ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310493 · 2016-03-14 00:00:00 — Interpellation 2015/16:493 Ettåriga uppehållstillstånd av (L) till Arbetsmarknadsminister (S) Höstens migrationspolitiska överenskommelse mellan regeringen och allianspartierna innebar bland annat att treåriga tillfälliga uppehållstillstånd skulle införas som huvudregel. De tillfälliga uppehållstillstånden skulle omvandlas till permanenta om skyddsskälen kvarstår eller om personen i fråga kunde visa på en taxerad inkomst på en nivå som det går att försörja sig på vid tillfället då det tillfälliga uppehållstillståndet löpt ut. I praktiken innebar överenskommelsen således att en person som fått tillfälligt uppehållstillstånd skulle få på sig att komma i sysselsättning för att få möjlighet att stanna i . Dagens etableringssystem innebär att en person som fått uppehållstillstånd tillsammans med Arbetsförmedlingen tar fram en så kallad etableringsplan. Planen gäller i princip men det är inte ovanligt att personen i fråga efter den tiden är kvar i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Regeringen går fram med förslag om en mer restriktiv asyllagstiftning som kraftigt kommer att försvåra för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringens förslag innebär att gruppen alternativt skyddsbehövande, till exempel syrier, i princip ges ettåriga uppehållstillstånd. Och följden blir att Arbetsförmedlingen bara får lägga upp en etableringsplan för en person som flytt från krigets . Etableringsreformen riskerar att försämras och de som drabbas hårdast är de nyanlända. Det finns en stor risk att ettåriga uppehållstillstånd kommer att försvåra integrationen i . Statsrådet har sagt att nyanlända ska jobba , vilket självklart låter positivt. Och verkar regeringen ha höjt ambitionen ytterligare det vill säga att nyanlända ska lyckas få ett jobb. Men frågan är hur realistiskt detta är. Erfarenheten visar att det är svårt att på endast vara redo för svensk arbetsmarknad. Samhället måste ge individen realistiska förutsättningar genom språk, validering och utbildning och det tar självklart olika beroende på varje människas förutsättningar och erfarenheter. Bara att få rätt insatser på plats kan ta tid med svensk myndighetsbyråkrati och dagens långa handläggningstider. Arbetsförmedlingen konstaterar att om ledtiderna från beslut om uppehållstillstånd till beslut om etableringsplan fortsätter att ligga på dagens nivåer innebär det att flertalet av de med ettåriga uppehållstillstånd skulle få etableringsplaner som är betydligt kortare än . Arbetsmarknadsminister har numera rollen som integrationsminister. Jag vill ställa följande frågor: Hur anser ministern att den nya restriktiva asyllagstiftningen och framför allt reglerna om ettåriga uppehållstillstånd är förenligt med realistiska möjligheter för nyanlända att etablera sig på svensk arbetsmarknad? Vad gör ministern för konsekvensanalys avseende regeringens lagförslag om ettåriga uppehållstillstånd och möjligheten för nyanlända att få bra och långsiktiga förutsättningar att etableras i samhället? Hur kommer ministerns arbete med de så kallade snabbspåren att påverkas av de ettåriga uppehållstillstånden?
