ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310618 · 2016-04-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:618 Införandet av bonus–malus av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) och Alliansen har länge drivit på för att ett nytt bonus–malus-system ska införas i syfte att påskynda omställningen av fordonsflottan för att därigenom minska utsläppen från vägtransporterna. Tyvärr har regeringen dragit frågan i långbänk. äntligen har dock regeringens utredare lagt fram sitt förslag, ett förslag som utgår från Alliansens supermiljöbilspremie och som bygger vidare på dagens system med en koldioxiddifferentierad fordonsbeskattning. Det välkomnar jag, som jag är tveksam till vissa delar i utformningen av förslaget. Bland annat är jag orolig över att förslaget riskerar att leda till att man alltför ensidigt premierar elfordon. För mig och är det viktigt att bonus–malus-systemet utformas med beaktade av förnybara drivmedels klimatnytta. Dessutom föreslår utredaren att systemet ska träda i kraft först . Det innebär i så fall att miljö- och klimatministern tvingas bryta ännu ett löfte då hon har sagt att bonus–malus ska träda i kraft . Om regeringen inte klarar av att ta fram ett förslag till ett system som kan träda i kraft måste regeringen nu ge besked om att förlänga dagens system med supermiljöbilspremie till att gälla till dess att det nya systemet införs. får inte bli ett förlorat år för omställningen av fordonsflottan. Tempot i omställningen av fordonsflottan måste höjas, men har snarare bromsats av regeringens politik. Som en konsekvens av regeringens politik blev det till exempel dyrare att köpa en laddhybrid , vilket resulterade i att försäljningen störtdök . Det är oroande liksom att färska statistik över de svenska klimatutsläppen visar att de svenska utsläppen nu inte sjunker lika snabbt som . De klimatpåverkande utsläppen sjönk med , vilket understryker behovet av att påskynda omställningen av den svenska fordonsflottan. Transportsektorn står nämligen för omkring en tredjedel av de svenska klimatpåverkande utsläppen. Mot bakgrund av ovan anförda vill jag fråga klimat- och miljöminister följande: Håller ministern fast vid sitt besked om att ett nytt bonus–malus-system ska vara infört ? Om inte, kan ministern ge besked om huruvida regeringen kommer att förlänga dagens system med supermiljöbilspremie till att gälla till dess att det nya systemet införs? Hur ser klimat- och miljöministern på det faktum att utsläppsminskningstakten har bromsat in sedan hon blev ansvarig minister, och vad avser ministern att ta för nya initiativ för att minska transportsektorns utsläpp?
ip · H310619 · 2016-04-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:619 Inbjudningar till av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) har skånska medier avslöjat att inbjudningar gjorts av flera olika föreningar i till förre , en synnerligen kontroversiell salafistisk predikant som representerar såväl homofoba som antisemitiska åsikter. Han har inbjudits till såväl källarmoskeér i som , den muslimska studentföreningen på . Naturligtvis är det upprörande att inbjudningar till en sådan person överhuvudtaget görs. Det finns all anledning för det svenska samhället att reagera när detta sker och visa att det inte är acceptabelt. reser inbjudningarna till al-Ouda allvarliga frågetecken kring såväl graden av radikalisering hos olika muslimska grupper i och som frågan hur detta ska bemötas på bred front av myndigheterna. diskuterades i behovet av en förnyad kamp mot antisemitism, och i en rapport som godkändes vid församlingens möte i med bred majoritet slogs fast att denna kamp bör vara en prioritet för regeringar och parlament. Detta ligger även i linje med tidigare antagna resolutioner i församlingen. Mina frågor till kultur- och demokratiminister blir därför: Vilka slutsatser drar ministern av avslöjandena om inbjudningarna till ? Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att efterkomma resolutioner och slutsatser i den antagna rapporten om antisemitism?
