ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
· H310524 · 2016-04-15 09:47:57 — Jag vet att Socialdemokraterna, till skillnad från , förstår vad ett effektivt jordbruk som ger avkastning betyder och vad bönder och livsmedelsindustrier betyder. Jag hoppas att Socialdemokraterna och , och Alliansen, kan enas om en kraftfull livsmedelsstrategi. Den måste nämligen vara kraftfull, herr minister. Så illa utsatt är det svenska jordbruket. Visst köper man griskött . Det är jättebra. Men produktion av grisar har minskat från 4 miljoner till 2 ½ miljon . Det måste vända. Det är bra att det finns tecken på att det håller på att vända, men det måste förstärkas. Mjölkkrisen, som vi snart ska diskutera, är akut. Där ökar det inte. Det behövs alltså en kraftfull livsmedelsstrategi. Det är som sagt bra att och är överens om att vi ska upphandla och kunna ställa krav på svenska mervärden. Men det jag kritiserade i interpellationssvaret var att kraven i första hand ska riktas mot en nisch av jordbruket, ekologiskt, och inte hela jordbruket. Då blir det fel. Jag vet precis var de tankarna kommer ifrån. Jag hoppas att vi kan nå en bred överenskommelse om strategin, om ett tillväxtmål för hela jordbruket. Där ska självfallet även ekocertifieringen öka. Men det ska, som utvecklade så väl, ske på marknadens villkor. uttrycker en oro för att jag har en finansminister att släpa på. Jag har en fantastisk finansminister som ställer upp på svenskt lantbruk och svensk landsbygd. Jag tror att det var mycket jobbigare för under förra mandatperioden då finansministern sa att han inte trodde på svenskt produktionsjordbruk. har vi en finansminister som gör det. När det gäller offentlig upphandling och svenska mervärden ingår bland annat ekologiskt i det, men även mycket annat ingår. Det är klart att vi ska kunna använda svenska mervärden också i den offentliga upphandlingen. Livsmedelsproduktion är viktig. Den här regeringen har ett jättetufft mål om lägst arbetslöshet i EU till 2020. Det tuffa målet försöker man nästan håna oss för. Men det är oerhört viktigt att människor får jobb och kan förverkliga sina livsdrömmar. Inom den här branschen - jordbruket, primärproduktionen, livsmedelsindustrin - finns det möjlighet att skapa nya jobb. jobbar drygt 50 000 inom primärproduktionen och 55 000 inom livsmedels- och dryckesindustrin. Det är klart att om vi ökar den produktionen kan vi snabbt få många nya jobb och många nya jobb på svensk landsbygd. Det här är jätteviktiga saker. Därför måste vi ha en kraftfull livsmedelsstrategi. Men, bästa vänner, använd inte argumentet "ifall jag inte får in precis det som jag tycker röstar jag emot". I så fall får vi ingen livsmedelsstrategi. Använd i stället kraften till att sätta långsiktiga mål. De är kanske inte tydliga. Men använd handlingsplanen för att förverkliga dem. Se till att det blir verkstad! Det är verkstad som kommer att räknas. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H310527 · 2016-04-01 00:00:00 — Interpellation 2015/16:527 Krisberedskap och livsmedelsförsörjning vid stängda gränser och naturkatastrofer av (C) till Statsrådet (S) är i mycket hög grad ett importberoende land. Försörjningsgraden av livsmedel minskar, och detta riskerar att bli en stor säkerhetsrisk vid många olika slags kriser, både militära och icke-militära. Mer än hälften av den mat vi behöver är importerad, och det är angeläget att har en beredskap för att hantera krisers påverkan på inhemsk produktion av livsmedel och tillgång till dricksvatten. sårbarhet har av olika anledningar ökat när det gäller livsmedelsförsörjning. Beredskapslager har avvecklats, och sårbarheten