ip · H310778 · 2016-09-01 00:00:00 — Interpellation 2015/16:778 Ränteavdragen av (M) till Finansminister (S) Regeringens syn på ränteavdragen har varit allt annat än tydlig. I valrörelsen lovade (S) att inte röra dem. deklarerade dock dåvarande bostadsministern (MP) att det var önskvärt att avdragen avvecklades och att frågan ligger på bordet inför kommande budgetsamtal inom regeringen. Detta dementerades snabbt av finansministern, men i medierna har det senare florerat rykten om att även hon agerat för att nå överenskommelser där reducerade ränteavdrag ingår. senast har , som är en del av regeringsunderlaget, deklarerat att de kräver sänkta ränteavdrag i den pågående budgetförhandlingen. Ränteavdraget är ett olyckligt skatteavdrag som uppmuntrar till ökad skuldsättning. Ett avvecklande kräver dock att minst motsvarande den intäktsökning det ger upphov till för staten går till att reducera skatten på arbete. I detta måste även en sänkt brytpunkt för den statliga inkomstskatten ingå. Detta för att inte försätta breda väljargrupper som tvingats ta höga lån till följd av en osund bostadsmarknad i ekonomiskt klammeri. Att regeringen är så svajig i denna fråga skapar en stor osäkerhet och otrygghet för många svenskar. Enligt en kartläggning som gjort är det särskilt barnfamiljer som skulle drabbas vid ett godtyckligt avvecklande av ränteavdraget. Den osäkerhet som regeringen skapat och skapar för samma grupper är mycket olycklig och måste få ett slut. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansministern: Diskuteras höjda ränteavdrag i budgetsamtalen? Överväger finansministern och regeringen en reducering av ränteavdragen? har frågat mig om jag och regeringen överväger att återinföra förmögenhetsskatten och om vi överväger en reducering av ränteavdragen. Svaret är att vi inte har några sådana förslag. hörde vi precis finansministern säga: Vi har inga sådana förslag. Detta är en väldigt intressant formulering. Jo, därför att den är en del av ett mönster för hur finansministern brukar argumentera. Före valet sa finansministern att hon inte hade några förslag om att höja bensinskatten - nej, förlåt, hon sa att hon inte skulle höja bensinskatten. När hon kom i regeringsställning sa hon: Vi har inga förslag om att höja bensinskatten. Och när det har gått ytterligare höjer hon bensinskatten. Överskottsmålet: Före valet kritiserade finansministern för att han - enligt hennes uppfattning - inte följde överskottsmålet. När hon själv blev finansminister sa hon: Nej, jag har inga konkreta förslag på att avveckla överskottsmålet. Sedan går det några månader, och så avvecklar hon överskottsmålet. och : Före valet sa hon: Jag tänker inte röra och . Sedan blev hon finansminister, och då sa hon: Jag har inga förslag på att röra och . Så går , och sedan kommer det förslag om att tydligt nagga och i kanten. Hon sa före valet att hon inte skulle höja skatten för vanligt folk som jobbar. Sedan blev hon finansminister och det gick några månader. Så använder hon sig av formuleringen: Jag har inga förslag om att höja skatten för vanligt folk som jobbar. Ytterligare kommer hon fram med förslag om att höja skatten för vanligt folk som jobbar. När finansministern säger att hon inte har några förslag om någonting ska man ta det med en stor nypa salt. Vi kan konstatera att Socialdemokraterna har lite svårt att föra en politik som ligger i linje med vad de säger före valet. vet vi att har varit drivande både för att införa förmögenhetsskatt och för att reducera ränteavdragen inför budgetförhandlingarna. För var det en miljöpartistisk minister som sa att man borde ta bort ränteavdragen. I medierna har det kommit fram uppgifter om att själv har försökt att ta initiativ till att avveckla ränteavdragen. När säger att hon inte har några konkreta förslag innebär det med all sannolikhet att vi kommer att få se konkreta förslag på att reducera ränteavdragen eller att återinföra förmögenhetsskatten inför