· H310583 · 2016-05-10 14:55:22 — Fler människor får möjlighet till en vidareutbildning, fler kan få en ny bostad och fler kan pendla till jobbet. Vi ser resultaten. 80 000 fler har ett jobb att gå till. Ungdomsarbetslösheten sjunker och långtidsarbetslösheten är bland de lägsta i EU. Det är resultatet av den här regeringens politik. Överläggningen var härmed avslutad.
· H310585 · 2016-05-10 14:55:22 — Fler människor får möjlighet till en vidareutbildning, fler kan få en ny bostad och fler kan pendla till jobbet. Vi ser resultaten. 80 000 fler har ett jobb att gå till. Ungdomsarbetslösheten sjunker och långtidsarbetslösheten är bland de lägsta i EU. Det är resultatet av den här regeringens politik. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H310621 · 2016-05-02 00:00:00 — Sedan hur kommande regeringar hanterar det åtagandet vet inte jag. Men jag förutsätter att man följer de åtaganden som vi sedan långt tillbaka har gjort. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag får tacka för den här debatten, och vi lär väl ses igen från den här talarstolen till veckan. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H310622 · 2016-05-03 00:00:00 — Interpellation 2015/16:622 Trafikpolisens utveckling av (S) till Statsrådet (S) Få av våra myndigheter är så omskrivna och omtalade som . Inte minst i samband med det stora antal personer som sökt skydd i och de gränskontroller som regeringen beslutat om att införa vid . Trafikpolisen fyller en central funktion för att skapa ordning och reda på våra svenska vägar. Att vara trafikpolis är en komplicerad och krävande tjänst som kräver en bred ämneskunskap som vanligtvis tar att arbeta upp. Inom trafikpolisens område ryms alltifrån att säkerställa att nollvisionens delmål nås till att kontrollera att lastbilstrafiken som rullar på våra vägar uppfyller EU-reglerna om cabotage. Antalet trafikpoliser har under minskat i antal. fanns det ca 1 500 trafikpoliser. Ett lyckat effektiviseringsarbete, genom exempelvis införandet av fartkameror, har gjort att vi har kunnat ha fortsatt säkra vägar i fast med ett mindre antal trafikpoliser. Personella resurser har på så sätt kunnat användas på andra områden i stället. Detta är något som vi ser positivt på. Vi har i en åkeribransch där oseriösa företag, som struntar i sjysta villkor och en säker arbetsmiljö, konkurrerar på samma marknad som seriösa åkeriföretag där goda villkor och ett stort säkerhetstänk är norm. Regeringen har sedan den tillträdde 2014 givit polisen ökade befogenheter inom yrkestrafikområdet. Möjligheter till klampning och införandet av en hög sanktionsavgift mot dem som bryter mot våga lagar och regler har införts. Regeringen har även gett Transportstyrelsen i uppdrag att utreda möjligheterna till att ytterligare skärpa lagstiftningen inom området. Det riktas med jämna mellanrum kritik mot trafikpolisen. Polisen själv har redogjort för att de bland annat behöver bli bättre på att använda sig av mobil teknik för att arbetet med trafikbrott ska bli effektivare. Därför pågår det nu en satsning inom myndigheten för att så många poliser som möjligt i yttre tjänst ska få bättre tillgång till teknisk utrustning i sina tjänstemobiler. Även om många vill hävda motsatsen, pågår det ett aktivt arbete inom myndigheten med att utveckla trafikpolisen. Min fråga till statsrådet är: Kan statsrådet beskriva på vilket sätt statsrådet, regeringen och polisen arbetar för att utveckla och förbättra insatserna när det gäller att beivra brott och lagöverträdelser som är relaterade till yrkestrafiken?