har ökat med allt fler centraliserade verksamheter som många gårdar helt slutat med sin produktion av livsmedel. Ökat fokus på den enskildes ansvar och krisberedskap ligger i tiden mot bakgrund av den säkerhetspolitiska och klimatologiska utvecklingen i och omvärlden. Den enskildes roll och förmåga måste stärkas ytterligare. Enligt resultatmålen för livsmedelsförsörjningen ska ansvaret för att tillgodose individens behov i enlighet med de angivna ambitionsnivåer som gäller för vatten-, värme- och livsmedelsförsörjning, information och kommunikation samt betaltjänster delas mellan samhällsaktörer och den enskilda individen. Individens ansvar avgränsas . Den som själv kan ta ansvar bör förbereda sig och klara en kris, eftersom samhällets resurser i första hand kommer att gå till dem som är i mest behov av hjälp. Ofta nämns barn, gamla, sjuka och personer med funktionsnedsättningar. I den förnyade redovisningen över krisberedskapens utveckling framhåller regeringen att resurserna i första hand måste riktas till de mest sårbara och utsatta grupperna i samhället. Under höjd beredskap är det angeläget att livsmedelsförsörjningen blir en viktig parameter i civilförsvarsplaneringen och att krisberedskapen beaktas i framtagandet av en livsmedelsstrategi. Jag vill därför fråga statsrådet : I en krissituation med nuvarande beredskap, hur bedömer statsrådet att livsmedelsförsörjningen om transporterna till landet hindras och strategiskt viktiga hamnar blockeras? Vilka åtgärder anser statsrådet behövs för att säkra tillgången till livsmedel i hela landet vid kriser som vida överstiger den enskildes beredskapsansvar ? Vilka ytterligare initiativ kommer statsrådet att ta för att minska sårbarheten vid krissituationer som hotar livsmedelsförsörjningen?
ip · H310529 · 2016-04-04 00:00:00 — Interpellation 2015/16:529 Samverkan för bästa skola av (M) till Utbildningsminister (MP) Samverkan för bästa skola och det kunskapskontrakt som länge haft som förslag har många likheter. Det handlar om att rikta resurser till skolor och huvudmän som har stora utmaningar. Vi har alla anledning att vara självkritiska till hur statliga resurser tidigare fördelats till skolor och huvudmän. Jag har besökt både en fristående skola och en huvudman som skrivit ”avtal” med inom ramen för Samverkan för bästa skola. Upplägget stämmer väl överens med det moderata förslaget om kunskapskontrakt, som innebär att de skolor som får kritik från Skolinspektionen ska erbjudas ett särskilt kunskapskontrakt av . Detta innebär nationella resurser för åtgärder som forskningen visat sig stärka resultaten. Det kan till exempel handla om lärarhandledning, speciallärarkompetens, ledarskapsutbildning eller förstärkt elevhälsa. Om de brister som finns inte åtgärdas ska staten ytterst kunna ta över huvudmannaskapet för skolan. Det är riktade insatser där de behövs som bäst, baserat på inspektioner gjorda av Skolinspektionen. Det finns dock ett stort problem för det är frivilligt för huvudmännen att teckna dessa avtal. Skolor och huvudmän där Skolinspektionen identifierat stora brister kan alltså tacka nej till stöd och resurser. När alliansregeringen införde Skolinspektionen var bland annat Ofsted i en förebild. Där betygssätts skolorna vid inspektion och de som har lägst betyg får stöd och hjälp av andra skolor som lyckas bra. I kan inte skolorna välja om de vill ta emot stöd. Där måste de ta emot stödet om kvaliteten inte är tillräckligt hög. Min fråga till utbildningsminister : Varför är det frivilligt och inte ett tvång att ta emot stöd och resurser, när Skolinspektionen har konstaterat att skolan eller huvudmannen har stora brister?
