ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H410124 · 2016-11-14 00:00:00 — Interpellation 2016/17:124 Åtgärder för cykling av (L) till Statsrådet (S) Att cykla är klimatsmart. Cyklister minskar annan trafikträngsel i städer och påverkar luftkvaliteten positivt. Cyklister möter många utmaningar sommar som vinter. Trafikrytm, trängsel, osäkerhet, vägvisning och många andra faktorer påverkar intresset för cykling. saknas infrastruktur för att ta till vara den potential som finns ifall fler skulle välja cykeln som transportalternativ. Varje person som väljer cykeln är en person mindre i bussen, på tåget eller i bilkön. saknas det dels ett nationellt kunskaps-och erfarenhetscenter, dels en aktör som kan bidra till utvecklingen av regelverk på nationell nivå. Det finns ett ökat behov av att samordna strategier, sprida goda exempel och underlätta samverkan mellan olika huvudmän – såväl statliga som lokala. Det behövs stöd i frågor som rör utvecklingen av vad bra standard är vid nyanläggning av cykelinfrastruktur. Där ser vi att det finns en stor okunskap på många håll, även bland statliga aktörer. Statsbidrag behöver kombineras med kunskap om utformning och anläggning av infrastruktur. Exemplen är många på hur nyanlagda stråk kan ha hinder mitt i vägbanan eller hur stråk plötsligt tar slut. Det behövs åtgärder för att underlätta kombinationsresor. Det behövs även riktlinjer för vägarbeten. Hur underhållsåtgärder för exempelvis potthål påverkar cyklister beroende på val av material och metod. Det behövs kunskap om hur cykling ska prioriteras vid målkonflikter. behöver en nationell kunskapshub – ett cykelkansli – med en nationell cykelsamordnare eller ”ambassadör”. Kunskapen om hur man bäst vidtar åtgärder finns inte samordnad . Kunskapen om lyckade åtgärder behöver mot denna bakgrund samlas och spridas. Kommuner behöver bollplank liksom andra aktörer. Det är också viktigt att samla in erfarenheter som sedan kommer till nytta i samband med nya nationella beslut. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra cykelinfrastrukturen och cykelplaneringen? Hur ställer sig ministern till förslaget om att inrätta ett nationellt cykelkansli – ett kunskapscenter – med en cykelambassadör för att samla kunskap om hur man exempelvis utvecklar cykelinfrastrukturen och vidtar åtgärder på bästa möjliga sätt?
ip · H410125 · 2016-11-14 00:00:00 — Interpellation 2016/17:125 Införandet av signalsystemet ERTMS av (L) till Statsrådet (S) överlämnade regeringen propositionen Infrastruktur för framtiden – Innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21) till , med förslag om ekonomiska ramar och inriktning för planperioden. När har fattat beslut fortsätter arbetet med åtgärdsplaneringen, som blir en plan för utveckling av transportsystemet 2018–2029. I denna åtgärdsplanering identifieras vilka objekt som ska prioriteras och i detta sammanhang hanteras även frågan om införandet av (). Planen är beräknad att fastställas av regeringen . ERTMS är ett EU-gemensamt signalsystem vars syfte är att underlätta en gränsöverskridande tågtrafik i . Införandet av ERTMS har varit förenat med vissa problem på de pilotbanor som använder ERTMS i . I finns även problem i införandeprojekten. pågår arbetet inom EU med Work Plan for ERTMS och därför väcker hanteringen en rad frågor då infrastrukturpropositionen 2016/17:21 inte ger tydliga besked kring regeringens ambitioner avseende implementeringen. Totalt sett handlar om ca . Det sker parallellt med stora resursbehov för förstärkt spårunderhåll, brounderhåll och kontaktledningsunderhåll på järnvägar som finns i . liksom övriga medlemsländer ska anmäla sina nationella genomförandeplaner till kommissionen. Genomförandeplanen ska bland annat innehålla en kostnads- och nyttoanalys för ERTMS-genomförandet. Implementeringen av ERTMS är beroende av den åtgärdsplanering som följer på beslut om infrastrukturpropositionen. I detta sammanhang hanteras även frågan om införandet av ERTMS. De införandeproblem som finns med ERTMS oroar och bristerna påverkar dem som är helt beroende av att tågen rullar – inte minst där andra transportmöjligheter inte står till buds. Med anledning av detta vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Hur tänker statsrådet agera för att ta tillvara på synpunkter från aktörerna inom järnvägssektorn beaktats avseende kommande genomförandeplaner och implementeringen av ERTMS inför regeringens kommande beslut avseende Work Plan for ERTMS? Kommer infrastrukturministern att beakta möjligheten att senarelägga införandet av ERTMS? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ingen driftsättning ska ske med mindre än att ERTMS visar sig motsvara de kvalitetskrav som ställs?
