ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H41066 · 2016-10-18 00:00:00 — Interpellation 2016/17:66 Statliga verk och myndigheter som stoppar bostäder av (C) till Statsrådet (MP) Behovet av nya bostäder är stort i hela landet, och många anger bristen på byggbar mark att planlägga som det främsta hindret mot att snabbt få ett slut på bostadskrisen. De orter som har störst potential att snabbt leverera bostäder är tillväxtkommuner med långt framskridna planer och ett aktivt planarbete. Kring dessa är byggbolagens intresse som störst. Det är också där som kritiken är hårdast mot långa och oförutsägbara planprocesser, med hinder av olika slag. Man talar om planprocesser på upp till åtta till från idé till inflyttningsklara bostäder. Sådana hinder utgörs inte sällan av riksintressen, strandskydd, antikvariska bevarandeintressen, kulturminnen, behovet av arkeologiska utgrävningar, biotopskydd, verksamhetsbuller från exempelvis flyg och hamnverksamhet, försvarsanläggningar, fångvårdsanstalter och andra statligt förvaltade tillgångar. Ett mycket uppmärksammat exempel är planer på att bebygga bland annat egendom som tillhör med ca 2 500 bostäder. har i ett sent skede ändrat skyddsbestämmelserna så att i sin helhet ska utgöra statligt byggnadsminne och omfattas av skyddsbestämmelser. ”Områdets struktur med åkrar, hagmarker, skogar, vägar, bäckar och alléer får inte förändras till sin karaktär”, anges det i skyddsbestämmelserna. Beslutet kan inte överprövas i högre instans. ges inte heller rätt att yttra sig i ärendet, trots att cirka hälften av planområdet påverkas och hela 1 200 bostäder stoppas, med hänvisning till 8 § förordningen om statliga byggnadsminnen. Planförslaget är framtaget i en helhet, och genomförbarheten vad gäller bland annat kollektivtrafiklösning och exploateringsekonomi för hela översiktsplanen påverkas därför av förslaget. I realiteten stoppas en planprocess som pågått oavbrutet . Uppgivenheten i är stor. Tyvärr är fallet bara ett, om än ett av de främsta, av flera exempel där olika statliga intressen, skydd och bevaranden hindrat en önskad utveckling. Regeringen bör genom en tydlig myndighetsstyrning förhindra att myndigheter stoppar bostadsbyggande genom ändrade skyddsbestämmelser kopplade till riksintressesystemen. Regeringen måste tydliggöra för myndigheterna att behovet av bostäder väger tyngre än riksintressen givet den akuta bristen och behovet av att planera för fler bostäder. Min fråga till statsrådet lyder således: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen för att bostadsbyggande inte ska kunna stoppas av myndigheter t.ex. på det sätt som skett vid ?
ip · H41067 · 2016-10-19 00:00:00 — Interpellation 2016/17:67 Utredning av utredningsbara brott av (M) till Statsrådet (S) ”’Du ska dö!’ En kille drar fram en pistol och pressar pipan mot 74-årige panna. Aldrig har han känt sig så förnedrad. Utom möjligen när han läste polisens motivering att lägga ned utredningen.” Historien återberättas av . En 74-årig man hotas strax med pistol på i av en kille som knappast är mer än tolv, . Mannen och hans hustru lyckas ta sig till sin bil och ta sig ifrån kyrkogården och ringa 112. Polisen är snabbt på plats och söker av kyrkogården, dock utan att hitta killarna. När paret senare förhörs av polisen får de veta att Brottsofferjouren ska ringa och att polisen kommer att höra av sig redan nästkommande dag. En utredare ringer också mycket riktigt dagen efter och säger att det ska göras en fotokonfrontation . Dagen därpå ringer utredaren tillbaka. Någon fotokonfrontation kommer inte att hinnas med . Trots att brottsoffret försökt få tag i utredaren vid ett flertal tillfällen dröjer det han hör ifrån polisen igen. Till slut ringer utredaren upp, ber om ursäkt och förklarar att han varit på semester. Dagen efter samtalet med utredaren kommer ett