ip · H310496 · 2016-03-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:496 Villkoren för svenska mjölkbönder av (M) till Statsrådet (S) Situationen för mjölkbönder är dålig. På grund av ett sviktande världsmarknadspris och dålig lönsamhet tvingas fem svenska mjölkbönder att sluta med sin verksamhet. Svenska politiker råder inte över priset och efterfrågan på mjölk, och som bekant skapas inte jobb av politiker. Det finns däremot möjlighet att skapa förutsättningar för jobb på politisk väg genom att förbättra konkurrenskraften för exempelvis mjölkbönderna. Att den inhemska svenska mjölkproduktionen är på väg att slås ut är att betrakta som allvarligt. Vi förlorar delar av vår självförsörjning, och landsbygdens öppna landskap som hålls öppna av betande kor riskerar att växa igen. Mjölkproduktion innehåller även flera led och sysselsätter därför fler människor än bara den enskilde bonden. Den negativa utvecklingen riskerar många jobb på landsbygden. intog landsbygdsminister en samarbetsinriktad hållning gentemot de svenska mjölkproducenterna. Tillsammans utarbetade man en åtgärdslista med 87 punkter som skulle genomföras för att rädda mjölkproduktionen i . Tyvärr ser inte utvecklingen runt om i ut att ha vänt. Krisen fortsätter, och läget börjar bli akut som åtgärdslistan inte har bockats av. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets ställningstagande att de 87 punkterna på åtgärdslistan räcker för att rädda de svenska mjölkproducenterna?
ip · H310497 · 2016-03-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:497 Lagstiftning om jakt i fjällmiljö av (M) till Statsrådet (S) är den svenska fjälljakten inte bara öppen för svenska jägare utan även för andra EU-medborgare. Det är således tillåtet för personer utan svenskt medborgarskap att lösa ett jaktkort och bedriva småviltsjakt i fjällen. Tyvärr saknar många utländska jägare djupare kunskap om fjällvärlden, vilket kan få negativa konsekvenser för fjällvärldens djur och natur. Regeringen är i färd med att utarbeta ett lagförslag för att komma åt den ovan nämnda problematiken. Remissvaren har dock inte varit odelat positiva, och kritik riktas mot att regeringens lagförslag är indirekt diskriminerande gentemot andra EU-medborgare än svenska, då man föreslår att jakt i fjällen ska kräva anknytning till . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att den nya lagstiftningen om jakt i fjällmiljö inte ska strida mot ?
ip · H310498 · 2016-03-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:498 ROT-avdragets påverkan på svartjobb av (M) till Finansminister (S) Socialdemokraterna lovade väljarna inför valet att inte röra ROT-avdraget. När löftet sedan bröts efter regeringens budgetförhandlingar med och förklarade finansministern i en intervju att de pengar staten sparar in i stället skulle gå till att subventionera byggandet av nya hyresrätter. och andra lyfte ett varningens finger om att den minskade utgiftsposten för ROT-avdrag genom regeringens minskade avdragsrätt i stället skulle bidra till att fler människor valde att anlita svart arbetskraft. Det innebär lägre skatteintäkter – men även sänkt förtroende för skattesystemets legitimitet. Tyvärr ser vi redan att den bilden bekräftas. Det kan få allvarliga konsekvenser för svenska skatteintäkter. I årliga undersökning av svenskarnas attityder till svartjobb ser vi stora förändringar sedan S-MP-regeringen tillträdde. kunde en majoritet, , tänka sig att anlita svart arbetskraft. När Alliansen höjde beloppsnivån för ROT-avdraget 2008 började attityderna förändras. var andelen nere på . Årets publicerade undersökning visar att andelen som ställer sig positiva till att anlita svart arbetskraft har ökat . Detta i ett läge då vi har en stor tillströmning av arbetskraft i utan tidigare arbetslivserfarenhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister vilka beräkningar som gjorts på av hur det försämrade ROT-avdraget påverkar mängden svartjobb inom byggbranschen. Jag vill vidare fråga finansministern hur hon bedömer att svenska folkets förtroende för skattesystemets legitimitet påverkas genom de sänkta ROT-avdragen.
