ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310654 · 2016-05-17 00:00:00 — Interpellation 2015/16:654 Olagliga körskolor av (M) till Statsrådet (S) Problemet med de olagliga svarta körskolorna har ökat. Enligt uppger av medlemmarna att problemet med svarta körskolor är mycket stort. Det rör sig om privatpersoner som registrerar sig som handledare för ett stort antal personer. Handledaren tar sedan betalt av eleverna utan att vara registrerad som näringsidkare och betalar därför ingen skatt. Det är inte rimligt att lagliga körskolor ska bli utkonkurrerade av svarta körskolor som inte betalar skatt och följer det rådande regelverket. Polisen måste stävja den här typen av kriminalitet. ska inte få försämrade konkurrensvillkor på grund av att det inte råder lag och ordning. I förlängning är detta inte bara en fråga om villkoren för körskolor utan för näringslivsklimatet i stort. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att intensifiera arbetet för att stävja problematiken med olagliga körskolor?
ip · H310655 · 2016-05-17 00:00:00 — Interpellation 2015/16:655 Reformer för fler arbetade timmar av (M) till Finansminister (S) Finansministern uttalade sig i en längre intervju i tidningen () om sitt arbete. Bland annat får finansministern frågan om det kan bli svårt att behålla välfärdsstaten, på vilken finansministern citeras med svaret ”Det handlar helt och hållet om hur vi lyckas hitta finansiering. A och O är att vi har en hög sysselsättningsgrad och ett högt antal arbetade timmar i ekonomin.” Av finansministerns svar leds vi att tro att finansministern arbetar för fler arbetade timmar i ekonomin och önskar motverka reformer som leder till färre arbetade timmar i ekonomin. tillgodoräknar finansministern statens ekonomi med för den höjning av marginalskatten som genomförs, såsom om högre marginalskatt inte påverkar antalet arbetade timmar – tvärtemot vad flera ledande ekonomiska experter hävdar. Tankesmedjan har publicerat uppskattningar om att skatteintäkterna i stället förväntas minska av regeringens förda politik. Enligt dem kommer höjningen av marginalskatten för 400 000 svenskar, som regeringens budget innehåller, att leda till ett intäktsbortfall på genom just beteendeförändringar på arbetsmarknaden. Mångårig ekonomisk forskning visar hur höga skatter på arbete medför samhällsekonomiska förluster. Men när regeringen räknat med i ökade intäkter från jobbskatteavdragets avtrappning bortser man från effekter som minskat intresse för högre studier, färre arbetade timmar eller minskat arbetskraftsdeltagande. I Timbrosrapport som blev en förlust beskrivs därför regeringens marginalskattehöjning som en minusaffär för de svenska skatteintäkterna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Hur går den övergripande målsättningen om fler arbetade timmar i ihop med regeringens höjning av marginalskatten för 400 000 arbetande svenskar?
ip · H310656 · 2016-05-17 00:00:00 — Interpellation 2015/16:656 Näringslivets konkurrenskraft i av (M) till Statsrådet (S) Under /12 ställde statsrådet , i egenskap av riksdagsledamot, en interpellation till den dåvarande näringsministern . Statsrådet argumenterade för att näringslivet i behöver goda förutsättningar för att kunna behålla sin konkurrenskraft och öka sin export. Statsrådet gjorde då en korrekt analys. Utan rätt förutsättningar kan inte näringslivet nå sin fulla potential. Statsrådet ingår dock i en regering vars statsminister talar om att det är de olika departementen och ministrarna som har till uppgift att skapa fler jobb. I egenskap av energiminister är statsrådet dessutom själv ansvarig för ett politikområde vars påverkan på konkurrenskraft inte nog kan understrykas. Utan billig och tillförlitlig energi finns det ingen framtid för den tunga industrin i norra . Det är min förhoppning att statsrådet fortfarande kommer ihåg vad som stärker näringslivets konkurrenskraft och att politiker inte skapar nya jobb. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder inom energiområdet avser statsrådet att vidta för att förutsättningarna för en god ekonomisk utveckling ska vara fortsatt goda i norra ?
