ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310740 · 2016-06-16 00:00:00 — Interpellation 2015/16:740 Olagliga körskolor av (M) till Statsrådet (S) Problemet med de olagliga svarta körskolorna har ökat. Enligt uppger av medlemmarna att problemet med svarta körskolor är mycket stort. Det rör sig om privatpersoner som registrerar sig som handledare för ett stort antal personer. Handledaren tar sedan betalt av eleverna utan att vara registrerad som näringsidkare och betalar därför ingen skatt. Det är inte rimligt att lagliga körskolor ska bli utkonkurrerade av svarta körskolor som inte betalar skatt och följer det rådande regelverket. Polisen måste stävja den här typen av kriminalitet. ska inte få försämrade konkurrensvillkor på grund av att det inte råder lag och ordning. I förlängning är detta inte bara en fråga om villkoren för körskolor utan för näringslivsklimatet i stort. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att intensifiera arbetet för att stävja problematiken med olagliga körskolor?
ip · H310741 · 2016-06-16 00:00:00 — Interpellation 2015/16:741 Näringslivets konkurrenskraft i av (M) till Statsrådet (S) Under /12 ställde statsrådet , då i egenskap av riksdagsledamot, en interpellation till den dåvarande näringsministern . Statsrådet argumenterade för att näringslivet i behöver goda förutsättningar för att kunna behålla sin konkurrenskraft och öka sin export. Statsrådet gjorde då en korrekt analys. Utan rätt förutsättningar kan inte näringslivet nå sin fulla potential. Statsrådet ingår dock i en regering vars statsminister talar om att det är de olika departementen och ministrarna som har till uppgift att skapa fler jobb. I egenskap av energiminister är statsrådet dessutom själv ansvarig för ett politikområde vars påverkan på konkurrenskraft inte nog kan understrykas. Utan billig och tillförlitlig energi finns det ingen framtid för den tunga industrin i norra . Det är min förhoppning att statsrådet fortfarande kommer ihåg vad som stärker näringslivets konkurrenskraft och att politiker inte skapar nya jobb. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder inom energiområdet avser statsrådet att vidta för att förutsättningarna för en god ekonomisk utveckling ska vara fortsatt goda i norra ? har frågat mig vilka åtgärder inom energiområdet som jag avser att vidta för att förutsättningarna för en positiv ekonomisk utveckling även fortsättningsvis ska vara goda i norra . Utgångspunkten för fråga är mycket viktig, nämligen industrins konkurrenskraft och samhällets behov av en trygg och hållbar elförsörjning. Det var just mot den bakgrunden som regeringen tillsatte en . I kommissionens direktiv pekar regeringen på att elförsörjning står inför stora utmaningar, primärt gällande elförsörjningen i . Vi är beroende av en säker och tillräcklig energiförsörjning som kan bidra till social och ekonomisk utveckling, som bibehåller och stärker näringslivets internationella konkurrenskraft och som skapar möjligheter att kostnadseffektivt möta högt ställda miljö- och klimatpolitiska ambitioner. Regeringspartierna har tillsammans med , slutit en ramöverenskommelse om den svenska energipolitiken. Överenskommelsen skapar långsiktighet och tydlighet för marknadens aktörer och bidrar till nya jobb och investeringar i . Med ramöverenskommelsen får även fortsättningsvis goda förutsättningar för konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning. har under ett normalår ett elöverskott på ca . Regionen har ur detta perspektiv goda förutsättningar för en positiv ekonomisk utveckling. Tredje vice talmannen konstaterade att interpellanten inte var närvarande i kammaren och förklarade överläggningen avslutad.
