ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H410156 · 2016-11-25 00:00:00 — Interpellation 2016/17:156 Förlängning av tillfälliga uppehållstillstånd av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Huvudregeln i den tillfälliga lagstiftning på migrationsområdet som gäller är tillfälliga uppehållstillstånd. är tiden för dem som får flyktingstatus och 13 månader för dem som klassas som alternativt skyddsbehövande. Vi är i en situation med fortsatt mycket långa handläggningstider på . Risken är att en person som får tillfälligt uppehållstillstånd ansöker om förlängning och har fortsatta skyddsskäl men inte hinner få beslut om ett nytt tillfälligt uppehållstillstånd förrän det första uppehållstillståndet har gått ut. Frågan är vad som händer i ett sådant fall. Betraktas personen fortfarande som nyanländ med ett tillfälligt uppehållstillstånd, eller betraktas han eller hon som asylsökande? Är ansvaret för personen kommunens eller ? Mot denna bakgrund vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att säkerställa att personer får beslut om nya tillfälliga uppehållstillstånd i sådan tid att det inte uppstår ett glapp från det att det tidigare tillfälliga uppehållstillståndet har gått ut till dess att det nya tillfälliga uppehållstillståndet börjar gälla? Tänker ministern ta några lagstiftningsinitiativ eller vidta någon annan åtgärd för att tydliggöra om kommunen eller ska ansvara för de personer där ett sådant glapp ändå uppstår?
ip · H410157 · 2016-11-25 00:00:00 — Interpellation 2016/17:157 Företrädaransvar av (M) till Finansminister (S) Fyra av fem jobb växer fram bland de svenska små och medelstora företagen. De är jobbmotor. För att fler jobb ska växa fram behövs en politik och ett regelverk som gör det lönsamt och attraktivt att vara småföretagare. Den som startar företag tar en risk. händer det att affärsidéer inte bär, vilket kan leda till betalningssvårigheter. För dessa situationer krävs ett regelverk som noggrant väger företagarens intressen mot borgenärens intresse av betalning. är reglerna utformade så att en styrelseledamot i ett aktiebolag gentemot det allmänna mycket enkelt kan åläggas ett betalningsansvar, så kallat företrädaransvar. Företrädaransvar regleras i skatteförfarandelagen och gäller skatter och avgifter. Tillämpningen kring företrädaransvaret har blivit mycket tuff. Det innebär att styrelseledamöter i framför allt mindre företag tar stora risker med sin privata ekonomi. Detta kan avskräcka människor från att driva företag och att sätta sig i styrelsen för små aktiebolag. Dessutom framstår det som skevt att skulder till det allmänna får en gräddfil jämfört med enskilda fordringsägare. Min fråga till finansminister blir därför: Avser finansministern att göra en översyn av regelverket gällande företrädaransvaret i skatteförfarandelagen?