ip · H310499 · 2016-03-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:499 Öresundspendlares möjlighet till bolån av (MP) till Statsrådet (MP) Pendlare nekas nya lån, löd en rubrik i . I artikeln intervjuas pendlaren , som arbetar som konservator på i men bor i . Banken, statligt ägda , har nekat kunder som har sitt arbete i att ta lån. Detta har också medfört att andra banker går samma väg. Enligt artikeln ger Icabanken, bank och Bättre bolån också nej till bolån för Öresundspendlare. Anledningen till detta sägs vara att det är svårt att göra en kreditprövning när den avviker från de gängse rutinerna, via Upplysningscentralen. Det förs också fram andra argument, till exempel att snabba växelkurser kan förändra betalningsförmågan och att arbetsmarknadslagstiftningen skiljer sig åt, då anställningstryggheten är mindre i än i . Utvecklingen är mycket oroande. De jobb som finns på den danska sidan är av avgörande betydelse för , och den tillväxt som sker kommer både och till godo. Det har skett ett arbete för ökad integration och färre gränshinder mellan länderna, vilket är angeläget. står vi i en situation där det på grund av gränskontroller har blivit svårare att pendla och där också en sådan här sak bidrar såväl till att det mentala avståndet blir längre som till att det väldigt konkret blir svårare att jobba på andra sidan landsgränsen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa att arbetstagare på den danska sidan inte ska ha sämre villkor för att beviljas bolån än arbetstagare på den svenska sidan?
ip · H310500 · 2016-03-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:500 Fortsatta satsningar på av (M) till Statsrådet (S) Det går inte att nog understryka universitets betydelse för jobb och tillväxt i , och hela . Läkar- och sjuksköterskeprogrammet försörjer (Nus) med kompetent personal som forskningen bidrar till att stärka den totala kapaciteten på Nus. universitets framtida utveckling är en av de viktigaste framtidsfrågorna för hela i ett läge där fyra län ska bli en storregion med 900 000 invånare. När alliansregeringen tog över makten var anslagen till . Under Alliansens tid vid makten höjdes anslagen med . Sådana betydande anslagshöjningar får självklart positiva effekter på såväl kort som lång sikt – det var en investering i från den dåvarande regeringens sida. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka satsningar ämnar statsrådet och regeringen göra på ?
ip · H310501 · 2016-03-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:501 räddningshelikoptrar av (M) till Statsrådet (S) ansvarar för statens räddningshelikoptrar för sjö- och flygräddning. Dessa moderna, nyinköpta helikoptrar utgår från bland annat , och . Helikoptrarnas goda förmåga gör att de även efterfrågas av den kommunala räddningstjänsten. är ett affärsdrivet verk, och helikoptrarna finansieras bland annat av den kommersiella sjöfarten. När helikoptrarna har avvarats för andra insatser än sjö- och flygräddning har därför fakturerat den berörda räddningstjänsten efter att insatsen har genomförts. har ett nytt beslut kommit på att inte längre kommer att begära ekonomisk kompensation för helikoptrarnas insatser som berör annat än sjö- och flygräddning. Självklart ska oanvända resurser utnyttjas vid en nödsituation, men det är inte rimligt att den kommersiella sjöfarten betalar för . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets ställningstagande att den nuvarande situationen, där inte kompenseras för helikopterinsatser utanför sjö- och flygräddning, är tillfredsställande?
ip · H310502 · 2016-03-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:502 Bärgning av bussar av (M) till Statsrådet (S) är det inte tillåtet att bärga eller bogsera ett ekipage som är längre än utan polisens särskilda dispens. Utfärdandet av en sådan dispens kräver dock att polisen finns på plats när bärgningen genomförs. I ett läge där den svenska polismyndigheten står under tunga påfrestningar finns det bättre sätt att utnyttja enskilda polisers arbetstid än att utfärda bärgningsdispenser. Den nuvarande ordningen gör dessutom att väntetiderna innan bärgningen kan komma igång blir långa, och trafiksituationen försämras därför än nödvändigt. Regler som går på tvärs emot det sunda förnuftet och gör vardagen jobbigare för alla parter som berörs bör alltid synas noga. Dagens regelverk för bärgning av ekipage längre än är förlegat och måste förändras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Ämnar statsrådet se över regelverket om bärgning för ekipage som är längre än ?