ip · H410127 · 2016-11-15 00:00:00 — Interpellation 2016/17:127 Nya regler för underhållsstöd av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Underhållsstödet är en viktig del av den ekonomiska familjepolitiken som dels ska se till att barnens behov blir tillgodosedda, dels avkräva båda föräldrarna ett ekonomiskt ansvarstagande. Det är därför angeläget att stödet är utformat så att det åstadkommer de önskade effekterna. Barnens rätt till underhåll regleras av två separata regelverk i . Den ena delen är det civilrättsliga regelverket, avseende underhållsbidrag, och det andra är det offentligrättsliga regelverket, avseende underhållsstöd, vilket administreras av . Regeringen föreslog nya regler kring utbetalning av underhållsstöd, vilka började gälla . Enligt de nya reglerna ska en förälder som betalat sitt underhåll i rätt tid i följd inte längre behöva sköta betalningen via . De nya reglerna löser tyvärr inte grundproblemet med frånvarande föräldrar som inte tar sitt ekonomiska ansvar fullt ut. Det finns tvärtom tydliga indikationer på att ett av de större problemen med de tidigare reglerna – att de verkade konfliktdrivande – rent av kommer att förvärras efter de ändringar som trätt i kraft. Många ensamstående föräldrar, av vilka majoriteten är kvinnor, har uttryckt oro för att regelförändringen ska leda till konflikt och uteblivna betalningar. Därtill har många av landets kvinnojourer varnat för att de nya reglerna kan få direkt farliga konsekvenser i de fall separerade mödrar lever under hot om våld. I dessa fall kan ekonomin bli ett sätt för männen att utöva påtryckningar mot kvinnor och återta kontrollen över deras redan utsatta situation. Det riskerar att bli följden av att myndighetstillsynen försvinner när inte längre agerar mellanhand. varnade jag i talarstol för just de här konsekvenserna. ställde jag även en fråga till socialförsäkringsminister om vilka åtgärder hon avser att vidta för att minimera risken för att konflikt och osämja uppstår mellan föräldrar som inte kan komma överens om underhållsstödet på egen hand. Ingenting i svaret vittnade dock om att regeringen är lyhörd inför de varningar som framförts av bland annat ensamstående föräldrar, organisationer och kvinnojourer. Sammanfattningsvis riskerar de nya reglerna att förfela sina två huvudsyften: att förmå frånvarande föräldrar att ta ett större ekonomiskt ansvar för sina barn och att minimera risken för konflikt mellan separerade föräldrar. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga socialförsäkringsminister : Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att minimera risken för att konflikt uppstår mellan föräldrar som inte kan komma överens om underhållsstödet på egen hand?