ip · H410158 · 2016-11-23 00:00:00 — Interpellation 2016/17:158 Införande av flygskatt av (M) till Finansminister (S) Det saknas klimatskäl för att införa en nationell flygskatt i eftersom flyget ingår i handeln med utsläppsrätter och en sådan skatt därmed bara flyttar utsläppen någon annanstans. är ett glest befolkat land med stora avstånd och vi är helt beroende av fungerande och prisvärda transporter. En flygskatt skulle, liksom den kilometerskatt som regeringen också aviserat att man vill införa, slå hårt mot jobb och tillväxt främst på landsbygden, utan att åstadkomma någon klimatnytta. ”Det är en straffskatt på resor”, konstaterar, helt korrekt, det socialdemokratiska kommunalrådet i i en artikel i . Även när det gäller planerna på en flygskatt för resor utanför EU (utanför utsläppshandelssystemet) finns det nu andra lösningar som gäller internationellt och inte enbart för resor till eller från . för civilt flyg, , kom överens om ett avtal om utsläppsbegränsningar för det internationella flyget, med styrmedel som möjliggör ett fossilfritt flyg. Överenskommelsen är ett viktigt steg framåt för att minska flygets klimatutsläpp, men utan att begränsa människors rörlighet. Systemet blir obligatoriskt 2027, men redan i den frivilliga fas som inleds 2021 kommer flyg motsvarande av världens flygresor att täckas av systemet. Miljöministern har tidigare gett utryck för att en internationell överenskommelse vore att föredra framför en svensk flygskatt. Jag delar den uppfattningen och förutsätter att regeringen också fullföljer den linjen och därmed avbryter planerna på att införa en svensk flygskatt. Finansministerns svar på en skriftlig fråga från undertecknad till miljöministern i detta ärende ger dock inga indikationer på att regeringen skulle vara på väg att avbryta planerna på en flygskatt. Finansministerns svar understryker tvärtom att utredaren tittar på ”hur”, inte ”om”, en flygskatt ska kunna införas. Eftersom det saknas klimatskäl att införa en flygskatt, såväl nationellt som för internationella resor, finns det anledning att misstänka att detta bara är ännu ett sätt för regeringen att öka beskattningen – det vill säga en rent fiskal skatt, som slår hårt mot jobb och tillväxt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : – Vilka motiv ligger bakom regeringens uppdrag att utreda en flygskatt, dels avseende nationella flygresor, dels avseende internationella flygresor? – Är det finansministerns ställningstagande att det finns klimatskäl för att införa en nationell flygskatt i ? – Är det finansministerns ställningstagande att skälen för ett eventuellt införande av en flygskatt i påverkas av den nya överenskommelsen inom , och i så fall på vilket sätt? – Vilket är regeringens motiv för att enbart ge utredaren i uppdrag att analysera hur en flygskatt kan införas, inte att göra en analys av huruvida det alls är lämpligt eller medför några vinster avseende klimatutsläppen?
ip · H410160 · 2016-11-25 00:00:00 — Interpellation 2016/17:160 Höjd skatt på arbete i tider av digitalisering av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) I tider av digitalisering konkurrerar arbetstagare i större utsträckning med till exempel robotar och digitala lösningar. Digitaliseringen medför, och kan antas att fortsatt medföra, att arbetstillfällen försvinner, vilket i sin tur innebär skattebortfall. Då behöver skattebasen breddas – nya tjänster och jobb behöver växa fram. I det läget är det inte önskvärt att beskatta jobb hårdare än vad som redan görs. Den tidigare framtidsministern var detta på spåren och sa sig vilja se över skattesystemet, och hon poängterade att det finns andra sätt att ta ut skatt än att göra det just på arbete. Regeringens förslag om en ny skatt för finanssektorn innebär en extra löneskatt på för finansiella verksamheter som är undantagna från moms. Följden riskerar bli att många finansiella bolag kommer att behöva minska sin personalstyrka för att inte kostnaderna ska skena. pekar på att uppemot 17 000 jobb i finanssektorn hotas. säger ”att en skattehöjning på arbete kommer att drabba de anställda i form av färre arbetstillfällen”. ”Digitaliseringen av finansbranschen kommer leda till stora omstruktureringar och personalminskningar”, fortsätter man. Införs det då en straffskatt på finansanställdas arbete kommer det att ge branschen ytterligare incitament till hårda rationaliseringar och flytt av arbetstillfällen till andra länder, förklaras det. Detta är oroande och riskerar att få påverkan på svensk arbetsmarknad. beskattar redan jobb hårt, och i tider av digitalisering förefaller ytterligare beskattning på jobben vara särskilt riskabel. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister : Hur anser ministern att jobben och arbetsmarknaden kommer att påverkas av höjd skatt på arbete i tider av digitalisering?