ip · H310503 · 2016-03-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:503 Svenskt förarbevis för snöskoter i av (M) till Statsrådet (S) Klimatet i norra gör snöskotern till ett effektivt och populärt hjälp- och färdmedel under stora delar av året. Användandet av snöskotern begränsas dock av att det svenska förarbeviset inte är giltigt i , trots att det norska förarbeviset är giltigt i . Gränsöverskridande näringsverksamhet som exempelvis renskötsel blir lidande av det här administrativa hindret. Man kan tycka att frågan borde vara lätt att lösa med tanke på den geografiska, politiska och kulturella närheten till vårt västra grannland. Frågan är dock fortfarande olöst. Det svenska förarbevisets giltighet i är en viktig vardagsfråga för människorna som bor längs gränsen. Infrastrukturminister har tidigare låtit meddela att det pågår en dialog mellan den svenska och den norska regeringen för att lösa frågan. Regeringen har dock inte levererat någon lösning ännu, trots att problemet bör kunna lösas relativt snabbt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: När kan svenska innehavare av förarbevis för snöskoter förvänta sig att det blir tillåtet att köra på båda sidor om den svensk-norska gränsen?
ip · H310504 · 2016-03-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:504 Åtgärder för fler elbilar av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har som ambition att ska vara ett av de första fossilfria länderna i världen. För att lyckas med den ambitionen måste utsläppen från transportsektorn krympa. Tack vare kärn- och vattenkraften är den svenska elproduktionen i princip klimatneutral. Detta för en stor svensk elbilsflotta som försörjs utan klimatpåverkan. Precis som med vanliga bilar kräver elbilar bra väginfrastruktur. Det går således inte att öka antalet elbilar i genom att lägga mer pengar på järnvägen. Bilarna kommer att bli fler, och då behövs nya vägsatsningar. Delar av regeringen har dock aktivt motarbetat nya vägprojekt som exempelvis Förbifarten i . Det går inte att föra en politik som slår generellt mot alla bilar som man vill öka antalet elbilar på våra vägar. Köer och dålig framkomlighet är lika illa oavsett om man sitter i en elbil eller i en bil som drivs av fossila bränslen. Ska regeringen lyckas med sin fossilfria ambition måste antalet elbilar öka dramatiskt. Laddstolpar måste byggas ut, och bättre ekonomiska incitament för att köpa och köra en elbil måste komma på plats. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad ämnar statsrådet göra för att öka antalet elbilar i ?
ip · H310505 · 2016-03-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:505 Ny anläggning för skyddscentrum i av (M) till Försvarsminister (S) Totalförsvarets skyddscentrum i besitter en unik kompetens vad gäller exempelvis kemiska och biologiska vapen. Kriget i visar tyvärr att kemiska stridsmedel är ett reellt hot och att måste ha strategier för hur vi skyddar oss mot den typen av vapen. Det kräver övning, vilket i sin tur kräver lämpliga övningsområden. Skyddscentrum i planerar för en inomhusanläggning för övning av detta slag. I en sådan anläggning kan man lättare anpassa luft och dosering för att framkalla de omständigheter som är lämpliga att öva i. Projektet har tyvärr dragit ut , och det saknas fortfarande ett regeringsbeslut för att upphandlingen ska kunna starta. tvingas Försvarsmakten åka till för att öva i CBRN-miljö eller invänta rätt väderförhållanden i . Det är givetvis tidskrävande. Den anläggning som planeras skulle bli den största i och ytterligare förstärka hela det svenska totalförsvarets förmåga. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Ämnar försvarsministern verka för att regeringen ska fatta ett beslut om en inomhusanläggning för i ?