budgeten . Det som också är oroväckande är att den här socialdemokratiska regeringen - olikt tidigare socialdemokratiska regeringar - inte är intresserad av att förbättra villkoren för att bedriva näringsverksamhet, driva företag och arbeta här i . Alla från och till hade, vid sidan av det som är kärnan i den socialdemokratiska politiken, också förslag om att förbättra svensk ekonomi. sänkte skatten nästan lika mycket som gjorde. Han tog bort arvs- och gåvoskatten. Den här socialdemokratiska regeringen är bara intresserad av att höja skatterna, bara intresserad av att försvåra och försämra förutsättningarna för att bedriva näringsverksamhet och för att jobba i det här landet. Att finansministern inte kan ge besked där hon tydligt tar avstånd från att ta bort ränteavdragen och från att återinföra förmögenhetsskatten är oroväckande . Det här är ju en berättigad fråga med anledning av att SMP-regeringen är extremt beroende av . är, som sagt, de gamla kommunisterna. Vad jag vet drar sig inte ett vänsterparti från att höja skatten för vanligt folk. Alla vet att man vill återinföra förmögenhetsskatten. När Socialdemokraterna, pratar om höjda skatter låter det som att det inte skulle drabba vanligt folk. Om man skulle återinföra förmögenhetsskatten med de gamla reglerna skulle en stor del av befolkning få betala förmögenhetsskatt. I själva verket tror man att det är de rika och förmögna som skulle betala förmögenhetsskatt. Men man kan dra paralleller till den statliga skatten. Enligt min mening bör inte breda inkomstgrupper betala statlig skatt. Det ska ju de som tjänar väldigt mycket pengar göra, men så är det inte. är det många breda inkomstgrupper som betalar statlig skatt, till exempel barnmorskor, gymnasielärare och gruvarbetare. Jag tycker att frågan är berättigad med anledning av att regeringen söker stöd hos kommunisterna som gärna vill återinföra den här förmögenhetsskatten som skulle vara så skadlig för . Varför skulle förmögenhetsskatten vara skadlig för ? Jo, till att börja med skulle de som är rika och förmögna säkert komma på ett bra sätt att slippa betala förmögenhetsskatt medan vi vanliga löntagare - som sitter på en förmögenhet som ligger fast i ett hus eller en lägenhet - enligt de gamla reglerna skulle få betala någon procent på belopp över 1,5 miljoner. Det är klart att det skulle skada viljan att investera för att skapa nya jobb i . Frågan är alltså berättigad, och det här var nog det kortaste svaret som jag någonsin sett i en interpellationsdebatt. Nej, man förväntas inte införa förmögenhetsskatt, men jag skulle gärna vilja ha en garanti från finansministern om att man inte planerar att införa förmögenhetsskatten. Tänk om skulle sätta hårt mot hårt och säga: Den här frågan är så himla viktig för oss att vi inte kommer att stödja regeringens budget om ni inte återinför förmögenhetsskatten. Det skulle vara intressant att höra hur finansministern då skulle resonera. Skulle makten vara viktigare än just den här frågan? Jag är väldigt bekymrad för framtid som det ser ut . Det blir dyrare att arbeta, och det skulle vara droppen att införa förmögenhetsskatt som inte drabbar de rika och förmögna utan skulle drabba stora delar av befolkning. Det här med förmögenhetsskatten är en ganska intressant fråga. Jag har arbetat som jurist inom banksektorn med skattefrågor. Jag vet att är väl insatt på skatteområdet med tanke på hennes tidigare uppdrag. Hon vet därför lika väl som jag att förmögenhetsskatten - precis som berörde - inte drabbade de förmögna, utan den drabbade fastighetsägare och vanliga villaägare. De som hade mycket pengar och råd att köpa konsulthjälp, som jag själv sålde som bankanställd, hade inga som helst problem med att slippa förmögenhetsskatt. Dessutom var det många som använde illegala metoder för att gömma pengar i andra länder. Det var bland annat därför Alliansen lade mycket energi på att få till stånd dubbelbeskattningsavtal med andra länder som