ip · H310623 · 2016-05-03 00:00:00 — Interpellation 2015/16:623 och i av (M) till Försvarsminister (S) kommer Nato att hålla sitt nästa toppmöte. Mötet blir en viktig avstämning bland annat när det gäller försvaret av östra . Toppmötet i 2014 innebar att Nato påbörjade en förstärkning av försvaret i de Natostater som ligger närmast som ett resultat av den ryska aggressionen mot . I antog Nato The Readiness Action Plan (RAP) för att möta de nya hoten. Planen innebär både direkta åtgärder som ökad övningsverksamhet och större närvaro, men även att Nato skapade nya strukturer som till exempel nya högkvarter på åtta platser och bildandet av en ny särskild spjutspetsstyrka (VJTF) för snabb krishantering. Sedan toppmötet i 2014 har säkerhetsmiljön fortsatt att försämras. Nato kommer därför i att få ta ställning till hur man fortsatt ska förhålla sig både till hotet från , men även hur oroligheterna i och ska hanteras. som bidrar till att stärka försvaret av östra har det från sida kommit signaler vilkas innebörd är att man anser att de europeiska länderna bör ta ett större ansvar för sin säkerhet. För svensk del innebar det förra toppmötet i att som partnerland blev en del av det fördjupade samarbetet Enhanced Opportunities Program (EOP) med Nato. Detta var en bra signal att Nato värderar som partner och gör att vi kan förstärka relationen med Nato. Det är dock viktigt att notera att i slutändan kan ett land som bara är partner till Nato, som , och inte fullvärdig medlem inte räkna med att få hjälp av Nato i händelse av kris. Denna skillnad mellan medlemskap och partnerskap är också något som Nato självt har betonat alltmer sedan annektering av 2014. pekade i sin utredning om försvarssamarbeten just på paradoxen som finns inbyggd i regeringens säkerhetspolitik. Nämligen att samarbetar allt tätare med Nato och förknippas i omvärldens ögon med Nato. Detta som vi inte är fullvärdiga medlemmar och inte får del av Natos ömsesidiga säkerhetsgarantier. I den finska som presenterades lyfts samma motsägelse fram. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister följande: Vilka ambitioner har försvarsministern och regeringen inför toppmötet i och vilka specifika frågor bör driva vid toppmötet? Vad tänker försvarsministern göra för att fördjupa de bilaterala relationerna med viktiga Natoländer som och ? Vad har deltagandet i samarbetet Enhanced Opportunities Program (EOP) inneburit för svensk del, och hur vill försvarsministern använda det för att ytterligare fördjupa samarbetet med Nato? Hur ser försvarsministern på att skillnaden mellan att vara partnerland och fullvärdig medlem i Nato har ökat, och hur påverkar det säkerhet?
ip · H310625 · 2016-05-04 00:00:00 — Interpellation 2015/16:625 Artskyddsförordningen av (SD) till Statsrådet (S) En planerad avverkning i Ölme, , stoppades när sa nej med hänvisning till att den rödlistade svampen bombmurklan fanns i området. Bombmurklan hör hemma i granskogsmark med mosstäcke där den får näring genom att bryta ned granbarr. Förekomsten av bombmurklan i det aktuella området är inte klarlagd eftersom antalet synliga fruktkroppar varierar kraftigt mellan olika år. Skogsägaren, som menar att beslutet får stora ekonomiska konsekvenser, överklagade beslutet men det blev nej även hos mark- och miljödomstolen. Enligt artskyddsförordningen får dispens endast ges om det inte finns någon annan lämplig lösning. ligger ärendet för avgörande i mark- och . skriver i sitt yttrande i det aktuella fallet att: ”Det bör möjligen krävas att NN närmare redovisar varför han vill avverka skogen och vad han ska göra med de medel som flyter in från avverkningen. Frågan uppstår också hur skriande detta ekonomiska behov är och om han kan täcka behovet på något annat lämpligt sätt. Kan han avverka skog inom något annat område? Kan han sälja en del av sin fastighet? Har han andra tillgångar han kan sälja för att täcka sitt behov? Är det möjligt för honom att ta ett lån i stället för att avverka skogen?” konstaterar i sitt yttrande att artskyddsreglerna väger tyngst samt att den aktuella avverkningen innebär risk för påverkan på bombmurklans bevarandestatus och att åtgärden därmed inte är förenlig med fridlysningsbestämmelserna i artskyddsförordningen. tar inte heller ställning till om markägaren har rätt till ersättning då skogen inte kan avverkas. Artskyddsdirektivet innebär att skogsbruk i praktiken skulle vara förbjudet om direktivet strikt följdes. Det innehåller nämligen ett förbud mot att störa fåglar eller skada deras häckningsplatser, oavsett var de befinner sig. Implementeringen av direktivet i svensk lagstiftning, främst genom artskyddsförordningen går, särskilt vad gäller fåglarna, betydligt längre än vad direktivet säger. Det är alldeles uppenbart att artskyddsdirektivet och dess nuvarande tillämpning riskerar att lägga en död hand över det svenska skogsbruket. Det är också en tydlig positionsförflyttning som undergräver den ”svenska skogsmodellen” med två likställda mål, nämligen produktion och miljö. Med anledning av detta vill jag därför fråga statsrådet : Anser statsrådet att artskyddsförordningen och dess tillämpning rimmar med visionen för regeringens skogsprogram som är "Skogen – det gröna guldet – ska bidra med jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi"?