ip · H410161 · 2016-11-25 00:00:00 — Interpellation 2016/17:161 Statliga beredskapsjobb av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Att politiker inte kan skapa jobb är väl dokumenterat och något även arbetsmarknads- och etableringsminister brukar påtala. Politiken kan underlätta för företag att bedriva verksamhet och rusta människor för att bli anställningsbara, men det är främst i små och medelstora företag som jobb skapas. Mot bakgrund av detta, och särskilt med tanke på att det också verkat vara arbetsmarknadsministerns uppfattning, uppstår frågor kring regeringens prioriteringar när det gäller jobbpolitiken. gav regeringen ett uppdrag i syfte att underlätta implementeringen av statligt finansierade beredskapsjobb i myndigheter. ”Myndigheterna ska ta fram lämpliga arbetsuppgifter som inte utförs alls eller i otillräcklig omfattning och på lämpligt sätt informera om de lediga jobben”, heter det. hoppas regeringen att beredskapsjobben ska omfatta 5 000 personer. Regeringen vill alltså konstruera jobb som det inte finns behov av. visar nya siffror från att tillväxten i RUT-branschen har stannat av. Antalet utförare av RUT-tjänster har minskat med . ”har vi svart på vitt att utförarna blivit betydligt färre och att tillväxten i de traditionella RUT-tjänsterna varit näst intill obefintlig” skriver man i samband med rapportsläppet. Regeringen försvårar för fler RUT-jobb att växa fram genom att halvera taket i för att i stället försöka konstruera” arbetsgifter som inte utförs” på statliga myndigheter. Frågan är varför ministern och regeringen prioriterar konstgjorda beredskapsjobb i stället för jobb som skapas av efterfrågan i RUT-branschen. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Varför prioriterar ministern och regeringen dessa statliga beredskapsjobb i stället för jobb som skapas av efterfrågan i RUT-branschen?
ip · H410162 · 2016-11-21 00:00:00 — Interpellation 2016/17:162 strukturerade politiska dialog med av (KD) till Utrikesminister (S) När utrikesminister besökte kom överens med den iranska regimen att inleda en strukturerad politisk dialog. Enligt utrikesminister är mänskliga rättigheter en del av denna dialog. Utrikesministern har i ett skriftligt svar till mig klargjort att regeringen under dessa möten kommer att fortsätta uppmärksamma övergrepp i frågor som rör religions- och övertygelsefriheter. Med tanke på att leds av en världens mest brutala och därtill kvinnofientliga regimer finns få gemensamma nämnare med världens enda feministiska regering. Kvinnor stenas till döds i . Faktum är att samma månad som näringsminister besökte dömdes en kvinna till stening i landet. Enligt utrikesminister togs frågan om mänskliga rättigheter upp i samband med besök. Sedan revolutionen har kristna ofta anhållits och åtalats för hot mot den nationella säkerheten eller för spionage. har iranier som konverterat till kristendom fängslats. I finns oroliga anhöriga som sätter sitt hopp till att den ska leva upp till utrikesministerns utfästelser. Mot den bakgrunden vill jag fråga utrikesminister : Är det utrikesministerns bedömning att påtalanden som görs i den strukturerade dialogen skiljer sig från påtalanden som görs i samband med bilaterala besök? Vilken är i så fall skillnaden? På vilken nivå är det utrikesministerns avsikt att den strukturerade dialogen ska föras? Kommer utrikesministern verka för att under dialogen ska söka samråd med oppositionella iranska grupper eller vända sig till exiliranier som arbetar för mänskliga rättigheter och som själva inte kan komma till tals med den iranska regimen?