vi tog bort förmögenhetsskatten. Jag tror att vi träffade mellan 40 och 50 sådana avtal under Alliansens . Vi fick en väldigt bra insyn. Vi såg effekten när vi tog bort förmögenhetsskatten. Pengarna återvände till och kunde investeras här i stället för att gömmas på konton utomlands. Det tycker jag var en väldigt bra effekt för det svenska näringslivet och investeringsklimatet. Jag är precis lika orolig som och . Före valet hette det att Socialdemokraterna ville införa en skatt på förmögna. Det skulle inte vara en förmögenhetsskatt utan en skatt på förmögna. Ingen fick riktigt något grepp om vad de egentligen menade med "skatt på förmögna". Det presenterades i medierna och ibland av socialdemokrater lokalt som att man skulle återinföra förmögenhetsskatten, men man kallade det för något annat för att förvilla lite grann. Jag instämmer i fråga till finansministern. Även jag vill ha en beskrivning från finansministern av vad hon och hennes parti egentligen menar med skatt på förmögna. Är det en ny förmögenhetsskatt eller är det något annat? Jag skulle också vilja ha en garanti från finansministern att det under inga omständigheter införs någon form av förmögenhetsskatt . Kan vi få en sådan garanti vore det utmärkt. När man lyssnar på framför allt kan man få intryck av att regeringens politik har skadat svensk ekonomi. Precis som konstaterats har jag bland annat höjt en hel del skatter. Det beror på att den moderatledda regeringen lämnade efter sig de största underskotten sedan budgetsaneringen. Den nuvarande regeringen blev då tvungen att föra en ansvarsfull ekonomisk politik för att beta av dessa underskott. Det har vi också gjort, och det uppmärksammas nu alltmer internationellt vilken framgångsrik ekonomisk politik den här regeringen har drivit. säger att vi måste förbättra svensk ekonomi. I går fick vi en internationell studie som visar att har hoppat upp tre placeringar i rankningen över konkurrenskraftiga länder. Vi hade hoppat upp allra mest när det gäller den ekonomiska politiken, där vi kom 20 placeringar längre upp. Och fick vi IMF:s uttalande om läget i svensk ekonomi. De ger regeringen ett stort erkännande för att den för en väl balanserad och väl avvägd finanspolitik i detta läge. säger att vi är beroende av . De borgerliga partierna var väldigt tydliga med att de krävde ett budgetsamarbete med för att släppa igenom regeringens budget i . Har man ändrat uppfattning i frågan är det naturligtvis ett välkommet besked. Jag ser fram emot det. Flera av debattörerna tar upp det faktum att gränsen för när man börjar betala statlig inkomstskatt inte skrivs upp på det sätt man gjorde tidigare. Det ligger ju en automatisk skattesänkning i systemet, och vi bromsar denna skattesänkning lite. Min fråga till blir då naturligtvis huruvida de avser att återställa den förändring som vi gjorde . Tänker man lägga pengar på det i budgeten? Och avser man att ta bort den avtrappning av jobbskatteavdraget som vi föreslog ? Om detta kommer i budgetmotion vore det bra att få besked om det. Det vore klargörande i den här debatten. Vad gäller ränteavdragen förde flera partier fram dem i de bostadspolitiska samtalen. Man tyckte att det skulle vara väl avvägt att göra en förändring av ränteavdragen, men vi nådde ingen uppgörelse i samtalen och därmed är frågan inte aktuell. Förmögenhetsskatten är inget som Socialdemokraterna har gått till val på. Jag ser också många negativa effekter med förmögenhetsskatten. Jag tycker själv att det finns ett problem med att ta ut skatten av mindre företag. Det är svårt för att veta om företagen samlar privat förmögenhet eller om de samlar för att göra en investering, och detta är försvårande omständigheter för förmögenhetsskatten. tar också upp det faktum att förmögenhetsskatt inte alltid betalades och att en del försökte gömma pengarna på utländska konton. Det är något som den moderata riksdagsgruppen har väldigt djup insikt i. (forts. § 13) Vi debatterade