brev från polisen: Ärendet är nedlagt. ”Vidtagna åtgärder har inte lett till att någon kan misstänkas för brottet. Ytterligare utredning kan inte antas ändra på det.” Historien ovan är långtifrån unik i dagens . Andelen uppklarade brott är nu den lägsta , och många poliser vittnar om att man inte löser uppgifter som man tidigare klarade. Utredningsbara brott skrivs av utan åtgärd, svarstiderna när allmänheten anmäler brott är mycket långa och ärenden läggs ned utan vare sig rimliga förklaringar eller återkopplingar till brottsoffret. Som statsrådet torde vara väl medveten om nu enbart av alla brott upp. sjunker inflödet av ärenden från polisen till landets åklagarkammare. I regeringens egen budgetproposition kan man bland annat läsa: ”Till inkom ca 171 900 ärenden eller drygt 439 000 brottsmisstankar, vilket innebär en minskning avseende ärenden och avseende brottsmisstankar.” Situationen är allvarlig och den kräver åtgärder. Utgångspunkten måste vara att utredningsbara ärenden måste utredas av polisen. I det fall som beskrivs ovan är det dessutom alldeles klart att dialogen med brottsoffret varit bristfällig. Det är inte acceptabelt. Det är inte brottsoffret som ska behöva kontakta polisen för att få reda på hur ens ärende ligger till, utan det ansvaret måste alltid vila på . Ett minimikrav är att om en förundersökning läggs ned ska polisen tydligt redogöra för vilka åtgärder som vidtagits och motiven till att man kommit fram till att ärendet ska läggas ned. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför ställa följande frågor till statsrådet : Delar statsrådet uppfattningen att utredningsbara brott ska utredas av polisen, och vilka åtgärder tänker i så fall statsrådet vidta gentemot för att detta ska ske? Hur tänker statsrådet agera för att återkopplingen till brottsoffer ska förbättras och att polisen alltid till brottsoffret ska redogöra för vilka åtgärder som vidtagits i ett ärende och ge information om motiven till att ett ärende ska läggas ned?
ip · H41068 · 2016-10-19 00:00:00 — Interpellation 2016/17:68 Svenska kommuners skatteintäkter av (M) till Finansminister (S) Upprepade gånger under partiledardebatten – men även i andra sammanhang – hävdar statsministern att Alliansregeringen ”sänkte skatter i stället för att prioritera välfärden”. Det väcker flera frågor eftersom faktaunderlag pekar på motsatsen: Alliansens politik bidrog till ökade resurser för välfärden. Enligt ökade nämligen skatteintäkterna i totalt sett under Alliansregeringen, bortsett som präglades av den globala finanskrisen. När det gäller kommunalskatten, alltså de intäkter som går direkt till kommunerna och landstingen, ökade skatterna till och med , utan undantag. Och det är kommunerna och landstingen som bedriver de viktiga verksamheter som traditionellt betecknas som välfärden: skolan, vården och omsorgen. Det betyder att under Alliansen ökade skatteintäkterna till välfärden . Vid frågestunden frågade jag därför statsministern vad han menar med sina påståenden. svarade att skatteintäkterna per invånare har sjunkit – det har de dock inte enligt – och att antalet anställda i välfärden har minskat sett till befolkningen. Det senare ställer jag mig också frågande till. Enligt Kommuner och Landsting har visserligen antalet sysselsatta totalt sett minskat svagt , men den minskningen har mer än väl kompenserats av ökningen av antalet anställda i privata företag som bedriver skattefinansierad välfärd inom vård, skola och omsorg. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Gör finansministern samma ställningstagande som statsministern när det gäller skatteintäkterna, och på vilka omständigheter och fakta baseras detta i så fall? Är det enligt finansministern problematiskt att information motsäger den information regeringen uttrycker? Om ja, vad ämnar finansministern göra åt detta?