ip · H410128 · 2016-11-15 00:00:00 — Interpellation 2016/17:128 nya regler om underhållstödet av (M) till Socialförsäkringsminister (S) trädde de nya reglerna om underhållstödet i kraft. Enligt de nya reglerna ska inte längre betala ut fullt underhållstöd i fall där en underhållsskyldig förälder har betalat underhållet till . Enligt de nya reglerna försvinner som mellanhand , och efter det ska föräldrarna själva sköta betalningarna utan . Det finns en stor oro för att de nya reglerna kan användas av den ena parten för att utöva påtryckningar på den andra. Detta är bekymmersamt. tycker att de nya reglerna inte löser de grundläggande problemen med föräldrar som är frånvarande och inte tar sitt ekonomiska ansvar fullt ut. I stället kan de nya reglerna verka konfliktdrivande. Föräldrar förväntas i större utsträckning ta ansvaret själva och komma överens om och sköta betalningarna av underhållet. I den bästa av världar skulle alla föräldrar såklart komma överens. Men så är det tyvärr inte i många fall. har föreslagit att man ska tillsätta en utredning, med uppdrag att i grunden göra om dagens konstruktion med underhållsbidrag och underhållstöd. I stället för dagens system, som bygger på barnets ekonomiska behov ställt i relation till föräldrarnas ekonomiska förmåga, vill vi se ett annorlunda system. Vi vill se en mer neutral, objektiv och förutsebar beräkning av underhållet och dess storlek. Denna ska bygga på att en viss och i förväg bestämd procent av den frånvarande förälderns inkomst ska gå till barnet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vilka initiativ eller åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att minimera riskerna för konflikter mellan föräldrar i samband med underhållsstödet?
ip · H410129 · 2016-11-15 00:00:00 — Interpellation 2016/17:129 Otydliga regler för delningsekonomin av (M) till Finansminister (S) Världen blir alltmer berikad av nyskapande sätt att dela och hyra ut egendom på. Framväxten av digital teknik och sociala medier har skapat nya sätt att kommunicera och leva av. har alla möjligheter att bli en ledande nation inom den så kallade delningsekonomin, men för att detta ska bli verklighet krävs mod att kliva in . Med delningsekonomin åsyftar ”de transaktioner där underutnyttjade tillgångar säljs, hyrs ut, byts, samägs eller samnyttjas, huvudsakligen via en digital marknadsplats som inbegriper en tillhandahållare, utförare och en konsument”. Nya idéer kan förändra en hel bransch och erbjuda lösningar som passar många bättre än tidigare alternativ. Regeringen måste välkomna detta som reglerna förbättras och utvecklas i samklang med utvecklingen. Att göra sin plikt och sedan kräva sin rätt ska vara en självklarhet. har nämligen identifierat och bekräftat att det finns skattefel inom delningsekonomin, något de säger beror på att det är för krångligt och otydligt för aktörerna hur och vilka skatteregler som ska tillämpas på deras verksamhet. Att möjliggöra goda förutsättningar för aktörer inom delningsekonomin och för företag är av stor prioritet för oss moderater. Vi ser att det är hos de små och medelstora företagen som flest jobb skapas. Där föds idéer och tankar som skapar ringar på vattnet av välstånd. Därför påpekar jag gång på gång för finansministern hur viktigt det är att skapa ett bättre företagsklimat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vad avser finansministern att göra för att anpassa skattesystemet till delningsekonomin? Vilka lagförändringar och skatteregelförändringar är finansministern beredd att ta initiativ till för att förbättra för aktörerna inom delningsekonomin?