ip · H310657 · 2016-05-17 00:00:00 — Interpellation 2015/16:657 Utlysning av arbeten för utländska medborgare av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har beslut fattats i det uppmärksammade fallet med som nekas arbetstillstånd och därför ska utvisas efter prövning i migrationsdomstolen. Det till synes mycket orimliga beslutet är orsakat av att han hittat sitt jobb via sociala medier, nämligen via . Då jobbet inte utannonserats via Arbetsförmedlingen anses det att andra arbetstagare därmed inte i tillräcklig omfattning har kunnat ta del av annonseringen. Beslutet ter sig mycket märkligt då Linked In har miljoner användare i , men också i övriga EU. Med flera hundra miljoner användare världen över är det en av de mest besökta webbsidorna i världen. har som policy att arbetstillstånd för arbeten som inte har utannonserats via EU:s databas endast kan meddelas om jobbet utannonserats på ett likvärdigt sätt som om det hade varit utlyst via Arbetsförmedlingen, vilket de inte anser LinkedIn lever upp till. Det förefaller vara fallet att policy inte till fullo är i takt med tiden och jag är personligen inte övertygad om att Arbetsförmedlingen är det enda eller det bästa sättet att vare sig finna uppgift om lediga tjänster eller att söka och få ett jobb. Det kan inte vara rimligt att personer som fått ett jobb, ett jobb som dessutom utannonserats i ett medium som når ut till hundratals miljoner människor i världen varaav många bor i såväl som övriga EU, nekas arbetstillstånd i och därmed utvisas på ett sådant sätt som skett i fallet . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Avser ministern att verka för att regeringen öppnar för fler vägar att söka arbete på än via Arbetsförmedlingen?
ip · H310658 · 2016-05-17 00:00:00 — Interpellation 2015/16:658 Utsatta EU-medborgare av (V) till Statsrådet (S) Regeringens nationella samordnare för utsatta EU-medborgare, , lämnade sin . Samordnarens uppdrag var att ”främja erfarenhetsutbyte och samverkan mellan berörda aktörer i , främja kontakter mellan aktörer i och aktörer i de utsatta EU-medborgarnas hemländer, samt sprida kunskap om EU-medborgarnas rättigheter när de vistas i utan uppehållsrätt.” Rapporten mötte stark kritik från en lång rad MR- och frivilligorganisationer som ansåg att den brast i vetenskaplighet, inte tog hänsyn till de internationella konventioner som är bundet av och i hög utsträckning bygger på anekdoter och utredarens egna åsikter. Det enda skarpa förslaget som presenteras i rapporten är att länsstyrelserna bör få samordningsansvar för frågor som rör dessa utsatta unionsmedborgare. Ändå var det framför allt utredarens andra slutsatser som fick genomslag i medierna: att utsatta unionsmedborgares barn inte bör erbjudas skola, att kommunerna inte bör anvisa särskilda platser för boende och att privatpersoner bör undvika att ge pengar till tiggare och i stället ge till hjälporganisationer. Dessa budskap plockades sedan tydligt upp av såväl statsminister och statsrådet . En lång rad organisationer har krävt att utredningen ska ut på remiss så att felaktigheter kan bemötas. Ett krav som regeringen har ignorerat. Vi har dessutom tagit del av avslöjanden i radioprogrammet i som rör Hjärta till hjärta, den hjälporganisation som särskilt pekat ut som en lämplig organisation att donera pengar till i stället för att ge direkt i handen till behövande. I programmet har bland annat framkommit att romerna i Hjärta till hjärtas projekt får mycket låg ersättning för sitt arbete samt att både kontrakt och sjukförsäkring saknas. Redan kort efter att samordnaren lämnade sin rapport började kommuner runt om i landet ändra sina policyer kring utsatta EU-medborgare med hänvisning till utredningen. Utredningen betraktas av många som nationella riktlinjer. Detta är allvarligt, inte minst eftersom rapporten kritiserats för bristande kvalitet, och eftersom den i många stycken öppet stöder en hjälporganisation som anklagas för oegentligheter. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Speglar slutrapporten sökes statsrådets och regeringens syn på hur utsatta unionsmedborgare bör bemötas, och om inte, hur och när avser statsrådet att förtydliga detta för kommuner och landsting?