ip · H310506 · 2016-03-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:506 Kommunala naturreservat av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) står inför en akut bostadskris. Bristen på bostäder är enorm runt om i landet, vilket hämmar tillväxten och den enskildes frihet. Studenter tvingas välja bort utbildningar på grund av att det inte går att hitta någonstans att bo, och arbetssökande tvingas tacka nej till jobb av samma orsak. Det finns en stor efterfrågan på fler bostäder, men ändå byggs det för lite. finns det alldeles för stora möjligheter att stoppa och försena byggprocesser, vilket gör att det är för dyrt och för krångligt att bygga. Byggherrar måste ges incitament för att bygga såväl hyres- som bostadsrätter. är överklagandena för många, och tiden från skiss till inflyttning är alldeles för lång. kan detaljplaneprocesser pågå på grund av detta. Även bullerreglerna är ett betydande problem som sätter stopp för många nya bostäder. Då ansvaret för bostadsbyggande ligger på kommunerna är det svårt för regering och riskdag att styra detta politikområde fullt ut. Det bör däremot finnas möjlighet för regeringen att minska kommunernas möjligheter att medvetet sätta stopp för bostadsbyggande genom att exempelvis instifta kommunala naturreservat. Det är orimligt att enskilda politiker kan förbjuda bostadsbyggande på stora markområden i stadsnära och attraktiva miljöer. föreslår därför att kommunala naturreservat ska kunna upphävas och att det ska vara svårare för kommuner att inrätta sådana från början. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Ämnar ministern och regeringen anamma förslag gällande kommunala naturreservat?
ip · H310507 · 2016-03-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:507 Antalet riksintressen vid bostadsbyggande av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) Bostadsbristen i har övergått i en akut bostadskris. Krisen hämmar samhällsutvecklingen genom att försvåra för städernas tillväxt och den ekonomiska tillväxten för hela landet. Företagare i områden med bostadsbrist får svårt att rekrytera personal, och studenter tvingas tacka nej till platser på högskolor och universitet. Trots att det finns en enorm efterfrågan på bostäder byggs det för lite. Alliansregeringen ökade visserligen takten i bostadsbyggandet, men pekar på att behöver bygga drygt 700 000 nya bostäder fram . Ska vi lyckas med detta måste det blir enklare att bygga. är överklagandena för många, och tiden från skiss till inflyttning är alldeles för lång. har presenterat en rad förslag för att underlätta för bostadsbyggande. Bland annat bör man göra en översyn av antalet riksintressen i landet för att frigöra mer mark till bostadsbyggande. Förslaget bygger på att riksintressena flyttas från myndigheterna till regeringen eller till en särskild nationell expertgrupp. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöministern : Ämnar ministern anamma förslag gällande översyn av antalet riksintressen?
ip · H310508 · 2016-03-23 00:00:00 — Interpellation 2015/16:508 Öresundspendlares lånemöjligheter av (S) till Statsrådet (MP) ”Pendlare nekas nya lån” var en rubrik i . I artikeln intervjuas pendlaren , som arbetar som konservator på i , men bor i . Banken, statligt ägda , har nekat kunder som har sitt arbete i att ta lån. Detta har också medfört att andra banker går samma väg. Enligt artikeln säger , bank och Bättre bolån också nej till bolån för Öresundspendlare. Anledningen till detta sägs vara att det är svårt att göra en kreditprövning, när det avviker från de gängse rutinerna via Upplysningscentralen. Det förs också fram andra argument. Som att snabba växelkurser kan förändra betalningsförmågan och att arbetsmarknadslagstiftningen skiljer sig åt, då anställningstryggheten är mindre i än i . Utvecklingen är mycket oroande. De jobb som finns på den danska sidan är av avgörande betydelse för , och den tillväxt som sker kommer både och till godo. Det har skett ett arbete för ökad integration och färre gränshinder mellan länderna, vilket är angeläget. står vi i en situation där det på grund av gränskontroller blivit svårare att pendla, och där också en sådan här sak bidrar till att såväl det mentala avståndet blir längre, som att det väldigt konkret blir svårare att jobba på andra sidan landsgränsen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att säkerställa att arbetstagare på den danska sidan inte ska ha sämre villkor för att beviljas bolån än arbetstagare på den svenska sidan?