ip · H310531 · 2016-04-06 00:00:00 — Interpellation 2015/16:531 Statliga bankgarantier av (M) till Finansminister (S) I en debattartikel i skriver finansminister att det är rimligt att bankerna får betala mer i skatt eftersom de omfattas av implicita garantier från staten. Av stabilitetsrådets protokoll från att döma är finansmarknadsminister av en annan uppfattning och hänvisar där till ikraftträdandet av den nya lagen om krishantering av banker. I regelverket är det tydligt att bankerna själva och deras ägare ska stå för den fulla risken. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka implicita garantier menar finansministern att staten utfäster till bankerna, och hur stor andel av de offentliga finanserna menar finansministern att dessa implicita garantier utgör?
ip · H310540 · 2016-04-08 00:00:00 — Interpellation 2015/16:540 UD-rapporter om mänskliga rättigheter av (C) till Utrikesminister (S) Regeringen har presenterat sin utrikespolitik som feministisk, aktiv, orädd och konstruktiv. Så lät det senast i utrikesdeklarationen . Regeringen hävdar även att engagemang för en bättre och rättvisare värld, inklusive mänskliga rättigheter, folkrätt och jämställdhet, är en drivande kraft bakom kandidaturen till . delar viljan att ska få en plats i , men det får inte innebära att vår viktiga röst för mänskliga rättigheter tystnar. sammanställer rapporter om situationen för de mänskliga rättigheterna i världens länder. är rapporterna offentliga och kan läsas på regeringens webbplats för mänskliga rättigheter. Rapporterna baseras på information från ca 100 utlandsmyndigheter runt om i världen. Enligt hemsidan ska rapporterna spegla regeringens ambition att arbetet för mänskliga rättigheter ska vara en central del av och EU:s utrikespolitik. Dock verkar arbetet med granskningsrapporterna ha stagnerat sedan regeringen tillträdde. Rapporterna avser länderna i och . gjordes rapporter för , och , 2011 för länderna på , i , , och . Rapporterna för övriga länder avser . De senaste granskningsrapporterna presenterades , sålunda under alliansregeringen. Man kan inte låta bli att undra om potentiellt kritiska landrapporter, som kan irritera medlemsstater i , inte intresserar utrikesministern just . Jag vill därför fråga utrikesminister : Varför har regeringen inte sammanställt rapporter om situationen för de mänskliga rättigheterna i världens länder eller 2015? Har den svenska kampanjen för en plats i bidragit till en självcensur i den svenska utrikesförvaltningen? Finns det risk att regeringen frångår sina utrikespolitiska principer för att vinna röster i kampanjen för en plats i ?
ip · H310546 · 2016-04-12 00:00:00 — Interpellation 2015/16:546 Alkobommar vid de svenska hamnarna av (KD) till Statsrådet (S) –2015 har försöksverksamhet med automatiska nykterhetskontroller genomförts vid hamnar i och . I detta försöksprojekt har antalet rattfyllerister mer än halverats. De förare som varit påverkade när de kört av färjan har stoppats och lagförts. Under projektets gång kunde man i frihamn se en successiv minskning av rattfylleriet. Vid försöksperiodens början var andelen alkoholpåverkade bland dem som körde av färjan fyra gånger högre än genomsnittet i den svenska vägtrafiken vid slumpmässiga kontroller. var andelen nere på mindre än hälften av den ursprungliga. Alkobommarna fyller därför (minst) två syften: att minska andelen som försöker köra ut på de svenska vägarna med alkohol i kroppen och att stoppa dem som ändå försöker. presenterade en utredning om införande av automatiska nykterhetskontroller vid hamnar. Tyvärr kan man peka på flera svagheter i denna utredning. () har i en skrivelse redogjort för hur det med relativt små åtgärder är möjligt att införa automatiska nykterhetskontroller vid hamnarna. Om man använder samma struktur som vid försöksprojekten i och skulle den automatiska nykterhetskontrollen