ip · H310659 · 2016-05-17 00:00:00 — Interpellation 2015/16:659 Vägunderhållet och nollvisionen av (M) till Statsrådet (S) I finns det en bred politisk uppslutning kring nollvisionen. Målet om noll dödade i trafiken är på inga sätt uppnått, men ju bättre våra vägar underhålls och förstärks desto säkrare blir det för varje enskild trafikant. Under Alliansens år vid makten minskade antalet dödade i trafiken kraftigt. Ska dödsolyckorna fortsätta att minska måste vägarna ständigt förbättras. I regeringens vårändringsbudget föreslås en minskning av vägunderhållet med . Besparingen betyder att planerade projekt kommer att försenas och att våra vägar lämnas i ett sämre skick. I förlängningen riskerar detta att leda till en osäkrare trafiksituation, vilket skulle ha en negativ inverkan på trafiksäkerheten och nollvisionen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets ställningstagande att regeringens besparing om på vägunderhållet är förenligt med nollvisionen?
ip · H310660 · 2016-05-17 00:00:00 — Interpellation 2015/16:660 Vägunderhållet och konkurrenskraft av (M) till Statsrådet (S) I regeringens vårändringsbudget minskas anslagen till vägunderhåll med . är ett land med långa avstånd och ett näringsliv som är beroende av väl fungerande transporter på såväl väg som järnväg. Konsekvenserna av regeringens minskade anslag till vägunderhållet blir ofrånkomligen att ett antal underhållsarbeten behöver skjutas och att skicket på landets vägar försämras. konkurrenskraft har redan försämrats av att regeringen höjer skatterna på både företagande och jobb. Minskat underhåll av vägarna kan ytterligare hämma industrins konkurrenskraft, den ekonomiska tillväxten och skapandet av fler jobb. Regeringen har som mål att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Men såväl framstående experter som svenska folket tvivlar på att regeringen lyckas uppfylla sitt mål. Infrastrukturen fungerar som blodomlopp. Åtgärder inom transportpolitiken får således konsekvenser för ekonomi, jobb och företagande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets ställningstagande att mindre till vägunderhållet är förenligt med regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020?
ip · H310661 · 2016-05-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:661 Studieavgifter för utomeuropeiska studenter av (C) till Statsrådet (S) har rapporterat om att utomeuropeiska studenter betalar högre studieavgifter än utbildningen kostar samt att biståndspengar går till reklam för svenska universitet och högskolor. Det som har framkommit i granskning visar på stora brister i dagens system och att pengar inte används till vad de är avsedda för, vilket i första hand drabbar utomeuropeiska studenter som söker sig till samt de länder som är beroende av bistånd och hjälp. Internationaliseringen av den högre utbildningen är viktig. Om ska hänga med i den internationella konkurrensen behövs rejäla förändringar för bättre konkurrens och ökad kvalitet i den högre utbildningen. Granskningen från visar på stora brister i nuvarande situation. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet och regeringen att vidta för åtgärder med anledning av det som framkommit av granskning om studieavgifter och nyttjande av biståndspengar till reklam för svenska universitet och högskolor?