ip · H310742 · 2016-06-16 00:00:00 — Interpellation 2015/16:742 Vägunderhållets påverkan på nollvisionen av (M) till Statsrådet (S) I finns det en bred politisk uppslutning kring nollvisionen. Målet om noll dödade i trafiken är på inga sätt uppnått, men ju bättre våra vägar underhålls och förstärks desto säkrare blir det för varje enskild trafikant. Under Alliansens år vid makten minskade antalet dödade i trafiken kraftigt. Ska dödsolyckorna fortsätta att minska måste vägarna ständigt förbättras. I regeringens vårändringsbudget föreslås en minskning av vägunderhållet med . Besparingen betyder att planerade projekt kommer att försenas och att våra vägar lämnas i ett sämre skick. I förlängningen riskerar detta att leda till en osäkrare trafiksituation, vilket skulle ha en negativ inverkan på trafiksäkerheten och nollvisionen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets ställningstagande att regeringens besparing om på vägunderhållet är förenligt med nollvisionen?
ip · H310743 · 2016-06-16 00:00:00 — Interpellation 2015/16:743 konkurrenskraft av (M) till Statsrådet (S) I regeringens vårändringsbudget minskas anslagen till vägunderhåll med . är ett land med långa avstånd och ett näringsliv som är beroende av väl fungerande transporter på såväl väg som järnväg. Konsekvenserna av regeringens minskade anslag till vägunderhållet blir ofrånkomligen att ett antal underhållsarbeten behöver skjutas och att skicket på landets vägar försämras. konkurrenskraft har redan försämrats av att regeringen höjer skatterna på både företagande och jobb. Minskat underhåll av vägarna kan ytterligare hämma industrins konkurrenskraft, den ekonomiska tillväxten och skapandet av fler jobb. Regeringen har som mål att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020, men såväl framstående experter som svenska folket tvivlar på att regeringen lyckas uppfylla sitt mål. Infrastrukturen fungerar som blodomlopp. Åtgärder inom transportpolitiken får således konsekvenser för ekonomi, jobb och företagande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets ställningstagande att mindre till vägunderhållet är förenligt med regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020?
ip · H310745 · 2016-06-15 00:00:00 — Interpellation 2015/16:745 Besparingar i assistansersättningen av (L) till Statsminister (S) Personer med personlig assistans och deras anhöriga är mycket oroliga. En ogin inställning hos den rödgröna regeringen tillsammans med allt snålare rättspraxis och tuffare villkor för assistansanordnarna gör att många nu upplever frihetsreformen som akut hotad. Den rödgröna regeringen verkar sakna vilja och intresse att utveckla LSS och den personliga assistansen. Varje gång de talar om assistans ligger fokus på kostnadsökningar och fusk. Den nytillsatta utredningen om LSS har ensidigt fokus på att minska kostnader. Ordet ”kostnader” nämns 41 gånger i direktivet, ”valfrihet” inte , och det enda resonemanget om ”goda levnadsvillkor” handlar om hur man ska kunna snäva in och begränsa vad det innebär. I partiledardebatten sa statsministern att det är nödvändigt att se över systemet så att det inte finns några kostnadsökningar som inte är motiverade. Det håller vi med om! Men den analysen måste göras först. Verkligheten är att sparkraven redan har börjat, innan utredningen ens har påbörjat sitt arbete. Regeringen har gett uttryckliga instruktioner till att dra ned på antalet timmar i assistansersättningen, och godkänt att utbetalningsreglerna skärps. Till det kommer att rättspraxis blivit allt snålare, och allt längre från hur reformen var tänkt när den genomfördes . Sammantaget har det fått helt orimliga konsekvenser. Ansvaret övervältras på föräldrar och andra anhöriga som får dra ett mycket tungt lass. Både anhöriga och brukare som tidigare kunnat jobba tack vare assistans måste lämna sina jobb. har villkoren för assistansanordnarna blivit allt tuffare. Schablonersättningen har haft låg eller ingen uppräkning alls , som skärper utbetalningsreglerna. är det bara kommunerna och de allra största assistansföretagen som finns kvar, och då försvinner en av grundtankarna med LSS – valfriheten. Utredningen behövs, framför allt för att utveckla och förtydliga LSS så att människor får det stöd de behöver. Men det behövs redan nu tydliga besked att personer med omfattande funktionsnedsättningar ska få möjlighet att leva, inte bara överleva. Mot den bakgrunden undrar jag vilka besked regeringen kan ge redan nu för att lindra oron hos dem som behöver assistans för att leva som andra. Jag vill därför fråga statsminister : Vilka initiativ är statsministern beredd att ta nu för att vända den negativa trend som beskrivs ovan när det gäller assistansersättningen?