enbart aktiveras när lediga myndighetsresurser finns inom kontrollstationens upptagningsområde. Därigenom blir verksamheten mycket kostnadseffektiv, och man behöver inte ha resurser på plats. I takt med att kontrollerna i sig leder till minskat antal alkoholpåverkade bilförare minskar resursbehovet ytterligare. Ett permanent införande av alkobommar vid hamnarna bör genomföras så att man undviker ”läckage”, det vill säga att rattonyktra förare i stället väljer att anlöpa hamnar utan alkobommar. Därför bör bommarna införas i alla större hamnar med internationell trafik. Det finns omkring 20 sådana hamnar i . MHF har ett förslag på vilka hamnar som bör ges högst prioritet och därför vara först med att utrustas med alkobommar. Jag vill fråga statsrådet : Hur kommer statsrådet och regeringen att gå vidare med införandet av automatiska alkotester av förare som anländer till svenska hamnar? har frågat mig hur jag och regeringen kommer att gå vidare med införandet av automatiska alkotester av förare som anländer till svenska hamnar. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att förbereda införandet av anläggningar för nykterhetskontroll, så kallade alkobommar, i tre till fem hamnar som bedöms lämpliga för detta. I uppdraget ingår att identifiera och föreslå tre till fem lämpliga hamnar utifrån trafikvolym, kostnader, infrastruktur och kontrollsituation, samt med hänsyn till rådande konkurrensförhållanden för hamnarna. I uppdraget ingår även att förbereda upphandling av anläggningar för nykterhetskontroller , och ska för uppdragets genomförande bidra med kunskap och erfarenheter utifrån sina respektive sakområden, i syfte att åstadkomma goda och effektiva lösningar för en nyktrare trafik. Förste vice talmannen konstaterade att interpellanten inte var närvarande i kammaren och förklarade överläggningen avslutad.
ip · H310548 · 2016-04-13 00:00:00 — Interpellation 2015/16:548 av (SD) till Statsrådet (S) Regeringen har aviserat att den ska tillsätta en utredning om LSS, lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, och har uttalat sig i medierna om att kostnaderna för LSS ska ses över. Vi sverigedemokrater anser att LSS-reformen var en otroligt viktig reform som vi vill värna, upprätthålla och förbättra. Det finns många tecken som tyder på att en begränsande rättspraxis har urholkat LSS-reformen, det vill säga att personer som enligt reformens ursprungliga intentioner skulle ha fått stöd numera inte anses berättigade till det till följd av en begränsande tolkning av gällande lagstiftning i praxis. Vi välkomnar därför beskedet att LSS ska ses över då det är en mycket viktig rättighetslag som ska garantera delaktighet, trygghet och ett socialt liv på lika villkor som alla andra för personer med funktionsnedsättning. Lagen är just en rättighetslag. De rättigheter som den garanterar ska samhället leverera oavsett det ekonomiska läget, det vill säga om det finns pengar eller inte. I takt med att reformen har ökat i kostnad har dock allt fler politiker börjat ifrågasätta reformen, däribland . Det kan förvisso vara bra att man generellt sett ifrågasätter kostnader som skjuter i höjden. Därför är en utredning bra för att få större förståelse för anledningen därtill, och om det finns utrymme för förbättringar. Fast är det mot denna bakgrund mycket oroande att , redan innan utredningen ens är tillsatt, förefaller att tro sig inneha svaret att man måste kapa kostnaderna för LSS. Vi anser att det är fel ände att börja i. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga statsrådet : När avser statsrådet att utredningen om LSS ska starta och när avser statsrådet att presentera direktiven för utredningen som statsrådet har flaggat för ska komma? Är det statsrådets avsikt att ifrågasätta LSS, som är en rättighetslag, och kompromissa med LSS-reformens intentioner med det uttalade syftet att spara pengar?