ip · H310662 · 2016-05-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:662 Mödra- och barnadödlighet för utlandsfödda av (C) till Statsrådet (S) En rad studier har visat på ojämlikhet i hälsa mellan svensk- och utlandsfödda och att migration är en riskfaktor för sämre hälsa, särskilt för flyktingar. Till exempel är mödra- och barnadödligheten för utomnordiska kvinnor och barn betydligt högre än för svenskfödda. har världens näst lägsta barnadödlighet – bara har lägre – men de som drabbas är i hög utsträckning utlandsfödda. Var femte kvinna i barnafödande ålder är inte född i ett nordiskt land. Den farligaste riskfaktorn för död i i samband med graviditet och förlossning är att kvinnan kommer från ett icke-nordiskt land och inte talar engelska. Kvinnan löper då sju gånger större risk att dö i samband med graviditeten eller förlossningen, och barnet löper fem gånger större risk att dö under graviditeten, förlossningen eller nyföddhetstiden. Orsakerna är flera: Patientens okunskap om vårdens organisation i , bristande tillit till vården samt vårdens oförmåga att ge adekvat information och bemötande. Otillräcklig kommunikation, dålig interkulturell förståelse samt att tolk alltför sällan används, i såväl planerade som akuta situationer. Otillräcklig kunskap om den ökade sjuklighet som förekommer i denna grupp av gravida, vilket till viss del är anledningen till att medicinska felbedömningar förekommer betydligt oftare hos denna grupp. lider brist på jämlik vård, och kvinnor är en särskilt utsatt grupp. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad tänker statsrådet göra för att alla kvinnor och barn, oavsett var de är födda, ska få tillgång till lika vård?
ip · H310663 · 2016-05-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:663 Statsbidrag till studieförbund av (M) till Statsrådet (S) beslutade om ett nytt system för fördelning av statsbidrag till studieförbund. De viktigaste förändringarna som man lyfter fram handlar bland annat om tydligare koppling till statens syften med statsbidraget till folkbildningen, att hälften av verksamhetsbidraget beräknas på unika deltagare samt att en ny fördelningsgrund som baseras på antalet korttidsutbildade unika deltagare och antalet studietimmar i en kommun införs. Dock kommer farhågor om att denna fördelning riskerar att missgynna verksamhet i glesbygdskommuner. ska genomföra med 100 unika deltagare i en kommun. I många kommuner finns inte ett befolkningsunderlag för tio studieförbund. Detta är förstås oroande. Folkbildningens särart genom den svenska utbildningens historia är tydlig. Dess unika förmåga att anpassa sig till förändringar i samhället har bidragit till att den stärkt sin ställning. Folkbildningens roll i det civila samhällets arbete mot utanförskap och för demokrati och delaktighet är central. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att studieförbund på landsbygden inte ska missgynnas av de nya fördelningsreglerna för anslag till studieförbunden?
ip · H310664 · 2016-05-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:664 En finansiellt stabil och hållbar sjukförsäkring av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Sjukfrånvaron i har visat upp stora variationer i omfattning per person och år till närmare . Höga nivåer nåddes också . Den stigande trenden bröts då och vändes inledningsvis genom stora förtidspensioneringar och därefter genom sjukförsäkringsreformen 2008 under alliansregeringen till historiskt låga nivåer åren 2010–2011. ser vi en oroande ökning av sjukfrånvaron igen. Ökningarna kan delvis härledas till ökad psykisk ohälsa. Sjukfrånvaron i borde ligga på stabila nivåer som även motsvarar nivåerna i jämförbara europeiska länder. Att sjukfrånvaron åter stiger hastigt efter en nedgång känns igen från tidigare variationer i sjukfrånvaron. De stora svängningarna gör systemen och deras påverkan på statsbudgeten svåra att förutse. För att sjukförsäkringen ska kunna vara förutsägbar, långsiktigt hållbar och finansiellt stabil krävs att den hålls på en jämn och rimlig nivå som ger ekonomisk trygghet vid arbetsoförmåga samtidigt som den bidrar till ökad sysselsättning. Regeringen har tidigare gått ut med ett mål om ett sjukpenningtal på per försäkrad och år . Med de antaganden använder för prognoser på lång sikt blir sjukpenningtalet . Sammantaget beräknas anslagsbelastningen för de större anslagen inom sjukförsäkringen öka, från till . De åtgärder som presenterats av regeringen är således inte tillräckliga för att nå målen och för att upprätthålla en finansiellt stabil och hållbar sjukförsäkring. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att upprätthålla en finansiellt stabil och hållbar sjukförsäkring och för att nå regeringens mål om ett sjukpenningtal på per försäkrad och år ?