ip · H310746 · 2016-06-20 00:00:00 — Interpellation 2015/16:746 Decimering av marinens övningsförmåga av (KD) till Försvarsminister (S) ”Försvarsmaktens samlade operativa förmåga bygger på att det finns samövade krigsförband och att det finns kunskaper och planer på hur stridskrafterna ska användas på ett effektivt sätt. Förmågan utvecklas bl.a. genom utbildning och övning.” ”För att successivt bygga upp den efterfrågade operativa förmågan bör större kvalificerade stridskraftsgemensamma försvarsmaktsövningar genomföras regelbundet.” Detta är citat från den inledande texten under rubriken i den försvarspolitiska inriktningspropositionen –2020. Grunden är mycket riktigt, vilket också försvarsministern konsekvent framhäver, att just ha samövade förband och försvarsgrenar. Dock verkar den svenska övningsförmågan just nu riskera att kraftigt decimeras. Enligt uppgift ligger nu Offshores projekt att bygga en vindkraftspark i på regeringens bord för avgörande. Det berörda området är ett av viktigaste och mest frekventerade övningsområden. Uppskattningsvis ligger ungefär hälften av övningsområdet på svenskt territorium. Det potentiella vindkraftsområdet upptar en ansenlig del av detta övningsområde. Vidare ligger ett av flygvapnets – också en försvarsgren som av detta projekt kommer att se sin övningsförmåga kraftigt vingklippt – övningsområden överlappande med marinens övningsområde. Vindkraftsparken utgör hela den nordöstra delen av detta övningsområde. Sammantaget gör ju detta att frågor väcks om i vilken utsträckning man har tagit hänsyn till Försvarsmaktens övningsverksamhet vid planläggningen av vindkraftsområdet. Min fråga till försvarsministern är således: Vilken bedömning gör ministern och regeringen i detta ärende, som till synes går stick i stäv med den antagna försvarspolitiska inriktningspropositionen?
ip · H310747 · 2016-07-11 00:00:00 — Interpellation 2015/16:747 Grov kvinnofridskränkning av (L) till Justitie- och migrationsminister (S) Det tragiska fallet med har än en gång riktat ljuset mot behovet av ökat skydd för de personer som utsätts för allvarliga hot och grovt våld från närstående eller tidigare närstående. handlar det om en kvinna som utsätts av en man, men våldet finns i alla slags relationer. Det behövs både skärpt strafflagstiftning, förbättrade skyddsåtgärder och tydligare förväntningar på att dömda ska delta i behandlingsprogram. Varje gång en person dödas av en närstående trots att hotbilden varit känd på förhand behöver det också kunna tillsättas en oberoende som granskar vilka åtgärder som rättsväsendet och övriga myndigheter vidtog och inte vidtog. har till ansvar att göra övergripande uppföljningar av myndigheters agerande i sådana fall. Granskningen får dock inte ta sikte på enskilda fall. Grov kvinnofridskränkning är ett mycket allvarligt brott och det är viktigt att detta också avspeglas i straffskalan motsvarar detta. Liberalerna anser att minimistraffet för grov fridskränkning eller grov kvinnofridskränkning höjs till fängelse. Den utvärdering av straffen för grov fridskränkning eller grov kvinnofridskränkning som uttalat sig för (bet. 2015/16:JuU18) behöver komma till stånd. Regeringen har ännu inte redovisat hur den avser att verkställa tillkännagivande, till exempel genom direktiv eller tilläggsdirektiv till utredare. Mäns våld mot kvinnor är ett stort samhällsproblem med ett stort mörkertal. Många anmäler inte och därför visar statistiken inte hur omfattande detta egentligen är. Oberoende av detta är det viktigt att följa upp varför inte fler fall som trots allt anmälts av grov kvinnofridskränkning lett till åtal och att utvärdera lagstiftningens tillämpning. Mot den bakgrunden har jag följande frågor till justitie- och migrationsministern: Delar ministern syn att minimistraffet för grov kvinnofridskränkning bör skärpas? Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta med anledning av tillkännagivande om lagstiftningen om grov fridskränkning eller grov kvinnofridskränkning? Vilka åtgärder avser ministern och regeringen att vidta för att utvärdera lagstiftningens effektivitet och förbättra stödet till kvinnor och män som utsätts för grova hot och grovt våld från närstående eller tidigare närstående?
