är rent av bra för sådant som till exempel språk, reaktionsförmåga och logiskt tänkande. Men för vissa blir spelandet en tillflykt från andra problem, vilket i längden blir problematiskt för både individen och dennes omgivning. Spelandet blir ett symtom på andra saker i livet som inte fungerar och här behövs hjälp på olika sätt. Det finns inget direkt stöd för dessa personer. Endast en beroendeklinik i tar emot dessa personer. Den är dock fullbokad och tar även emot personer som spelar om pengar, där också betalningsviljan för att hjälpa från det offentliga finns i något högre grad, om än fortfarande bristfälligt. Många föreningar för spelberoende vittnar dock om att allt fler föräldrar och individer vänder sig till föreningen för att få hjälp när dataspelandet blivit ett problem. Även BUP, skolhälsovården och andra rekommenderar spelarna att vända sig till spelberoendeföreningar för att få hjälp. Tröskeln att ta sig dit är lägre och byråkratin för föreningarna mindre. Tyvärr finns dock inga resurser för att ta emot dessa personer, eftersom de resurser som erhålls ska riktas mot spel om pengar. Det finns inga kommuner som ställer upp med medel för att hjälpa personer med överdrivet dataspelande. Det enda som finns är ett projekt via Allmänna arvsfonden som är inne på sitt sista år. Vittnesmålen från det projektet visar att behoven är oändliga. Projektet har levererat långt över de uppsatta målen, men medlen tar snart slut. Samhällskostnaden för personer som fastnar i destruktiva beteenden är enorm, och de föreningar för spelberoende som finns gör allt de kan på sin fritid för att hjälpa dessa personer, men det behövs bättre uppmärksamhet och andra resurser för att kunna göra verklig skillnad. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga statsrådet : Hur ser statsrådet på att resurser helt saknas för att stötta personer med ett överdrivet dataspelande och deras anhöriga? Hur kommer statsrådet att agera för att dessa personer ska få ökat stöd?
ip · H4109 · 2016-09-21 00:00:00 — Interpellation 2016/17:9 Arbetsmarknadsåtgärder av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) står inför gigantiska utmaningar och problem med ett nytt växande utanförskap och ökat bidragsberoende. Den stora grupp människor som kommit till har visat sig mycket svår att få in på arbetsmarknaden. Många saknar utbildning och erfarenhet och har därmed svårt att konkurrera på svensk arbetsmarknad. För den här gruppen ökar arbetslösheten och är nu . Regeringens eget expertorgan gör bedömningen att regeringens politik kommer att leda till 15 000 – 20 000 färre jobb än vad som annars hade skapats. 1 miljon människor beräknas leva på någon form av bidrag 2020. Det lät annorlunda före valet när det gällde jobbpolitik. Socialdemokraterna utlovade då 32 000 nya traineejobb – efter valet fanns det endast 179. Man lovade 20 000 nya extratjänster, fanns knappt 1 000 sådana jobb. För de hyllade snabbspåren verkar resultatet vara lika klent. Ingen vet om det är någon enda slaktare eller kock som fått jobb den vägen. Trots detta hyllar arbetsmarknads- och etableringsministern ofta regeringens politik och hävdar att den gjort att arbetslösheten gått ned och att sysselsättningsgraden ökat. ”Regeringens aktiva jobbpolitik gör skillnad”, gick att läsa i . Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilken eller vilka av de särskilda jobbreformerna från regeringen har enligt arbetsmarknads- och etableringsministern gjort skillnad, eller kommer framöver att göra skillnad, för dem som står långt från arbetsmarknaden?
· H310781 · 2016-10-18 13:02:12 — Kvinnor och barn är kanske de som drabbas hårdare än några andra. Oskyldiga och obeväpnade hamnar de på krigets frontlinjer, där det på många håll i världen ständigt råder förtryck av kvinnor och flickor. De åtnjuter inte samma rättigheter som pojkar och män. Vi måste göra mycket mer för att se till att kunna skydda också de mest utsatta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det är spännande att se att till exempel har bett att få ta del av våra erfarenheter. Jag skulle inte bli förvånad om de också snart deklarerar att de vill föra en feministisk utrikespolitik. I de situationer som vi just nu diskuterar innebär en sådan politik till exempel att har varit det land som har sekonderat en kvinna till och hans team som FN:s sändebud. Vi har varit de som har utbildat kvinnor i den syriska oppositionen och sett till att de har kunnat träffas, resa till och få en röst i det som var förhandlingar till för sedan. Detta kommer fortsatt att vara en viktig kraft. kan vara det land som inspirerar andra länder, och med hjälp av vårt bistånd och vårt utvecklingsstöd till många länder kan vi bli ett exempel på hur vi tänker när det gäller att världen består till hälften av kvinnor. I vissa länder består en majoritet av befolkningen av kvinnor. Då måste man se till att de har samma rättigheter och samma representation och får del av samma resurser som männen. Överläggningen var härmed avslutad.