ip · H410163 · 2016-11-25 00:00:00 — Interpellation 2016/17:163 Beräkningar av minskade klimatutsläpp av (M) till Statsrådet (MP) Klimatutmaningen är global, och varje ton klimatutsläpp är lika skadligt oavsett var i världen utsläppet sker. Det är därför angeläget att de insatser som görs för att minska utsläppen görs utifrån en tydlig beräkning och värdering av hur stora utsläppsminskningar respektive åtgärd leder till. Utgångspunkten bör vara att åstadkomma så stora utsläppsminskningar som möjligt globalt, med de medel som satsas. Det kan i och för sig inte uteslutas att det ibland kan finnas skäl att även göra vissa riktade insatser vid sidan av de åtgärder som beräknas vara mest kostnadseffektiva, men då är det viktigt att både motiven för detta och beräkningarna bakom tydligt redovisas. Regeringen brukar hävda att den satsar rekordmycket på klimatinsatser men syftar då alltid på hur mycket av medborgarnas pengar – skattemedlen – som används, inte på resultaten i form av utsläppsminskningar. Men det är resultatet som räknas, inte hur mycket av andra människors pengar som spenderas. Om regeringen menar allvar med klimatpolitiken är det helt nödvändigt att beräkningar för hur stora klimatutsläppsminskningar regeringens politik beräknas åstadkomma tydligt redovisas. Sådana uppgifter saknas helt i budgetpropositionen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur stora minskningar av klimatutsläppen beräknar statsrådet och regeringen att budgeten ger upphov till? När kan och allmänheten få ta del av de bakomliggande beräkningarna? Förekommer det insatser från regeringens sida som inte är kostnadseffektiva sett till minskningen av klimatutsläpp, och kan statsrådet i så fall redogöra för vilka beräkningar och motiv som ligger bakom dessa insatser?
ip · H410164 · 2016-11-29 00:00:00 — Interpellation 2016/17:164 Återvändandearbetet av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har tagit och tar ett stort ansvar för människor på flykt. har tagit emot 240 000 asylsökande. sökte hela 163 000 människor asyl i . Det är det högsta antalet asylsökande ställt mot invånarantal som ett OECD-land någonsin har tagit emot under ett enstaka år. verkställde polisen 3 417 utvisningar i fråga om ärenden som överlämnats till polisen från . Detta är en minskning från 4 2014 och från 5 2013. Minskningen har skett trots att antalet asylsökande till ökat alltsedan år 2011. Vid ingången av 2016 hade polisen 21 000 ärenden som överlämnats av . Det är djupt problematiskt att effektiviteten i polisens arbete med verkställighet är så låg och att resultatet dessutom har försämrats. Regeringen har i olika sammanhang framhållit att det är fler personer som har fått avslag på sin asylansökan som återvänder frivilligt. Då är det dock viktigt att komma ihåg att antalet avgjorda asylärenden hos ökat kraftigt. Det i sin tur leder helt naturligt till att antalet personer som självmant återvänder blir större. Vi har dessutom haft en ganska stor grupp av personer som återkallat sin asylansökan. Att de återvänder självmant säger sig självt. Detta är dock inte alls detsamma som att effektiviteten i återvändandearbetet ökar. Enligt prognos beräknas och fram till och med över 46 000 personer att avvika efter ett avslagsbeslut. Överlämnande av ärendet sker då till polisen. Det sker också ett sådant överlämnade i fall där tvång bedöms behöva användas. Det rör sig om 18 000 sådana ärenden och fram till och med . Totalt rör det sig alltså om ca 65 000 ärenden som beräknar behöver överlämnas till polisen av . som polisen, enligt vad som har framgått, enbart verkställer 3 500 ärenden . Det är ett omfattande skuggsamhälle som håller på att växa fram i . Skuggsamhället är både orimligt och inhumant för de tiotusentals människor som riskerar att behöva leva i ett djupt utanförskap där många far illa och utnyttjas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka åtgärder kommer ministern och regeringen att vidta för att fler personer som fått avslag på sin asylansökan ska återvända frivilligt? Avser ministern att vidta någon åtgärd inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen för att fler avvisningsbeslut ska verkställas?