ip · H410132 · 2016-11-16 00:00:00 — Interpellation 2016/17:132 Framtiden för public service av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) har det förts en intensiv debatt om public service. Public service berör. Public service stör. Det ska också public service göra. Att public service väcker engagemang och debatt är därför mer än välkommet. Till skillnad från i andra länder i vår närhet handlar debatten i dock för det mesta om hur public service kan utvecklas, snarare än om hur den kan avvecklas. Det är min övertygelse om att såväl status som position för public service stärks när dess uppdrag debatteras. Vi befinner oss mitt i nuvarande tillståndsperiod för våra public service-bolag, och det är mer än hög tid att diskutera villkoren för kommande sändningsperiod med start . Det är också dags för en halvtidsavstämning av nuvarande sändningstillstånd. riktade en enig riksdag ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda förutsättningarna för radio- och TV-avgiften, före nästa sändningstillstånd 2020. Detta krav inskärptes så sent som . Vid en frågestund i ställde jag tre frågor till kultur- och demokratiministern. När avser kultur- och demokratiministern ta initiativ till att en utredning om en ny finansieringsmodell kommer på plats? Hur tänker sig kultur- och demokratiministern formerna för hur de nya sändningsavtalen ska arbetas fram? Och vad händer med halvtidsavstämningen? I sitt svar meddelade ministern att processen vad gäller halvtidsavstämningen är inledd och att man kommer ha ett möte med representanter för public service-bolagen . Vad gäller övriga frågor blev hon svaret skyldig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiminister : När avser kultur- och demokratiministern gå vidare med att utreda förutsättningarna kring en ny finansieringsmodell för public service, och under vilka former kommer frågan att utredas? Under vilka former kommer utredningen av nya sändningstillstånd att genomföras och när kommer detta att ske?
ip · H410133 · 2016-11-17 00:00:00 — Interpellation 2016/17:133 Det svenska stödet för medlemskap i () av (V) till Utrikesminister (S) Efter att 1974 provsprängde kärnvapen med kanadensiskt plutonium som bränsle bildades (). Detta eftersom provsprängningen var ett uppenbart brott mot de garantier som lämnats om att materialet enbart skulle användas till fredliga ändamål. NSG har som syfte att säkra icke-spridning av kärnvapen genom riktlinjer för export av kärnteknologi och relaterade produkter till denna. ingick 2006 ett avtal med om civilnukleär handel och ville göra ett undantag för i NSG:s riktlinjer. Dåvarande utrikesminister tog givetvis ställning för att stödja detta undantag under stark kritik från bland annat ledande socialdemokrater. Kritiken var befogad då detta gick helt emot de principer arbetat för sedan icke-spridningsavtalet (NPT) trädde i kraft . har sedan gått vidare och föreslagit att även ska kunna bli medlem i NSG. Det skulle då bli det första medlemsland som inte är part i NPT eller något avtal om en kärnvapenfri zon. Detta trots att NSG:s principer för medlemskap kräver att stater antingen är part i och följer NPT eller i en kärnvapenfri zon. Att acceptera som medlem försvagar hela arbetet för kärnvapennedrustning. Flera forskares bedömning är att inte klarar NSG:s principer för medlemskap och inte har följt de löften som gjordes i samband med undantaget 2006. Det kan slutligen påpekas att har vetorätt i NSG. Jag vill därför fråga utrikesminister : Hur agerar och kommer ministern vidare att agera i denna fråga?
ip · H410136 · 2016-11-21 00:00:00 — Interpellation 2016/17:136 Deltidspoliser av (M) till Statsrådet (S) För är det självklart att ska fungera väl i hela . En bärande tanke bakom omorganisationen av polisen var att förbättra resultaten och att utöka den lokala polisbemanningen i hela landet. Målsättningen är viktig och är grunden för att kunna förbättra den svenska polisen. Målsättningen har dock långt ifrån nåtts, vilket bland annat Statskontorets utvärdering av polisreformen har visat. Det lokala polisarbetet behöver stärkas, inte minst i de delar av landet där avstånden är stora och befolkningsunderlaget är litet samt i landets utanförskapsområden. Svensk polis står inför stora utmaningar. De sjunkande utredningsresultaten är en tydlig indikator som visar att utvecklingen just nu går åt fel håll. Många