ip · H310626 · 2016-05-04 00:00:00 — Interpellation 2015/16:626 TTIP och miljön av (V) till Klimat- och miljöminister (MP) har offentliggjort dokument från förhandlingarna mellan och om handels- och investeringsavtalet TTIP. Det här är ett av de största avslöjandena avseende TTIP. är det inte bara enskilda inspel från förhandlingsparterna som kommit ut i ljuset, utan på vissa områden färdigförhandlade ”konsoliderade” texter som EU och sägs vara överens om. Det som kommit fram bekräftar tyvärr mina och miljörörelsens farhågor, nämligen att TTIP helt åsidosätter både miljö, demokrati och folkhälsa. Det ensidiga handels- och konkurrensperspektivet kommer att leda till att en progressiv miljölagstiftning försvåras. Några exempel på detta är: Avtalet saknar ambitioner att skydda klimat och miljö. Försiktighetsprincipen, som är en bärande del i EU:s lagstiftning, finns inte med som en princip i avtalstextförslaget. Det är mycket oroväckande att EU och håller kvar vid det så kallade regulatoriska samarbetet, som bygger på att nya lagförslag ska passera genom en icke politiskt vald församling som ska granska förslagen bland annat ur ett handelsperspektiv. Ska progressiv lagstiftning kunna stoppas redan innan den har föreslagits? Det är också mycket oroväckande att man håller kvar förslaget om att storföretag ska kunna stämma stater även om man nu talar om en investeringsdomstol. Klimat- och miljöministern har sagt att regeringens ståndpunkt är att avtalet varken ska försämra möjligheten att ställa tuffa miljökrav eller försämra möjligheten till demokratiskt fattade beslut (DN ). Med anledning av detta vill jag fråga ministern: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att medlemsländer, EU och andra aktörer alltid ska kunna gå före på miljö-, folkhälso- och andra viktiga politikområden? Avser ministern att handla för att förändra skrivningarna om en så kallad investeringsdomstol och regulatoriskt samarbete så att de inte ska kunna användas för att förhindra progressiv miljölagstiftning?