ip · H410166 · 2016-11-29 00:00:00 — Interpellation 2016/17:166 Delegationen för att bryta långtidsarbetslöshet av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Enligt Arbetsförmedlingens senaste statistik ökar långtidsarbetslösheten i . Och utmaningarna med att integrera de många nyanlända till är stora. Utan rätt insatser riskerar långtidsarbetslösheten att bita sig fast på höga nivåer. I regeringen är det arbetsmarknads- och etableringsminister som har ansvar för frågor rörande arbetsmarknadspolitiken och nyanländas etablering. Regeringen aviserar i sin budgetproposition att den avser att tillsätta en delegation som ska bidra till att vända utvecklingen i utsatta områden. En delegation ”som bl.a. ska arbeta för att skapa jobb, minska trångboddhet och med andra åtgärder för en förbättrad välfärd”. Och samordningsminister klargjorde i en interpellationsdebatt med mig att delegationen bland annat ska arbeta för att knäcka långtidsarbetslösheten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilken inverkan kommer, enligt arbetsmarknads- och etableringsministern, den nya delegationen att ha när det gäller att bryta långtidsarbetslöshet och underlätta för nyanlända att komma i arbete?
ip · H410167 · 2016-11-29 00:00:00 — Interpellation 2016/17:167 Social housing i av (L) till Statsrådet (MP) Bostadsministerns parti och deras regeringspartner är på väg att införa social housing i i området . Projektet som man marknadsför som ”socialt blandat boende” är i praktiken social housing då man planerar att ställa krav på inkomsttak för att få tillgång till de aviserade bostäderna. Detta trots att samtliga riksdagspartier samt marknadens största parter och Fastighetsägarna är negativa till social housing-system med inkomsttak för att få tillgång till boenden. Hem & Hyra rapporterar följande: ”– Vi måste ha en modell om vi inte bara vill bygga nya gräddhyllor där de med stark inkomst flyttar in. Som politiker måste vi våga prova något nytt, säger (S), ordförande för det kommunala bolaget som äger marken. Sannolikt införs därför ett inkomsttak via Boplats , så att bara den med en lägre inkomst kan bli aktuell som hyresgäst. Därmed går man före i kön, eftersom de med längst kötid ofta har betydligt högre inkomster. – En idé vi tittar på nu är att sätta inkomsttaket till 3–4 gånger hyran, säger , processledare för social hållbarhet på . För de billigaste lägenheterna motsvarar det en månadsinkomst på 17 500–.” Skulle det införas ett hyrestak innebär det slutet för den svenska modellen med hyresförhandlingar och i stället blir det politiker eller politiskt styrda bostadsföretag som sätter hyrorna. Liberalerna anser också att ett smyginförande av social housing i inte borde vara tillåtet utan att frågan utretts och riksdag har beslutat i frågan. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets ställningstagande att har rätt att införa inkomsttak för att få tillgång till bostäder? Är det statsrådets ställningstagande att andra kommuner har rätt att agera på samma sätt som ? Är den modell som vill införa enligt statsrådet förenlig med den svenska förhandlingsordningen för att bestämma hyror? Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för att förhindra att social housing införs i utan att frågan först har utretts, remitterats och beslutats i sedvanlig ordning?
ip · H410169 · 2016-11-30 00:00:00 — Interpellation 2016/17:169 Kilometerskatten av (M) till Finansminister (S) Under budgetdebatten förklarade att de utreder en vägslitageskatt, även känd som ”kilometerskatt”. Enligt dem är detta någonting som behövs för att ska få mer effektiva transporter, och de tror att skatten kommer att förbättra situationen för de svenska åkarna. med flera säger att de inte vill ha någon kilometerskatt, något som är helt förståeligt. Det finns inte tåglinjer till alla hörn. Däremot finns det vägar som lastbilar kan ta sig fram på. Skatten riskerar att bli ett dråpslag mot landsbygden, som är starkt beroende av transporter och leveranser via väg. Det är dessa vägtransporter som kilometerskatten kommer att slå hårt mot, och den kommer att påskynda urbaniseringen. Det verkar som att regeringen saknar en konsekvensanalys och en helhetssyn över hur hela ska kunna leva. Risken är att fler kommer att anlita transporter svart och att kilometerskatten därmed kommer att bli kontraproduktiv. har höga skatter på framför allt drivmedel. En kilometerskatt kommer dessutom att leda till att många chaufförer blir arbetslösa samt orsaka stora negativa konsekvenser för svensk industriproduktion, som är ytterst beroende av bra transporter. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja fråga finansminister följande: Är det finansministerns och regeringens avsikt att införa en kilometerskatt? Vilka åtgärder avser finansministern i så fall att vidta för att mildra de ovan nämnda negativa effekterna av en sådan skatt? Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att säkerställa att står sig konkurrensmässigt gentemot andra länder?