ip · H310748 · 2016-07-25 00:00:00 — Interpellation 2015/16:748 Blåljuspersonalens möjlighet att göra sitt jobb av (KD) till Statsrådet (S) Helgen den 16 – var en kaosets helg i stadsdel /. Bilar sattes i brand, stenar kastades och utryckningar fördröjdes med upp emot pga. av upploppen. En människa omkom också i spåren av allt detta. Om det beror på en fördröjd utryckning eller inte går bara att spekulera i. Men bara det faktum att en utryckning där liv står på spel fördröjs pga. att några individer anser sig ha rätten att kasta sten mot blåljuspersonal är allvarligt nog. Utryckningen skulle normalt ta enligt , chef för brandförsvar. Blåljuspersonalen är, vilket jag också är övertygad om att inrikesministern håller med om, både en utsatt men också ytterst viktigt yrkesgrupp. Det handlar om samhällets grundläggande funktioner – vars skydd enligt min uppfattning behöver stärkas. Upploppen i utfördes av 30-40 personer. De allra flesta är . lade tillsammans med övriga alliansen en motion om att möjliggöra för domstolarna att utdöma ”helgavskiljning med fotboja”. Detta skulle möjliggöra att döma 15 – 18-åringar till fotboja helgtid. Skulle denna möjlighet kunna utnyttjas skulle givetvis också konsekvenserna bli kännbara om man bryter mot sin dom och avviker från hemmet. Därför önskar jag att inrikesministern förtydligar dels hur han tänker göra för att förbättra skyddet för blåljuspersonalen, både för att förhindra att de skadas i sin yrkesutövning men också så att de kan utöva sitt yrke utan fördröjning. Dels önskar jag att inrikesministern förtydligar var det tillkännagivande givit regeringen om helgavskiljning med fotboja är i processen att bli lag.
ip · H310749 · 2016-08-02 00:00:00 — Interpellation 2015/16:749 Det svenska kräftfisket av (M) till Statsrådet (S) införs ett nytt EU-direktiv för att stoppa invasiva arter som kan hota biologisk mångfald. Det innebär att det blir förbjudet att byta, odla, föda upp, transportera, använda och hålla 37 invasiva arter – bland annat signalkräftan. Effekterna och konsekvenserna av detta direktiv blir helt orimliga och kommer att slå hårt såväl mot den svenska kräftskivan som mot jobb och företag över hela - exempelvishar ett företag inom fisk- och skaldjursnäringen i i min valkretsJönköpings län som en följd av detta nödgats säga upp samtliga sina anställda. När presenterade det svenska genomförandet av direktivet stod det klart att en art som hamnat på EU:s dödslista, såsom signalkräftan, inte längre får säljas i . Dessutom klargjordes det att om signalkräftan etablerat sig i ett område ska åtgärder vidtas för att förhindra dess spridning – inplantering av nya signalkräftor där dessa redan finns blir alltså förbjudet. säger att signalkräftor kommer att få fortsätta säljas , men därefter går de svenska signalkräftorna en oviss framtid till mötes. Klart är dock att det inte kommer att vara möjligt att plantera in nya signalkräftor om dagens bestånd av någon anledning slås ut. Då flodkräftan i princip har slagits ut av kräftpesten är signalkräftan nödvändig om vi ska kunna ha något kräftfiske överhuvudtaget. I värsta fall får vi förlita oss på djupfrysta importerade kräftor från – det är inte önskvärt, vare sig ur ett miljömässigt eller jobbmässigt perspektiv. hantering av detta lämnar allt övrigt att önska, men det är också ett faktum att den har varit både oengagerad och inaktiv vad gäller det kanske svenskaste som finns – kräftfisket och kräftskivan. måste regeringen agera, företräda detta genuint svenska intresse och hjälpa till att rädda det framtida svenska kräftfisket. I synnerhet eftersom det i stort sett endast är som påverkas av detta direktiv. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Hur avser statsrådet och regeringen agera för att rädda kräftskivan och det svenska kräftfisket, dess företag och arbetstillfällen?