ip · H310627 · 2016-05-10 00:00:00 — Interpellation 2015/16:627 Situationen för svenska kulturmiljöer av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) kulturmiljöer är viktiga. De gestaltar vårt lands historia och utveckling, berättar det kollektiva minnet och bildar referenspunkter som inte sällan ger varje ort och ställe dess unicitet. Samhällsbyggnad av högt kulturhistoriskt värde, stationshus, skolor, kyrkor eller äldre landskapsmiljöer uppbådar lokalt ideellt engagemang värt att värna. lockar de turister från hela världen. Ett sammanhållet samhälle vårdar de fysiska rum som förmedlar vår mentala historia genom bebyggelsehistoria eller landskapsvård. är stödet och den politiska viljan för kulturmiljövården eftersatt, såväl i ekonomiska anslag nationellt som i kompetens lokalt. I en undersökning av 2014 visade det sig att endast en tredjedel av kommuner har en antikvarietjänst, och av landets kommuner saknar helt kulturarvskompetens. Detta trots att man har att hantera kulturmiljöfrågor inom ramen för både och kulturmiljölagen. Det är allvarligt då kommuner hanterar kulturmiljöers framtid i samhällsbyggnadsprocesser där kunskap om hur kulturmiljövärden kan värnas, vårdas och visas är centralt. Inte mycket talar för att situationen ser bättre ut . Adekvat kompetens är centralt för att bebyggelsemiljöer inte förvanskas, förringas, skadas eller till och med rivs och ett historiskt kapitel går förlorat. Adekvat kompetens kan göra att ny och äldre bebyggelse kan harmoniera och stärka den lokala identiteten och det demokratiska engagemanget genom till exempel kulturell planering. Bristen på ekonomiska och kunskapsmässiga resurser inom kulturmiljövården kan vara direkt förödande, och runt om i landet rapporteras ständigt om att kulturmiljöer av värde hotas av oaktsam exploatering eller rivning. Inte sällan riktas kritik mot statliga myndigheter, vilka man menar tonar ned kulturarvets roll. På Svenska Byggnadsvårdsföreningens ”gula lista” återfinns över 200 kulturmiljöer av värde som är satta under hot om förvanskning eller rivning, och ett antal av de miljöer som listas är rivna och historia förlorad för framtiden. har länge varnat för konsekvenserna av förslag, då hundratals kvarnar, dammar och andra kulturmiljöer vid vattendrag skulle hotas om utredningens förslag blev verklighet. Frågan är under beredning. Klart är sammanfattningsvis att otaliga kulturmiljöer i stad och land allvarligt hotas av brist på ekonomiskt och kompetensmässigt stöd. Mina frågor till kultur- och demokratiministern är således: Tänker ministern vidta några åtgärder för att säkra skyddet för, och hindra förstörelse av, kulturhistoriska miljöer? Tänker ministern vidta några åtgärder för att säkerställa att nationella mål, lagar och förordningar om kulturmiljövård efterlevs? Är ministern beredd att höja anslagen för kulturmiljövård och/eller se över möjligheten att stärka den kommunala kompetensen på området? Tänker ministern ta några lagstiftningsinitiativ eller vidta andra åtgärder för att trygga kulturhistoriska miljöer?
ip · H310628 · 2016-05-10 00:00:00 — Interpellation 2015/16:628 Evenemangslista av (SD) till Kultur- och demokratiminister (MP) Radio och tv-lagen möjliggör för regeringen att meddela föreskrifter om vilka evenemang som anses vara av så stort samhällsintresse att en väsentlig del av allmänheten bör ha tillgång till dem i fri television. Frågan om att upprätta en evenemangslista med ett antal stora idrottsevenemang som anses vara av allmänintresse hos svenska folket har diskuterats . gav den förra regeringen ett tillkännagivande om att låta ta fram ett förslag till hur en evenemangslista kunde utformas. Myndigheten för radio och tv redovisade, på regeringens uppdrag, sitt förslag . Utöver en lista över evenemang ansåg myndigheten att villkoret om befolkningstäckning skulle anses uppnått om av allmänheten nåddes av programtjänsten. Man ansåg också att tv-kanaler i billigare kanalpaket, utan krav på abonnemang på andra kanaler, skulle räknas som fri television. ansåg inte detta tillräckligt utan gav regeringen ett nytt tillkännagivande om att i den fortsatta beredningen skärpa kraven så att en högre andel av allmänheten får tillgång till de evenemang listan omfattar samt att man skulle tydliggöra att med fri tv avses det licensbaserade grundutbudet och eventuell grundanslutningsavgift till kabelnät. gav nuvarande regering Myndigheten för press, radio och tv ett uppdrag om att ta fram ett förslag till evenemangslista med villkor om en högre befolkningstäckning än vad tidigare förslag presenterat. Myndigheten har berett frågan vidare och redovisat uppdraget till . Man har inhämtat synpunkter från berörda aktörer, genomfört konsekvensanalyser och lämnat förslag på utformning av en evenemangslista som bättre motsvarar den viljeinriktning riksdag och regering framställt. Man bedömer också att förslaget står i överensstämmelse med AV-direktivet, och de kriterier satt upp. närmar sig, och andra stora nationella och internationella idrotts- och sportevenemang som är av intresse för många svenskar, gamla som unga, kan inte ses av alla om aktörer utanför den fria televisionen vinner upphandlingarna. har lämnat flera tillkännagivanden, regeringen har kompletterat med uppdaterade uppdrag och ansvarig myndighet har redovisat ett förslag. Det är således viktigt att frågan inte förskjuts ytterligare. Min fråga till kultur- och demokratiministern är: Är ministern, mot bakgrund av ovanstående, nu beredd att agera skyndsamt för att låta förslaget om evenemangslista implementeras?