ip · H310665 · 2016-05-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:665 Regeringens hantering av överskottsmålet av (M) till Finansminister (S) av svag internationell efterfrågan och recession i stora delar av världsekonomin ser läget nu äntligen ut att ljusna. Då det funnits en bred politisk enighet kring att genomföra omfattande offentliga stimulanser av ekonomin finns nu ett påtagligt behov av att återföra statens finanser till balans och överskott. Detta för att kunna möta nästa lågkonjunktur utan att kraftigt öka statsskulden. Inte minst är det viktigt mot bakgrund av att vi nu går in i en högkonjunktur med minusränta och att vi följaktligen inte kommer att kunna räkna med draghjälp från penningpolitiken när konjunkturomslaget väl sker. I stället för att nu föra en mer återhållsam, försiktig och ansvarsfull linje väljer regeringen och finansministern det motsatta, vilket fått omfattande kritik från bland annat oberoende . Som försvar anför finansministern att hon ärvt stora underskott och att flyktingkrisen ansträngt offentliga finanser. Detta är inte gångbara argument. Även om regeringen ärvt stora underskott – vilket den inte har; hade starkaste offentliga finanser vid regeringsskiftet – innebär det enbart att ännu större ansträngningar krävs. Framför allt faller ministerns argument platt mot bakgrund av att Alliansen med samma förutsättningar som regeringen i sina oppositionsbudgetar förmår att återföra offentliga finanser till överskott , före regeringen. Att regeringen inte gör detta är alltså enbart en fråga om budgetpolitisk lättja. Mot bakgrund av att Alliansen förmår att föreslå prioriteringar som återför till överskott 2020, vore det inte mer uppriktigt av finansministern att erkänna att hon helt enkelt inte värderar att bygga upp överskott under högkonjunktur? Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansministern: Varför följer inte finansministern överskottsmålet? Ser finansministern skäl att ompröva sin nuvarande position i fråga om tillståndet i de offentliga finanserna med anledning av Finanspolitiska rådets kritik?
ip · H310667 · 2016-05-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:667 Åtgärder för fler jobb av (M) till Finansminister (S) befinner sig i en högkonjunktur och har därmed sjunkande arbetslöshet. står vi inför stora strukturella utmaningar på arbetsmarknaden med en sysselsättning som sjunker med , enligt regeringens egna prognoser. Detta beror främst på flyktingkrisen och att dess effekter börjar synas i arbetsmarknadsstatistiken först då. Om den nu sjunkande arbetslösheten inte bara ska vara en konjunktureffekt krävs därför reformer. Enligt oberoende , , och uppskattas regeringens åtgärder leda till strukturellt sett färre jobb. Ovanpå detta förefaller regeringen sedan den presenterade sin statsbudget inte ha lagt fram ett enda konkret förslag för fler arbetstillfällen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Vilka åtgärder planerar finansministern att vidta för att framgent verka för tillskapandet av fler arbetstillfällen?