förmögenhetsskatt och ränteavdrag innan vi gjorde paus för frågestunden. Precis innan vi gjorde det hörde vi finansministern hålla ett hyllningstal till svensk ekonomi. Jag kan inte mer än instämma. Det går väldigt bra för svensk ekonomi. Vad som är något märkligt är att vi hörde en finansminister som bara , när hon satt i oppositionen, beskrev svensk ekonomi som närmast i fritt fall. Men , efter det att hon har fått igenom sin budget och låtit den verka , vill hon på något sätt sätta bilden av att det är tack vare henne och hennes regering som det går så bra för . Det går bra för därför att vi hade en ansvarsfull alliansregering och också därför att vi hade en ansvarsfull socialdemokratisk regering med som statsminister, som genomförde viktiga strukturreformer som förbättrade näringsklimatet i , gjorde det mer lönsamt att arbeta och så vidare. Tittar man däremot på den här socialdemokratiska regeringen - som mer verkar ha idén att gå tillbaka och 70-talets socialdemokratiska förhållningssätt till politiken - ser man att det bara handlar om att höja skatterna och höja bidragen. Det finns ingenting i regeringens politik som faktiskt handlar om att strukturellt förbättra svensk ekonomi. Tvärtom får man skarp kritik från och , som båda menar att vi med regeringens politik talar om åtminstone 20 000 färre jobb strukturellt sett, alltså när man tar ut effekten av både högkonjunktur och lågkonjunktur. Det enda vi kan konstatera är att inte har kraschat svensk ekonomi under sin korta tid som finansministern. Det är väl bra, även om det som sagt finns mycket kritik mot den politik som har förts. Det gäller inte minst det faktum att man nu inte sparar i goda tider för att kunna möta dåliga tider. Men vad den här debatten specifikt handlade om var just förmögenhetsskatten och ränteavdragen. Vi vet ju att om förmögenhetsskatten skulle återinföras - vilket koalitionspartner driver starkt - kommer det att innebära att pengar flyr landet. Pengar som hade kunnat investeras i olika typer av verksamheter här i skulle lämna landet och göra nytta i någon annan del av världen. Ränteavdragen skulle kraftigt slå mot vanliga hushåll. Det är särskilt barnfamiljer som skulle drabbas. Finansministern har enligt medieuppgifter själv försökt verka för att minska ränteavdraget. Vi har haft miljöpartistiska statsråd som har sagt att det vore bra om vi kunde ta bort ränteavdraget. Framför allt är det som i budgetsamtalen trycker på i de här frågorna. Det skulle slå hårt mot svensk ekonomi. Det skulle slå mot konsumtionen, och det skulle ytterligare förstärka de negativa ekonomiska effekter som den här regeringen har bidragit till. Vi ska komma ihåg att det går bra för nu eftersom vi har en välskött ekonomi och har högkonjunktur. Men högkonjunkturen kommer inte att vara för evigt. Då gäller det att vi står rustade. Än så länge är allt som den här regeringen har gjort att försämra förutsättningar för att möta en kommande lågkonjunktur. När vi får höra svar från finansministern om att hon inte har några förslag beträffande förmögenhetsskatt och ränteavdrag, då vet vi att det brukar komma efteråt, för det är så det har fungerat. När hon sa att hon inte skulle införa bensinskatt, nagga och i kanten och höja skatten för vanligt folk hände det . Jag blir lite fascinerad både av finansministerns senaste inlägg och av vice statsministerns inlägg under frågestunden. Man berömmer sig för alla framgångar som har haft - att arbetslösheten sjunker och att sysselsättningen ökar. Till och med att andelen behöriga i gymnasiet har ökat förklarade vice statsministern med att regeringen har gjort så stora satsningar. Det är helt fantastiskt att resultaten för en människa som har gått i skolan på vänds till något helt annat, utan att regeringens politik ens har hunnit träda i kraft. Ändå tar man åt sig äran för detta. Det är helt fascinerande, tycker jag. Er budget har gällt . Alliansens budget har gällt . Det är ganska