ip · H410170 · 2016-11-30 00:00:00 — Interpellation 2016/17:170 Turkiska statens förhållningssätt till folkmordet seyfo av (L) till Utrikesminister (S) Utrikesminister skriver i ett svar på skriftlig fråga 2016/17:196 om att erkänna seyfo som folkmord: "Vi vill även betona hur viktigt det är att förutsättningar ges för bedrivande av fri forskning och en levande debatt, öppen för internationella forskningsrön och utan censur." Ministern anser alltså att det bör föras en levande debatt om huruvida folkmordet har skett eller inte, detta trots att det vore helt politiskt omöjligt om det gällde andra folkmord som skett . Vidare skriver utrikesministern att det viktigaste är "att de berörda gemensamt analyserar och kommer fram till ett förhållningssätt till övergreppen". Frågan är hur och dess minoriteter ska kunna försonas när förnekandet ännu är en stor del av den officiella turkiska identiteten och historieskrivningen. Eller när ett av de folkmordsdrabbade folken - assyrier/syrianer - inte har några politiska ledare som man kan föra samtal med eftersom de saknar eget självstyre eller en egen stat. Journalisten beskriver väl i sin artikel Såren från folkmordet ännu oläkta den turkiska statens förnekande av folkmordet: "I är det straffbart att kalla händelserna för folkmord, detta enligt den ökända lagparagrafen 301 mot att 'förolämpa den turkiska identiteten'." Nobelpristagaren , den populära författaren och den turkisk-armeniske journalisten (som mördades 2007) hör till dem som åtalats för detta. Utanför är man dock övertygad om att det var ett folkmord som ägde rum. Den svenska erkände detta 2010, och har , , , , , , , , , , och slagit fast att det var ett folkmord. Även och FN har officiellt konstaterat detta. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : 1. Som jag tolkar ministerns svar på min skriftliga fråga menar hon att det bör tillåtas en öppen och levande debatt om folkmordet seyfo. Är det utrikesministerns ställningstagande att man ska tillåta en likadan debatt om Förintelsen, och folkmordet i ? Är det utrikesministerns ställningstagande att försonande samtal kan ske mellan å ena sidan assyrier/syrianer, som inte har en stat och som etniskt rensats från , och å andra sidan staten , som förnekar folkmordet, och att dessa kan betraktas som jämbördiga parter? Är det utrikesministerns ställningstagande att har en öppen och levande debatt om folkmordet med tanke på att personer som har uttalat att de anser att det är ett folkmord har straffats?
ip · H410171 · 2016-11-29 00:00:00 — Interpellation 2016/17:171 Bistånd till de folkmordsdrabbade folken i av (L) till Statsrådet (MP) Biståndsministern har aviserat en särskild satsning om till återuppbyggandet av efter att har besegrats utöver den ordinarie summa som får tillgång till . Men i marknadsföringen av den nya och välkomnande satsningen omnämns inte de folkmordsdrabbade folken yazidier och assyrier/syrianer specifikt. Detta trots att det är dessa grupper som är i störst behov av stöd till återuppbyggnad och trots att det är dessa grupper samt andra minoriteter som är politiskt marginaliserade i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta åtgärder för att säkerställa att biståndet till används till att bygga upp samhällen tillhörande de folkmordsdrabbade folken yazidier och assyrier/syrianer så att de kan återvända dit igen? Är det statsrådets ställningstagande att yazidier och assyrier/syrianer får del av biståndet till på ett icke-diskriminerande sätt? Har statsrådet för avsikt att samarbeta med organisationer som yazidier och assyrier/syrianer har förtroende för? På vilket sätt tänker statsrådet säkerställa att biståndet kommer minoritetsgrupper till del utan korruption och förfördelning till andra grupper?