ip · H310549 · 2016-04-13 00:00:00 — Det blir en debatt där du har ett påstående som du använder som någon säkerhetspolitisk grund utifrån det jag försöker diskutera utifrån en reell praktisk situation, hur den skulle hanteras i en krissituation. Jag tror att det är väldigt få som har den spåkulan att de kan säga: Så här ser ett krisförlopp ut, och vi gör på exakt det här sättet i det läget. Jag tror inte att den personen finns. Däremot kan man förbereda sig på olika sätt. Det är det vi gör genom kombinationen av stabilitet i militär alliansfrihet, fördjupade samarbeten och en höjd militär förmåga. Jag tycker dessutom att det är bra att vi har en bred försvars- och säkerhetspolitisk överenskommelse där vi är överens om hela inriktningen, förutom att ni från de borgerliga partierna driver Natofrågan. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H310550 · 2016-04-13 00:00:00 — STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det finns verktyg. Vi har föreslagit fem konkreta åtgärder regeringen skulle kunna vidta. Man skulle kunna fatta beslut om detta i princip direkt. Det är tydliga instruktioner och tydliga uppdrag till Kemikalieinspektionen om hur den skulle kunna hantera detta för att rädda svenskt jordbruk. Vi får återkomma, säger . Jag tror att det är det som är problemet här, det vill säga att allting handlar om att vänta och se. Man sparkar iväg saker i långa utredningar som tar och förhoppningsvis kan landa i några förslag längre fram, men den här frågan är akut här och . Om vi inte agerar nu kommer vi inte att ha någon lökodling. Vi kommer inte att ha odling av raps och rybs, och vi kommer inte att ha någon odling av ärtor att tala om i . Jag tycker att det är ett märkligt sätt att slå vakt om konsumenternas tilltro till de svenska produkterna att göra det genom att slå undan benen för de svenska produkterna. Vad ska konsumenterna köpa då? Vi måste ha fungerande konkurrensförutsättningar. Vi kan inte ha en myndighet som gör helt andra tolkningar av regelverken än vad som görs i andra länder, och det är det Kemikalieinspektionen gör just . Jag skulle önska att tog frågan på lite större allvar och vågade ge lite tydligare besked om vad hon är beredd att göra för att komma till rätta med detta. Det är naturligtvis inte så att regeringen stillatigande vill se några delar av livsmedelsnäringen gå under isen och sluta producera svenska jordbruksprodukter med hög kvalitet. Det är angeläget att vi gör det i , och det är angeläget att vi tar ansvaret att göra det på ett säkert och miljö- och hälsomässigt bra sätt. Det är någonting inte minst svenska jordbrukare har slagit vakt om och som svenska myndigheter har utgått från är en gemensam grund. Det gemensamma regelverket i EU bygger på att man ska ta hänsyn i de här leden. Det finns indikationer på att samma regler används olika i olika länder - jag håller med, och jag läser samma rapporter. Det är naturligtvis också en fråga för , alltså att agera för att säkerställa att reglerna fullföljs när det gäller hänsynen i andra länder. Vi kan inte ha en pokersituation där lantbrukare i vissa länder får fördelar och kan använda vissa undantag i lagstiftningen som inte är tillämpbara i ett bredare perspektiv . Det är naturligtvis en konkurrensnackdel, och vi måste givetvis agera ansvarsfullt utifrån den gemensamma marknaden och säkerställa att också andra länder tar det ansvaret. Jag tar absolut till mig den situations- och lägesbeskrivning ledamöterna gör. Regeringen ser allvarligt på situationen, och vi kommer att återkomma i frågan. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H310551 · 2016-04-13 00:00:00 — Interpellation 2015/16:551 Spårbyte för asylsökande av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) Jag har träffat en familj som kom till . Familjen har etablerat sig i , driver ett litet aktiebolag och äger sin näringsfastighet . De sökte först asyl, och sedan försökte de göra ett spårbyte till att bli arbetskraftsinvandrare. Men den svenska byråkratin har varit både långsam och obönhörlig. Efter nästan tio års processande ska nu hela familjen utvisas. Barnet känner inget annat än och svensk skola, där alla kompisar finns. Inget finns att återvända till. Det här är förstås inte bara ett enskilt fall. Många