ip · H310509 · 2016-03-23 00:00:00 — Interpellation 2015/16:509 Konkurrensförutsättningarna för svenska bönder av (M) till Statsrådet (S) Ett av de främsta syftena med EU-samarbetet är att skapa en gemensam marknad där spelreglerna är lika, eller åtminstone likvärdiga, inom en rad områden. Med gemensamma regler skapas konkurrensneutralitet för verksamheter i olika delar av EU. Tyvärr är spelreglerna långt ifrån likvärdiga för svenska bönder. I vissa fall finns skillnader till följd av de särkrav som svensk lagstiftning innebär, avseende exempelvis djurskydd eller miljökrav. Det är så att säga ett självpåtaget problem, där svenska politiker har lagt en kostnadsbörda på svenska bönder, vilket är ett problem i sig. Men det rapporteras också återkommande om fall där svenska myndigheter gör en annan, hårdare tolkning av olika regelverk än andra EU-länder. Det finns exempelvis åtskilliga fall där Kemikalieinspektionen inte tillåter växtskyddsmedel som andra länder i EU har godkänt eller gett dispens för. Det blir en orimlig ordning när svenska bönder förbjuds att använda preparat som används i våra grannländer. Det leder till att svenskt lantbruk slås ut och att jordbruksprodukterna i stället importeras från länder utan våra tuffa krav. Det är inte bra för svenskt jordbruk ,och det är heller inte bra för miljön eftersom miljöproblemet bara flyttas till ett annat land. Miljöfrågor måste lösas gemensamt på en gemensam marknad, det går inte att lägga hela den bördan på svenska bönder. Jag är medveten om att statsrådet inte får lov att lägga sig i enskilda myndighetsbeslut, och det är heller inte min avsikt med denna interpellation. Men på ett övergripande plan skulle jag gärna vilja veta hur statsrådet ser på den här problematiken. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt är statsrådet beredd att verka för en ordning där inte svenska bönder drabbas av orimliga merkostnader i form av ytterligare särkrav genom exempelvis svensk lagstiftning eller beslut från svenska myndigheter? På vilket sätt är statsrådet beredd att säkerställa att inte svenska bönder, genom att svenska myndigheter gör helt andra tolkningar av EU-regler än vad motsvarande myndigheter i våra grannländer gör, drabbas av omfattande konkurrensnackdelar?
ip · H310510 · 2016-03-23 00:00:00 — Interpellation 2015/16:510 Åtgärder efter terrordåden i och av (L) till Statsrådet (S) har åter drabbats av avskyvärda terrordåd. Efter har huvudstad drabbats med över 30 döda och över 200 skadade. är det oklart hur många som faktiskt drabbats av Islamiska statens barbari. Regeringen har ingått en överenskommelse med allianspartierna, däribland Liberalerna, och flera åtgärder är under beredning och utredning. Vid sidan av de redan föreslagna åtgärderna har Liberalerna lyft upp frågan om resurser till , vikten av beredskap lokalt och nationellt när det gäller återvändande IS-terrorister som varit i och , men också hur vi ska agera för att förhindra spridning på sociala medier av våldsbejakande islamistiska extrema åsikter. Ingen av de IS-terrorister som återvänt till sitter i fängelse, men frågan är hur många av dessa som har begått brott som kan kopplas till folkbrott eller terrorism. Statsministern höll en presskonferens i men gav då inga besked eller exempel på förslag med nya åtgärder mot terrorn och vår beredskap. Med tanke på att Säkerhetspolisen sänkte hotbildsnivån från nivå fyra till tre har jag följande frågor till statsrådet : Anser statsrådet att Polisen och Säkerhetspolisen har tillräckligt god beredskap om skulle utsättas för ett terrorattentat? De särskilt utsatta områdena i Polisens rapport sammanfaller också enligt forskare med områden som har stora problem med våldsbejakande extremism – vilka nya åtgärder kommer statsrådet och regeringen föreslå mot detta?