· H41011 · 2016-10-11 13:36:53 — Det är en stor utmaning med många nyanlända, och särskilt med dem som har låg utbildningsnivå. Det är lite grann ett nytt problem, jämfört med vad den klassiska arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken har haft att möta. Därför krävs det nytänkande, och det krävs att vi lägger om politiken. Jag tror också att det krävs nya typer av jobb som blir en väg in på arbetsmarknaden. Därför satsar vi stort på utbildning - på lärlingsvux, på yrkesvux, på folkhögskola tillsammans med sfi och yrkesutbildningar. Vi satsar på extratjänster, som är anställningar med låga kvalifikationskrav för dem som inte kan konkurrera med andra. Vi underlättar för att fler med till exempel funktionsnedsättningar ska anställas genom att höja taket för lönebidragen. Vi samarbetar med näringslivet i Welcome Talent, 100-klubben, Jobbsprånget och mycket annat för många av de arbetsgivare som vill ta ett ansvar för praktik eller för att provanställa nyanlända, ofta i kombination med språkundervisning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Vi jobbar också tillsammans för att hitta fler vägar, till exempel via matchningsanställningar, för personer som behöver mer stöd för att komma vidare in på arbetsmarknaden. Det finns en lång rad sådana initiativ, och vi kommer att behöva göra ännu mer. Det är en stor utmaning, och den går att hantera. Men det krävs också att man lämnar en del ideologiska skygglappar och vågar se verkligheten som den ser ut. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H41033 · 2016-10-06 00:00:00 — Interpellation 2016/17:33 Skattenivåer och arbete av (M) till Finansminister (S) Regeringens mål är att ha lägsta arbetslöshet . För att nå detta mål krävs självklart en politik som bygger på att företagen har goda förutsättningar att verka så att jobben kan växa fram. Men det måste också löna sig att arbeta, och det måste löna sig att utbilda sig, utveckla sig och ta ansvar i sin yrkesroll. Genom jobbskatteavdraget gjorde Alliansregeringen det mer lönsamt att arbeta. Jobbskatteavdraget gjorde mest skillnad för dem med låga inkomster. Hur skattepolitiken ser ut påverkar hur arbetsmarknaden fungerar och den påverkar hur många jobb som kan skapas. I stället för att göra det mer lönsamt att arbeta och att utbilda sig så har S- och MP-regeringen valt att göra tvärtom. Trots ett vallöfte om att inte höja skatterna för vanliga löntagare så höjer regeringen skatten för just dessa människor. betalar 1,3 miljoner personer statlig inkomstskatt. Det motsvarar ungefär var tredje arbetande person. Genom att ändra hur brytpunkten för statlig skatt ska beräknas kommer 40 000 personer ytterligare att betala statlig skatt. Det innebär att exempelvis en stor andel poliser, lärare och barnmorskor kommer att få höjd skatt. Det rimmar illa med regeringens tal om att ska konkurrera med kunskap i stället för låga löner, när regeringen väljer att bestraffa utbildning i stället för att premiera den. I ett läge när det behövs fler arbetade timmar för att möta det nya framväxande utanförskapet så väljer regeringen att föra en politik där det lönar sig allt sämre att utbilda sig till exempelvis polis, lärare eller barnmorska. Drivkrafterna för att jobba extra eller ta ett nytt uppdrag på sin arbetsplats minskar också. Därför har jag följande frågor till finansminister : På vilket sätt kan höjda marginalskatter på vanliga yrkesgruppers löner bidra till att öka antalet arbetade timmar i ? Kommer finansministern att arbeta för att återställa beräkningssättet för statlig skatt så att inte ytterligare yrkesarbetande med normala löner behöver betala statlig inkomstskatt?
ip · H41034 · 2016-10-06 00:00:00 — Interpellation 2016/17:34 Statligt subventionerade jobb och nyanlända kvinnor av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Många nyanlända och utrikes födda kvinnor saknar arbete och har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Nystartsjobb och instegsjobb är de vanligaste jobb som den som är nyanländ får. Men arbetsmarknadspolitiken gynnar i betydligt större utsträckning män än kvinnor. Nästan hälften av dem som fick uppehållstillstånd 2015 var kvinnor. Många av dem har kommit som anhöriginvandrare. Men trots att av dem som fick uppehållstillstånd 2015 är kvinnor, gick tre av fyra statligt subventionerade jobb till män. De flesta yrkesutbildningar utbildar dessutom till traditionellt manliga yrken, vilket kan vara ett hinder för nyanlända kvinnor. Det framstår som om regeringen, som säger sig vara en feministisk regering, missgynnar kvinnor på arbetsmarknaden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Avser ministern och regeringen att fortsätta att bedriva en sådan politik som leder till att tre av fyra statligt subventionerade jobb går till män? Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att fler av de statligt subventionerade jobben ska gå till kvinnor?