ip · H41069 · 2016-10-20 00:00:00 — Interpellation 2016/17:69 Anslagshöjningen till kommunerna av (M) till Finansminister (S) Grisen var enligt legenden en gris som kunde slaktas och ätas upp , varefter den återuppstod morgonen efter och kunde slaktas på nytt. känns det som att regeringens ekonomiska ”satsningar” har denna legend som förebild. Inte minst gäller det satsningen på 10 nya miljarder kronor till kommunsektorn. I sak är satsningen en del av migrationsöverenskommelsen med Alliansen, och att det behövs mer pengar till kommunernas verksamhet är en korrekt analys. Problemet är bara att när man lyssnar på regeringen verkar pengarna räcka till precis allt. En minister säger att dessa pengar ska gå till skolan, en annan säger att de ska gå till att anställa fler i äldreomsorgen. Ytterligare en minister påpekar att pengarna gör att kommunerna klarar migrationskostnaderna, medan en annan minister säger att de ska gå till landsbygdsutveckling. Och så här håller det på i intervju efter intervju. sagt alla samhällsproblem och kommunala behov ska lösas med dessa . vet vi från Kommuner och Landsting, SKL, att många kommuner har stora hål i sin budget som man kommer att fylla med dessa pengar. I dessa fall går de nya pengarna till att täcka gamla underskott och går inte att använda till något annat över huvud taget. Som om detta inte var nog har staten och dess ansvariga myndighet en obetald skuld till de svenska kommunerna på för migrationskostnader som staten ska stå för. Detta är pengar man dröjer med att betala ut och därmed tvingar man ett antal kommuner att låna för att klara sina löpande utgifter. Skulden är i detta fall alltså dubbelt så stor som det utlovade tillskottet. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister : Hur anser finansministern och regeringen att tillskotten till kommunerna kan och bör användas? Vilka behov anser ministern att de utlovade ska täcka? Hur avser ministern att säkerställa att poster i statsbudgeten får en tydlig avsiktsförklaring?
ip · H41070 · 2016-10-20 00:00:00 — Interpellation 2016/17:70 Postförsändelser till rättspsykiatriska regionkliniker av (M) till Statsrådet (S) I lagen om rättspsykiatrisk vård, LRV, finns inget specifikt om inkommande brev och andra försändelser. Det är dock svårt att rent fysiskt komma in till en rättspsykiatrisk regionklinik. Det är inpasseringskontroll med allt vad det innebär. Det råder hög säkerhet på landets rättspsykiatriska regionkliniker förutom vad gäller post till dem som är intagna enligt LRV, där säkerheten är minimal. Det är inte tillåtet för personalen att kontrollera och granska brev och andra försändelser som de intagna får. Som en följd av detta skickas det också flitigt post till de intagna. Det kan vara narkotika, knivar eller något annat farligt för både övriga intagna och för personal. Om en patient varit på permission och kommer tillbaka med ett paket under armen är det tillåtet att kontrollera innehållet i paketet. Detsamma gäller om en patient får besök och besökaren har ett paket med sig. Om samma patient på permission i stället postar paketet till sig själv är det inte tillåtet att kontrollera det. Så kan vi inte ha det. Det haltar betänkligt med tanke på den i övrigt rigorösa säkerheten. Det här är ett problem för personalen, som vill ha möjlighet att göra rutinmässiga kontroller av alla brev och andra försändelser. Som lagen ser ut är det inte tillåtet att röntga brev och andra försändelser. Både och Inspektionen för vård och omsorg, , har sagt nej. Är det rimligt att säkerheten på landets rättspsykiatriska regionkliniker ska riskeras på detta sätt? Ska det vara en rigorös inpasseringskontroll och i övrigt en alldeles utmärkt säkerhet, men fritt fram för post och andra försändelser som kommer med posten? Ska inte de intagnas och personalens säkerhet sättas i första rummet? Jag kan nämna att vid Rättspsykiatriska regionkliniken i , som jag har stor professionell erfarenhet av, kan intagna få brev som ser ut som de kommer från men innehållet är något helt annat, till exempel narkotika eller något annat olagligt. Är det rimligt med sådana förhållanden på landets rättspsykiatriska regionkliniker? Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att ytterligare säkerställa säkerheten på landets rättspsykiatriska regionkliniker?