ip · H310750 · 2016-08-03 00:00:00 — Interpellation 2015/16:750 Aktiviteter för deltagarna i fas 3 av (KD) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Det rapporteras att avvecklingen av den kritiserade arbetslöshetsinsatsen fas 3 går fortare än vad som förväntats. Det kan ju låta bra om det då finns några planerade aktiviteter och stöd i stället för fas 3, exempelvis de utlovade 20 000 extratjänsterna. Dessa har dock inte kommit upp i fler än cirka 800 . utsågs också en person att ge förslag på åtgärder för att utveckla och stärka de arbetsintegrerande sociala företagen. En bra tanke och ett gott initiativ från både arbetsmarknadsministern och näringsministern, eftersom det rör personer som har stått långt ifrån ordinarie arbetsmarknad och får en ny chans till arbete genom socialt företagande. Men ej heller där har något presenterats, vilket gör att många i fas 3 som även funnits i arbetsintegrerande sociala företag inte får vara kvar men får inget i stället. vill se ett samhälle där människor får jobba av sin förmåga. Att därför få komma ut i arbete på ett arbetsintegrerande socialt företag eller på arbetsträning där eller i andra företag och verksamheter, med sin befintliga ersättning i botten – oavsett om det är försörjningsstöd, aktivitetsersättning etc – betyder oerhört mycket. Någonstans måste karriären i arbetslivet börja eller kunna fortsätta om man haft arbetshinder av olika skäl. riskerar tusentals personer både sina ersättningar och sina möjligheter att komma vidare i sin strävan efter ett arbete. Om det är på två, fyra, sex eller spelar ingen roll. Det ska handla om den förmåga varje person har. Min fråga till arbetsmarknadsministern är därför: Var är det tänkt att de drygt 100 000 långtidsarbetslösa ska få sin arbetsträning, praktik eller anställning om varken löftet om insatser för arbetsintegrerande sociala företag eller extratjänsterna infrias?
ip · H310751 · 2016-08-04 00:00:00 — Interpellation 2015/16:751 Personalpolitiken inom polisen av (M) till Statsrådet (S) har media rapporterat om hur nyutexaminerade poliser inte får en tjänst i närheten av sin bostadsort. I stället har de tvingats att flytta eller byta yrke. Med hänvisning till att det är polisbrist över hela landet och att man måste se till att det finns en jämn fördelning så beviljas redan anställda poliser sällan förflyttning. Bland annat har rapporterat om en nyutbildad polis från som mot sin vilja fått placering i - detta trots att polisen har familj och barn och trots att det även i råder akut polisbrist. Behov av fler poliser finns på många ställen i landet, och som situationen ser ut nu kommer inte alla stationer att ha full bemanning. Att inte låta poliser få anställning i sitt närområde verkar ge upphov till en än mindre poliskår. Detta på grund av att nyutexaminerade poliser inte träder i tjänst, befintliga poliser som inte beviljas förflyttningar väljer att ta studieledigt eller avsluta sin tjänst, samt att ledare i de olika regionerna inte fullt ut får vara ledare. Ordföranden i berättar i om den medlemsundersökning förbundet gjort som visar att tre av fyra poliser funderar på att lämna polisyrket samt att var fjärde polis aktivt söker andra arbeten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra personalpolitiken inom polisen för att försäkra att inte poliskåren krymper ytterligare?