ip · H41038 · 2016-10-07 00:00:00 — Interpellation 2016/17:38 Omlokalisering av till av (M) till Statsrådet (S) Den genomförda folkomröstningen i om EU-medlemskapet väcker en lång rad frågor. En för svenskt vidkommande central fråga är vad som kommer att hända med , , när utlöser den formella processen med att lämna EU-samarbetet. Londonbaserade är en decentraliserad myndighet i EU som tillsammans med de nationella läkemedelsmyndigheterna är en del av systemet för läkemedelsgodkännande inom EU. Den roll som har är därmed central även för svensk hälso- och sjukvård och för den svenska life science-sektorn. I spåren av folkomröstningen om EU-medlemskapet i har jag tidigare ställt en skriftlig fråga (fråga 2015/16:1538 ) till statsrådet (S) om som framtida värdland för . Statsrådet har svarat att han ser potentiella fördelar med en flytt av till men att regeringen behöver analysera situationen ytterligare. Tiden för regeringens analysarbete börjar rinna ut, och det är nu hög tid att planera skarpt för hur ska agera för att ha bäst chanser att bli nytt värdland för . Det är nu inte längre fråga om utlöser de formella processerna. Det finns nu en klar indikation om när de formella processerna påbörjas. premiärminister har vid det brittiska konservativa partiets konferens gjort klart att utträdesprocessen kan börja så tidigt som . Om inom en nära förestående framtid kan vara baserat i kommer sannolikt flera medlemsstater att vara högintresserade av att omlokaliseras just till dem. För svensk del visar erfarenheterna från tidigare lokaliseringar av EU-myndigheter entydigt att det inte går att vänta och se vad som händer. Analysen måste därför nu bli klar, och ett aktivt svenskt arbete för en omlokalisering av måste ta vid. Regeringen har ett centralt ansvar för att skapa nödvändiga allianser i och i EU samt hålla ihop de relevanta processerna. Om regeringen inte är beredd att ta det ansvaret är chanser sannolikt alltför små, och kommer slutligen att hamna i något land med en i frågan mer handlingskraftig regering. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet (S): Är statsrådet av den meningen att bör arbeta för att omlokaliseras till ? Är statsrådet beredd att ta ansvar för att säkerställa bästa möjliga utgångsläge för i förhandlingar om som framtida värdland för ? Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta för att skapa de nödvändiga allianser som krävs i frågan?
ip · H41040 · 2016-10-10 00:00:00 — Interpellation 2016/17:40 Kemikalieskattens införande av (M) till Finansminister (S) Enligt budgetpropositionen kommer kemikalieskatten att införas . Utredningen tillsattes av alliansregeringen , med syftet att analysera behovet av ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet och hur dessa styrmedel skulle se ut. Utöver utredningen har det upprättats en promemoria inom med kompletteringar och justeringar av utredningens förslag. Rent principiellt har jag inga invändningar mot en kemikalieskatt. Det är en rimlig princip att den som på olika sätt använder ämnen som riskerar att förorena vår miljö också betalar för detta. Invändningarna som finns handlar i stället om kemikalieskattens utformning, som på flera punkter är djupt olycklig. En av invändningarna är att konkurrensen snedvrids. Om ett hushåll väljer att köpa exempelvis sitt kylskåp över nätet från ett annat land så slipper man skatten, eftersom varor köpta från utlandet inte omfattas av kemikalieskatten. I förlängningen kan företag i välja att förlägga sin verksamhet, i form av exempelvis varulager, utomlands och på så sätt komma undan kemikalieskatten. En sådan flytt skulle innebära att jobb på ett antal varulager och logistikcentrum riskeras på grund av snedvriden konkurrens. finns också risk för att produktion flyttar utomlands. I budgetpropositionen står om kemikalieskatten att ”skatten och dess utformning bör ses över och uppdateras med jämna mellanrum”. Att ompröva och förbättra är i grunden bra, men även om det är bråttom så finns lite tid kvar för att justera en del av bristerna i lagförslaget. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister följande: Är finansministern beredd att se över kemikalieskattens utformning så att de snedvridande effekterna i konkurrenshänseende reduceras eller försvinner helt?