ip · H310670 · 2016-05-19 00:00:00 — Interpellation 2015/16:670 Osund konkurrens från offentlig verksamhet av (C) till Närings- och innovationsminister (S) ställde jag en skriftlig fråga till näringsministern med anledning av den osunda konkurrens som sker från offentliga verksamheter. Bland annat finns flera exempel på att Kriminalvården har lagt anbud som är svåra att konkurrera med för privata aktörer. Detta riskerar att leda till att arbetstillfällen försvinner. I är hotet mot nuvarande och framtida arbetstillfällen särskilt påtagligt i och med den omfattande tvätteriverksamhet som bedrivs vid anstalten . har anstalten vunnit flera viktiga upphandlingar i regionen, vilket har en direkt negativ inverkan på arbetsmarknaden. I sitt svar på den skriftliga frågan (2015/16:1136) skrev näringsministern att han inte ser någon anledning att ta något initiativ till en översyn av konkurrenslagens bestämmelser. Initiativ för en sundare konkurrens kan även ske med andra metoder än att se över lagstiftningen. Statsrådet skrev även följande: ”är det viktigt att inte konkurrensen snedvrids i onödan på marknaden.” Det är en formulering som väcker frågor. Mina frågor till närings- och innovationsminister är därför: Avser ministern att vidta några åtgärder för att ta bort den osunda konkurrensen från offentliga verksamheter? Vad menar ministern med att konkurrensen inte ska snedvridas i onödan?
ip · H310671 · 2016-05-20 00:00:00 — Interpellation 2015/16:671 Minskade medel för företagsrådgivning av (KD) till Närings- och innovationsminister (S) Regeringen har i inledningen av vårändringsbudgeten skrivit att den minskar planerade utgifter med sammanlagt , bland annat genom utgiftsbegränsningar, för att klara den ökade migrationen. För , utgiftsområde 24 Näringsliv, har anslaget 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation minskats med . Rådgivarorganisationer som får verksamhetsanslag, till exempel Coompanion, Winnet och , är bland dem som har fått neddragna anslag, och ändå kan de påvisa arbete för grupper som vanligtvis anses vara prioriterade för arbetsmarknadsinsatser – men i detta fall för att bli egna företagare. En hel del flyktingar som kommit till har en bakgrund som egna företagare. Att staten stöttar olika företagsrådgivarorganisationer hör ihop med att vi alla har olika sätt att arbeta och att de ovan nämnda har inriktningar som kan passa olika grupper av personer. Flera frågor har redan ställts tidigare till statsrådet kring det obegripliga och mycket undermåliga i processen för att meddela dessa organisationer att deras stöd skulle dras ned – utan förvarning så personal kunde varskos och budgetar justeras . Men följande fråga har ännu inte ställts till närings- och innovationsminister : Kan ministern förklara vad som menas med att "av tilldelade medel får betalas ut först efter beslut av regeringen" i regleringsbrevet för avseende anslag 1:22 Bidrag till företagsutveckling och innovation inom utgiftsområde 24 Näringsliv? Finns dessa medel ändå för att kunna användas, och i så fall till vad eller till vilka?
ip · H310672 · 2016-05-19 00:00:00 — Interpellation 2015/16:672 Effekterna av den ekonomiska utvecklingen på försvarsambitionen av (KD) till Försvarsminister (S) offentliggjordes Försvarsmaktens budgetunderlag . Underlaget väcker dessvärre en rad frågor. Frågor som med rätta kan ställas om vad av försvarsöverenskommelsens innehåll som faktiskt kommer att levereras till Försvarsmakten inom utsatt tid. I överenskommelsen ingår anskaffning av ett antal system, varav några man nu kan ifrågasätta om de kommer att kunna levereras inom utsatt tid. Bland annat framgår att anskaffningen av ett standardfordon, vilket krävs för att ersätta de delar av fordonsparken som är 30–, senareläggs till 2024. Detta föranleder ett antal frågor till försvarsminister : Finns det enligt försvarsministern tillräckliga medel avsatta i regeringens budget för att leverera de system som ingår i försvarsöverenskommelsen inom överenskommelsens fastlagda tid? Ett antal system har senarelagts av FMV eller har utgått. Vad ger detta enligt försvarsministern för effekt på den faktiska ambitionsnivå hos Försvarsmakten som regeringen nu sätter? Finns det enligt försvarsministern en diskrepans mellan Försvarsdepartementets analys av den ekonomiska situationen inom Försvarsmakten och det faktiska utfall i ambitionsnivån som slogs fast i försvarsöverenskommelsen?