ip · H310752 · 2016-08-05 00:00:00 — Interpellation 2015/16:752 Konsekvenserna av ökade kostnader för företagen av (C) till Närings- och innovationsminister (S) kom det ödesdigra beskedet att statliga planerar att säga upp 40 personer i – anställda som främst jobbar inom den administrativa enheten. I stället flaggar för att outsourca verksamheten till utlandet. Enligt så måste de se över sina kostnader och det i kombination med outsourcing är en indikation på att kostnadsläget för anställningar i är för höga. Före valet lovade Socialdemokraterna att minska kostnaderna för företagen, men tyvärr har det visat sig bli det motsatta. När till och med statliga företag överväger att flytta jobben till låglöneländer har det gått alldeles för långt. Ökade skatter och kostnader för företagen går dessvärre även ut över de människor som förlorar sina jobb i exempelvis . För en redan ansträngd arbetsmarknad i området kommer ett varsel i den här storleken att vara väldigt kännbar. Med anledning av detta vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vilka åtgärder kommer ministern och regeringen att vidta för att motverka de varsel som nu lagt i ? Vad kommer ministern och regeringen att göra för att skapa förutsättningar för att förbättra näringslivets villkor? Anser ministern och regeringen att en energiproducerande kommun som borde få ta del av de enorma vinster som staten gör på vattenkraftsverksamheten, och i så fall på vilket sätt?
ip · H310753 · 2016-08-08 00:00:00 — Interpellation 2015/16:753 Nordstream 2 av (KD) till Utrikesminister (S) Det ryska gasbolaget vill bygga ytterligare en gasledning, benämnd Nordstream 2, i och vill därför ha tillgång till hamn. Men i ett allt tuffare säkerhetspolitiskt läge i , och då har en målsättning att minska användandet av fossila bränslen, bör agera och säga nej. användas bara hälften av rörledningar till och detta gäller även Nordstream 1. Vad är då skälet till att man vill bygga mer när det finns en stor överkapacitet? Skälet är med all sannolikhet att ryska och tyska intressenter vill monopolisera gastransport till EU och eliminera all transit genom . Allt tyder på att Nordstream 2 är en viktig pusselbit i Kremls långsiktiga geostrategiska planer. Om bygget av Nordstream 2 genomförs får det direkta och indirekta säkerhetspolitiska konsekvenser för . Vi vet att kontrolleras av den ryska staten som använder bolaget som ett verktyg i inrikes- och utrikespolitiken. De länder i som motsätter sig Nordstream 2 hävdar, med all rätt, att projektet bryter mot EU:s energiunions intentioner samt att det är dubbelmoral att tillåta nya gasledningar som EU riktar ekonomiska sanktioner mot . Om projektet blir av skulle dessutom berövas transitavgifter. Det vore klart olämpligt om gör sig än mer beroende av rysk gas. Det ger ett vapen att bedriva utpressning mot . ”Bort med sanktioner – annars stänger vi av gaskranen.” Det ska inte bidra till – vi är trots allt medlemmar av EU. Det innebär att vi måste se på säkerhet i två perspektiv: det Europeiska och det nationella perspektivet. Låt mig citera , forskare på , och en av främsta experter på EU-Ryssland-relationer: ”har den ryska statsledningen systematiskt begått folkrättsbrott, där militära medel främst riktats mot territoriala integritet och suveränitet. I och med annekteringen av tog även råvarutillgångar i i beslag. medverkar redan i den olagliga utvinningen. Nordstream 2 skapar även säkerhetspolitiska problem för . Det är sannolikt att konsortiet även i fortsättningen kommer att använda lagringsplatser och röranläggningar på . Redan med Nordstream 1 stod det klart att Försvarsmakten fick anpassa sin verksamhet efter byggprojektets behov och geografiska läge. Det svenska försvarets förmåga att värna territorium påverkas negativt . Det gäller både landets territorialvatten och på land i fall och Verkö återigen används som bas för Nordstream. Säkerhetszonen runt rörläggningsfartygen medför inskränkningar längs hela . Sannolikt kommer den ryska flottan att förstärka sin närvaro i området.” Det är uppenbart att svenska försvarets förmåga att värna territorium påverkas negativt . hamn skulle kunna användas som en möjlig plattform för hybridkrigföring. bör inte blunda för att Nordstream 2 tjänar Kremls illavarslande stormaktsplaner medan påverkas negativt. Kommer utrikesministern agera för att regeringen stoppar Nordstream 2? Hur ställer sig utrikesministern till att låta ryska få tillgång till hamn?