ip · H310629 · 2016-05-10 00:00:00 — Interpellation 2015/16:629 Regionbildning av (M) till Statsrådet (S) presenterade den statliga indelningskommittén sitt förslag till nya storregioner. I och fall innebär det ett ingående i region , med , och . Dock råder det stora oklarheter om vilken betydelse denna indelning har. Statsrådet har vid olika tillfällen gett olika motiv. I vår debatt i hänvisade statsrådet till att Kommuner och Landsting har drivit på processen, och i en interpellationsdebatt med mig hänvisade statsrådet till att detta var ett önskemål från personalen i sjukvården. Storregioner måste bygga på bred politisk och folklig förankring, och någon sådant finns enligt mig inte . Det saknas därutöver även konsekvensanalyser. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vad ser statsrådet för fördelar med införliva i region , och vad är det egentliga motivet till förslaget?
ip · H310630 · 2016-05-10 00:00:00 — Interpellation 2015/16:630 Nattågens kvalitet av (M) till Statsrådet (S) SJ har beslutat att de dagliga nattågen till Åre ska upphöra . Detta är ett hårt slag mot till exempel länets alla arbetspendlare. pendlar ca 1 000 personer till och 250 personer till . Det kommer självklart att slå väldigt hårt mot ekonomin i och . Men det framkommer också uppgifter om bristande kvalitet på befintliga nattåg. Dålig kvalitet, smutsiga tågvagnar och problem med SJ:s bokningsapp är några av de problem som vi nu har sett . Bokningsappen har meddelat att tåget har varit fullbokat trots att nattågen ibland har avgått med ett flertal lediga platser. Dessutom har resenärer fått stå och vänta i mitt i för ett tågbyte. Detta är i min mening oacceptabla förutsättningar för en region som för sin basnäring är i stort behov av transporter, såväl för arbetspendlingen som för besöksnäringen. Det är av stor vikt att regeringen i sin roll som ägare av SJ kan säkerställa att SJ bedriver sin verksamhet med hög kvalitet och att förutsättningarna anpassas till det efterfrågade behovet på lokal nivå. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Hur avser statsrådet att arbeta för att säkerställa att har en väl fungerande tågtrafik som möjliggör bra förutsättningar för både arbetspendling och besöksnäring?
ip · H310631 · 2016-05-10 00:00:00 — Interpellation 2015/16:631 betydelse för Stornorrland av (M) till Statsrådet (S) presenterade den statliga indelningskommittén sitt förslag till nya storregioner. I fall innebär det ett ingående i region , med , och . Det finns flera aspekter som behöver lyftas fram. Den moderata utgångspunkten är att om förändringar i den regionala indelningen ändå ska göras måste de motiveras i det enskilda fallet, bygga på tydlig medborgarnytta och ha stark förankring hos dem som faktiskt berörs: människor runt om i landet. Sjukvårdens förutsättningar lyfts fram i debatten, men här behöver även arbetsmarknadens och företagens förutsättningar lyftas fram. Här är exempelvis närhet söderut, mot och , av avgörande betydelse. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vad ser statsrådet för fördelar med införliva i region ?