personer och familjer drabbas av samma sak. Trots att de kan försörja sig själva, bidra till den svenska välfärden, skapa jobb och bli en del av vårt samhälle får de inte stanna. Det är ett orimligt regelverk som inte låter människor som kan och vill bidra uppfylla sin potential, och det låter inte heller ta del av den kompetens som finns och bevisligen kan bidra. Med tanke på både generösa regler för arbetskraftsinvandring och att ett seriöst arbete ska ge permanent uppehållstillstånd för skyddsbehövande framstår de strikta reglerna för spårbyte som mycket konstiga. Är det verkligen rimligt att asylsökande som har ett arbete eller ett löfte om arbete när de får avslag på sin ansökan ska behöva lämna landet för ansöka om tillstånd? Att arbetstagaren tvingas lämna landet skapar problem för både arbetstagaren och arbetsgivaren. Man kan gå miste om jobbet. Många asylsökande har dessutom inte något land som de säkert kan åka till för att lämna in sin ansökan och vänta på att den behandlas. Enda alternativet kanske är att bli papperslös. Det är inte en bra lösning för vare sig individen, arbetsgivaren eller samhället. Sammanfattningsvis undrar jag varför familjer som både kan och vill bidra till välstånd och välfärd och stå för sin egen försörjning ska kastas ut ur landet till en bakgrund de inte känner. Mot bakgrund av det som har framförts vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka lagstiftningsinitiativ eller andra åtgärder är ministern beredd att vidta när det gäller reglerna om spårbyte för asylsökande?
ip · H310553 · 2016-04-14 00:00:00 — Interpellation 2015/16:553 Tillgängligheten till stridsflyget av (L) till Försvarsminister (S) Flygsäkerhetsinspektören har beslutat att de kvarvarande flygverkstäderna under () tills vidare inte ska kunna utfärda underhållsintyg för flygplan eller flygplanskomponenter. Flyginspektören riktar allvarlig kritik mot den styrning som verksledningen svarat för i flygverkstäderna, och han ser vidare brister i säkerhetskulturen. Att flygverkstäderna kan utfärda de intyg som krävs för underhållet av JAS 39 innebär på kort sikt ett allvarligt hot mot tillgängligheten till bland annat det svenska stridsflyget. Vilka omedelbara åtgärder är försvarsministern beredd att vidta för att tillgängligheten till stridsflyget ska kunna vidmakthållas?
ip · H310555 · 2016-04-14 00:00:00 — Interpellation 2015/16:555 Placering i familjehem av (M) till Statsrådet (S) i de flesta svenska kommuner är satt under hård press, och det bland annat på grund av det stora mottagande av asylsökande som har och har haft . Bara kom 162 877 asylsökande till , och av dessa var 35 369 ensamkommande barn. För kommunernas socialtjänster och socialnämnder utgör det stora mottagandet av just enskommande barn och ungdomar en särskilt stor utmaning. En placeringsform som används för ensamkommande barn är familjehem. En person eller en familj som önskar bli familjehem måste genomgå en omfattande utredning som bland annat består av intervjuer, referenstagning och utdrag från belastningsregister. Att en grundlig prövning görs av alla familjehem är självfallet oerhört viktigt. Barn som placeras i ett familjehem är mycket utsatta och har både rätt och behov av känna sig trygga samt väl omhändertagna. är en kommun som vill göra en placering hos ett familjehem skyldig att göra en egen bedömning av det aktuella familjehemmet även om hemmet har blivit utredd av en annan kommun. Det är ett krav vars rimlighet kan ifrågasättas. får förvisso använda en annan kommuns utredning som underlag men måste dock göra en egen bedömning av hemmets lämplighet i förhållande till det enskilda barnets behov. I då kommunerna snabbt måste få fram boenden för ett stort antal ensamkommande finns det verkligen anledning att se över hur socialtjänsternas verksamhet kan underlättas. Därför bör regeringen se över lagstiftningen och regelverket kring familjehem. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att ta initiativ till en översyn av socialtjänstlagen och vid en sådan översyn särskilt utreda hur onödigt dubbelarbete kan undvikas? Är statsrådet beredd att se över socialtjänstlagen i syfte att ge större möjligheter till andra aktörer än kommunernas socialnämnder att utreda och bedöma familjehem?