medborgare upplever dessutom att de saknar en närvarande och synlig polis. Detta är särskilt påtagligt på lands- och glesbygd. Det behövs en kombination av ökade resurser och mer effektiva sätt att använda befintliga ekonomiska och personella resurser. De åtgärder som regeringen har lagt fram för är i det sammanhanget inte tillräckliga, utan mer behöver göras. Jag har tidigare, i en skriftlig fråga, frågat statsrådet hur han ser på förslag om att undersöka möjligheten att införa ett system med deltidspolis för att avhjälpa polisens resursbrist. Statsrådets svar på frågan antyder att han väljer att tolka vårt förslag i en riktning som handlar om polisanställdas möjlighet att arbeta deltid. Detta är en felaktig tolkning av vårt förslag. Stora delar av räddningstjänsten i landets kommuner, landsting och regioner bygger på deltidsanställd personal, vilket fungerar väldigt väl. För att polisen bättre ska kunna anpassa sin verksamhet utifrån lokala behov och förutsättningar vill vi därför se över möjligheten att införa deltidspoliser. Detta ska vara fullt utbildade poliser som väljer att kombinera sin anställning inom polisen med ett annat yrke. Ett sådant system skulle inte bara kunna leda till en mer lokalt förankrad polis i hela landet utan också vara en stor tillgång vid särskilda händelser, som exempelvis Husbykravallerna eller vid den stora flyktingströmmen . Deltidspoliser skulle även innebära en möjlighet att snabbt få tillgång till utbildad polis för att stödja den ordinarie verksamheten på ett välbehövligt sätt. Det vore också ett sätt att se till att lands- och glesbygd skulle kunna få tillgång till fler poliser. Mot bakgrund av ovanstående vill jag rikta följande frågor till statsrådet: Hur ser statsrådet på möjligheten att införa ett system med deltidspoliser enligt det förslag har lagt fram för att stärka polisens förmåga särskilt på lands- och glesbygden? Avser statsrådet och därigenom regeringen att ta några initiativ för att utreda förutsättningarna för att införa ett system med deltidspoliser i ?
ip · H410137 · 2016-11-21 00:00:00 — Interpellation 2016/17:137 Textilinsamling av företag av (C) till Miljöminister (MP) har länge varit ledande i arbetet för att ska bli mer resurseffektivt och få en cirkulär ekonomi. I alliansregeringen tog vi initiativ till skärpta regler, insamlings- och återvinningsmål samt servicekrav för producentansvar för bland annat förpackningar, tidningar och elavfall. Ett annat initiativ rörde textilier. beslutade alliansregeringen att ge i uppgift att utreda förutsättningarna för ökad insamling och ett producentansvar för textilier. Uppdraget redovisades , och konstaterar bland annat att den svenska konsumtionen av kläder och hemtextil uppgår till ca per person och år. Mer än hälften av detta går till förbränning. Ungefär hälften av de textilier som finns i restavfallet är hela och hade kunnat återanvändas. Det är tydligt att det finns stor potential att förbättra hanteringen av textilavfall. Införandet av ett producentansvar vore ett sätt att förbättra insamling och återvinning och därmed minska miljöpåverkan. Genom att ge producenterna det fulla ansvaret för insamling och återvinning skapas också incitament och förutsättningar för nya tjänster och lösningar för bättre service, teknikutveckling och innovation. Det gynnar företagande och skapar fler jobb. Ett obligatoriskt producentansvar skulle även skapa jämbördiga krav på alla producenter. I väntan på att utredningen skulle bli klar har flera företag börjat erbjuda konsumenter ersättning när de lämnar in uttjänta textilier. Därför är det mycket bekymmersamt att , i samband med att man överlämnade rapporten, konstaterade att dessa företags frivilliga producentansvar bryter mot gällande regler och i praktiken är olagligt. Det förefaller närmast absurt att företag som frivilligt tar ett utökat miljöansvar skulle agera olagligt. Frågan är om miljöministern och regeringen delar bedömning att den frivilliga insamling av uttjänta textilier som sker är olaglig. Mot den bakgrunden vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder kommer miljöministern och regeringen att vidta för att förtydliga regelverket så att frivillig insamling kan fortsätta? Vilka andra åtgärder avser miljöministern att vidta för att förbättra insamling och återvinning av textil, för mindre miljöpåverkan, fler företag och fler jobb?