ip · H41071 · 2016-10-20 00:00:00 — Interpellation 2016/17:71 Insatser för att hantera IS-återvändare av (L) till Statsrådet (S) Debatten om återvändande IS-terrorister är åter på agendan, inte minst i ljuset av offensiven mot i . Flera länder varnar nu för konsekvenserna av och inte minst riskerna med för att många IS-krigare nu kommer att ta sig ut ur stridszonen och vidare till andra länder. EU har också varnat för denna utveckling och kräver ökad beredskap. Liberalerna har återkommande lyft denna fråga, i synnerhet i interpellationsdebatten med statsrådet . Så sent som gav regeringen i uppdrag att intensifiera arbetet kring de som återvänder från IS-områdena i . Parallellt förs återigen en debatt i om hur och inte minst kommunerna ska hantera de återvändande som stridit för Islamiska staten. Det förs fram olika råd och besked även från de expertgrupper som regeringen använder sig av för att ta fram material och underlag. Det borde vara väldigt tydligt i samtliga ståndpunkter att det första och viktigaste är att alla som varit inblandade i terrorverksamhet straffas där så är möjligt. Rehabiliterande insatser såsom avhopparstöd kan fylla en funktion men får aldrig, i något enda fall, vara ett substitut för brottsutredning och lagföring. Det bör observeras att många som lämnar striderna i och inte gör det för att de vill bryta med terrorismen, utan för att IS pressas tillbaka militärt. När dessa personer återvänder till får kommunerna inte utgå från att de är avhoppare. Kommunala insatser bygger på frivillighet, och erbjudanden om hjälp till ideologiskt övertygade IS-krigare som inte vill bryta med extremism kan få direkt kontraproduktiva följder. I den allmänna debatten har forskare efterlyst nationella riktlinjer och vägledning till kommunerna så att avhopparverksamhet inte får oönskade konsekvenser. Med anledning av detta vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Vilken bedömning gör statsrådet när det gäller vår beredskap mot bakgrund av det besked som Säkerhetspolisen lämnade till regeringen ? Delar statsrådet och regeringen uppfattningen att det behövs tydligare vägledning avseende avhopparverksamhet? Kommer statsrådet och regeringen att hörsamma Liberalernas krav att tidigarelägga arbetet med att lagstifta om att kriminalisera alla former av deltagande i en väpnad konflikt till stöd för sådana terroristorganisationer som Islamiska staten?
ip · H41073 · 2016-10-21 00:00:00 — Interpellation 2016/17:73 Kemikalieskatten av (M) till Finansminister (S) Enligt budgetpropositionen kommer kemikalieskatten att införas . Utredningen tillsattes av alliansregeringen , med syftet att analysera behovet av ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet och hur dessa styrmedel skulle se ut. Utöver utredningen har det upprättats en promemoria inom med kompletteringar och justeringar av utredningens förslag. Rent principiellt har jag inga invändningar mot en kemikalieskatt. Det är en rimlig princip att den som på olika sätt använder ämnen som riskerar att förorena vår miljö också betalar för detta. Invändningarna som finns handlar i stället om kemikalieskattens utformning, som på flera punkter är djupt olycklig. En av invändningarna är att konkurrensen snedvrids. Om ett hushåll väljer att köpa exempelvis sitt kylskåp över nätet från ett annat land slipper man skatten, eftersom varor köpta från utlandet inte omfattas av kemikalieskatten. I förlängningen kan företag i välja att förlägga sin verksamhet, i form av exempelvis varulager, utomlands och på så sätt komma undan kemikalieskatten. En sådan flytt skulle innebära att jobb på ett antal varulager och logistikcentrum riskeras på grund av snedvriden konkurrens. finns också en risk att produktion flyttar utomlands. I budgetpropositionen står om kemikalieskatten att ”skatten och dess utformning bör ses över och uppdateras med jämna mellanrum”. Att ompröva och förbättra är i grunden bra, men även om det är bråttom finns det lite tid kvar att justera en del av bristerna i lagförslaget. Med anledning av detta vill jag fråga finansminister följande: Är finansministern beredd att se över kemikalieskattens utformning så att de snedvridande effekterna i konkurrenshänseende reduceras eller försvinner helt?
ip · H41074 · 2016-10-21 00:00:00 — Interpellation 2016/17:74 Skattenivåer och arbete av (M) till Finansminister (S) Regeringens mål är att ha lägsta arbetslöshet . För att nå detta mål krävs självklart en politik som bygger på att företagen har goda förutsättningar att verka så att jobben kan växa fram. Men det måste också löna sig att arbeta, och det måste löna sig att utbilda sig, utveckla sig och ta ansvar i sin yrkesroll. Genom jobbskatteavdraget gjorde alliansregeringen det mer lönsamt att arbeta. Jobbskatteavdraget gjorde mest skillnad för dem med låga inkomster. Hur skattepolitiken ser ut påverkar hur arbetsmarknaden fungerar, och den påverkar hur många jobb som kan skapas. I stället för att göra det mer lönsamt att arbeta och att utbilda sig har S- och MP-regeringen valt att göra tvärtom. Trots vallöftet om att inte höja skatterna för vanliga löntagare höjer regeringen skatten för just dessa människor. betalar 1,3 miljoner personer statlig inkomstskatt. Det motsvarar ungefär var tredje arbetande person. Genom att ändra hur brytpunkten för statlig skatt ska beräknas kommer ytterligare 40 000 personer att betala statlig skatt. Det innebär exempelvis att en stor andel poliser, lärare och barnmorskor kommer att få höjd skatt. Det rimmar illa med regeringens tal om att ska konkurrera med kunskap i stället för låga löner, när regeringen väljer att bestraffa utbildning i stället för att premiera den. I ett läge när det behövs fler arbetade timmar för att möta det nya framväxande utanförskapet väljer regeringen att föra en politik där det lönar sig allt sämre att utbilda sig till exempelvis polis, lärare eller barnmorska. Drivkrafterna för att jobba extra eller ta ett nytt uppdrag på sin arbetsplats minskar också. Därför har jag följande frågor till finansminister : På vilket sätt kan höjda marginalskatter på vanliga yrkesgruppers löner bidra till att öka antalet arbetade timmar i ? Kommer finansministern att arbeta för att återställa beräkningssättet för statlig skatt så att inte ytterligare yrkesarbetande med normala löner behöver betala statlig inkomstskatt?
ip · H41075 · 2016-10-21 00:00:00 — Interpellation 2016/17:75 Statligt subventionerade jobb av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Många nyanlända och utrikesfödda kvinnor saknar arbete och har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Nystartsjobb och instegsjobb är de vanligaste jobb som den som är nyanländ får. Men arbetsmarknadspolitiken gynnar i betydligt större utsträckning män än kvinnor. Nästan hälften av dem som fick uppehållstillstånd 2015 var kvinnor. Många av dem har kommit som anhöriginvandrare. Men trots att av dem som fick uppehållstillstånd 2015 är kvinnor gick tre av fyra statligt subventionerade jobb till män. De flesta yrkesutbildningar utbildar dessutom till traditionellt manliga yrken, vilket kan vara ett hinder för nyanlända kvinnor. Det framstår som om regeringen, som säger sig vara en feministisk regering, missgynnar kvinnor på arbetsmarknaden. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknads- och etableringsminister : Avser ministern och regeringen att fortsätta bedriva en sådan politik som leder till att tre av fyra statligt subventionerade jobb går till män? Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att fler av de statligt subventionerade jobben ska gå till kvinnor?