ip · H410139 · 2016-11-21 00:00:00 — Interpellation 2016/17:139 Nationell antidopningsorganisation av (M) till Statsrådet (S) Vid en kontroll hos kommun av prestationshöjande kosttillskott framkom det att närmare hälften, , av de kontrollerade preparaten hade någon form av avvikelse i form av bristande märkning, fel enhet eller att märkning på svenska saknades. Totalt undersöktes 62 olika kosttillskott. Detta visar dels på vikten av att stärka kontrollen av kosttillskott, som i vissa kommuner har varit eftersatt, dels att problemen med användandet av kosttillskott med otillåtna preparat sprider sig alltmer utanför elitidrotten. Problemet med dopning är nu inte bara ett idrottsproblem utan också ett folkhälsoproblem. Ansvaret bör därför lyftas upp och även ta större hänsyn till motionsidrotten. Ett förslag handlar om samla det nationella antidopningsarbetet till ett oberoende nationellt antidopningsinstitut. I ett svar hänvisade statsrådet till att betänkandet Antidopning – En ny väg för arbetet mot dopning (SOU 2011:10) för tillfället bereds i och att ytterligare överväganden behöver göras innan frågan om en nationell antidopningsorganisation kan besvaras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet att ge besked kring planerna att samla det nationella antidopningsarbetet till en nationell antidopningsorganisation?
ip · H410140 · 2016-11-21 00:00:00 — Interpellation 2016/17:140 De afghanska tolkarnas rättigheter av (L) till Utrikesminister (S) deltog i den fredsfrämjande militära insatsen ISAF (Assistance Force) i . För att kunna genomföra uppdraget anlitade Försvarsmakten ett antal lokalanställda tolkar. Sammantaget kom ett fyrtiotal tolkar att tjänstgöra tillsammans med de svenska trupperna. På grund av detta arbete har dessa tolkar kommit att utsättas för hot av det regeringsfientliga motståndet. När tolkarnas situation blev känd för regeringen kom den att instruera och Försvarsmakten att hjälpa tolkarna genom att erbjuda dem uppehållstillstånd via kvotflyktingsprogrammet. Detta kom att kallas ”den särskilda ordningen”. Emellertid kom endast 21 tolkar med familjer att hjälpas på detta sätt – endast de tolkar som var anställda . Övriga tolkar, ca 20 personer, fick ingen hjälp. Försvarsmakten har hävdat att de av lagliga skäl inte har kunnat hjälpa dem. Säkerhetsskyddslagen medger inte prövning av tidigare anställd personal. finns det därför ett tjugotal tolkar kvar i som kan visa att de har tjänstgjort med den svenska försvarsmakten och som menar att de lever under fara på grund av detta men som svenska myndigheter inte har visat något intresse av att hjälpa. Migrationsdomstolens lagakraftvunna dom från ger dessa tolkar rätt att ansöka om uppehållstillstånd med hänvisning till och 5 kap. 3 a § tredje stycket 3 utlänningslagen. Ansökan om uppehållstillstånd ska lämnas in till en ambassad. Detta framgår av föreskrift MIGRFS 07/2015. Följaktligen har tolkarna rätt att lämna in sina ansökningar om uppehållstillstånd på svenska ambassaden i . har det emellertid visat sig att ambassaden inte har velat ta emot ansökningar om uppehållstillstånd. Ett antal tolkar har försökt lämna in sina ansökningar, men ambassaden har vägrat att ens ta emot handlingarna. Det är uppenbart att lagen inte följs av tjänstemän på . Det framgår av föreskrift att ambassaden i är rätt instans för tolkarna att vända sig till. Därtill finns det anledning att påpeka att en svensk förvaltningsmyndighet inte har rätt att neka en enskild att lämna en handling till myndigheten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Tänker utrikesministern vidta någon åtgärd gentemot ambassaden i med anledning av det som har framförts?