ip · H41076 · 2016-10-21 00:00:00 — Interpellation 2016/17:76 Kilometerskattens effekter av (C) till Finansminister (S) I regeringens budgetproposition framgår i klartext att regeringen avser att införa både kilometerskatt och flygskatt. Detta skulle vara förödande för den svenska industrin, alla ambitioner att utveckla hela landet, den svenska åkeribranschen och konkurrenskraften för svensk industri. har ingen avsikt att medverka till att avstånd beskattas och att landsbygdens förutsättningar för företagande, jobb och till och med att bo kvar minskar i takt med att kostnaderna ökar. negligerade ovanstående farhågor och påstod i valdebatten 2014 att införandet av en kilometerskatt inte skulle vara någon ”rocket science”. Regeringen tillsatte en utredning om detta som skulle redovisa sitt uppdrag . Med statsministerns ingångsvärde i bakhuvudet var det därför med stor förvåning vi mottog informationen om att utredningen nu blir hela försenad. Uppenbarligen behövdes mer raketforskning för att införa en skatt på avstånd än Löfven förutsett. Är det i så fall likadant med påståendet levererade i tidningen ”att en sådan skatt inte ska få skada näringslivet”? har tidigare räknat ut att kilometerskatten skulle motsvara en kostnadsökning för skogsnäringen. Det är en kostnad som motsvarar 25 000 jobb och 20 miljarder i missade investeringar för industrin. Norrmejerier och LRF har förklarat att en kilometerskatt enligt den modell som regeringens utredare avslöjats jobba med skulle innebära kostnader på för en mjölkgård i . Likadant ser det ut på en lång rad andra företag som är transportberoende. Min fråga till finansministern blir därför: På vilket sätt och med vilket evidensbaserat underlag kan en avståndsbaserad vägslitageavgift, kilometerskatt, införas utan att den blir till skada för svenskt näringsliv?
ip · H41077 · 2016-10-21 00:00:00 — Interpellation 2016/17:77 Järnvägsplanerna för sträckan – av (M) till Statsrådet (S) Uppgifterna i medierna, som citerar statsrådet från ett möte med , är oroande. Ministern ska ha lämnat beskedet att den redan beslutade järnvägsbyggnationen mellan och via flygplats inte kommer att fullföljas som planerat utan skjutas . Sträckan –är den tredje mest trafikerade pendlingssträckan i , och är behovet stort att ansluta järnvägsnätet till flygplats, av både tids- och miljöskäl. Att flygresenärer från och kan ta tåg i stället för bil eller buss till flygplatsen är en viktig miljöinsats. planerar kommun och Swedavia för en ny stor flygplatsstad runt som kommer att tillskapa ytterligare tusentals arbetsplatser. håller järnvägen på sträckan –låg standard, och banan är slingrig och långsam. Att bygga en ny bana på denna sträcka är den viktigaste insatsen för att sänka restiden mellan och . På köpet får man en järnväg som kan ta flygpassagerare från och till flygplatsen, men även från och , som skulle få hållplatser om man bygger en konventionell järnväg. Alliansregeringen beslutade att bygga ny järnväg mellan och via flygplats, med planerad byggstart . Pengar finns avsatta för byggande av en konventionell järnväg med möjlighet till trafik med snabbtåg av modell Express. Såväl kommunerna mellan och som har i stor politisk samsyn sagt att regiontrafiken mellan och via är en av regionens absolut viktigaste infrastruktursatsningar. Man kan fråga sig om hela regeringen står bakom statsrådets besked om att skjuta upp byggandet av den nämnda järnvägssträckan. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsrådet: Tänker statsrådet verka för att den nya sträckningen ska byggas med konventionell teknik eller höghastighetsteknik? När kommer den planerade järnvägen mellan och med anslutning till flygplats att börja byggas, och när förväntar sig statsrådet att den ska vara klar?