stor skillnad. Vi ska vara glada över, precis som beskrev här, att vi hade en så klok regering som förde en så bra politik. Det kan ni leva på i kanske till. Sedan får vi se facit på vad som händer. talade i valrörelsen om de tomma ladorna. Jag skulle vilja fråga henne om hon tycker att de har blivit mer välfyllda . , i en högkonjunktur, har vi underskott i statsfinanserna. Vi har också en negativ ränta. Vad ska vi ta till om vi får en ny körare i världsekonomin, som varnade för i finansutskottet? Vad ska regeringen göra då? Det finns inga marginaler över huvud taget. Dessutom: Hur blir det med garantin? Kan vi få ett uttryckligt löfte nu från om att det inte blir någon ny förmögenhetsskatt ? Det är väl lätt att då säga: Nej, det blir det inte. Jag lovar det. Kan vi få detta besked nu? I denna kammare kan kanske frågor om förmögenhetsskatt och ränteavdrag ibland kännas långt borta. Men sanningen är att så ser inte verkligheten ut för många väljare. För väldigt många människor i detta avlånga land är bostaden den största tillgången. Den största risken och kostnaden man har gäller också bostaden. För väljare med små marginaler råder en stor osäkerhet, och en oerhört stor stress skapas i vardagen när de inte vet vad som gäller från politiskt håll. Finansministern har här än så länge inte tydligt velat deklarera hur man ser på förmögenhetsskatten och ränteavdragen . Det är problematiskt. När finansministerns eget regeringsunderlag i högt och tydligt går ut och deklarerar och kräver både ett återinförande av förmögenhetsskatten och ett slopande av ränteavdragen skapar det såklart en enorm oro hos de många människor som inser att detta skulle slå oerhört hårt mot dem. De skulle få en ökad kostnad för sitt boende, och det finns också en stor potentiell risk för att detta boende kommer att räknas som en förmögenhet. De skulle få ta båda smällarna av en sådan förändring. Det spelar egentligen ingen roll om de får ta båda smällarna. Det räcker med att de får ta den ena smällen för att familjens ekonomi ska slås i spillror. Det skapar såklart en oerhört stor stress och press. Alla de familjer och människor som på grund av en dysfunktionell bostadsmarknad har tvingats betala höga priser för sina bostäder, för att kunna befinna sig i områden där det går att få tag i ett jobb över huvud taget, har gjort det under premissen att staten lever upp till de åtaganden som staten har gjort. Just nu kan människor inte veta vad det löftet riktigt är värt. De förtjänar faktiskt att få ett svar på det. Kan de få en garanti som gäller fram till valet om att en socialdemokratisk regering inte betyder ett återinförande av förmögenhetsskatten och inte betyder ett återinförande av ränteavdragen? Det vore även klädsamt om de kunde få ett löfte för framtiden , så att de inför valet med denna information kan fatta sitt beslut om de kan tänka sig att det är rimligt att någonsin låta Socialdemokraterna inneha regeringsmakten. vill att jag ska ge besked och garantier inför många mandatperioder framåt. Men då kanske någon kan svara på min fråga om vad som kommer att stå i budgetmotionen från om att ni kommer att föreslå återställare av den avtrappning av jobbskatteavdraget som vi har föreslagit och som här i talarstolen har sagt inte ger några pengar och skulle få fruktansvärda effekter. Någon kanske också kan svara på om i sin budgetmotion även kommer att föreslå att den indexerade brytpunkten, som vi inte skrev upp fullt ut , kommer att tas tillbaka. säger att vi bara höjer skatterna och inte gör någonting strukturellt som förbättrar svensk ekonomi. Om man har uppfattningen - som moderater ofta har - att de enda strukturellt riktiga åtgärderna är att sänka skatten är det kanske mindre av sådana åtgärder i den här budgeten än i moderata budgetar, där man vanligtvis lånar till stora ofinansierade skattesänkningar. Det är inte så att vi bara höjer skatterna. Vi sänker skatterna också. Det gäller bland annat när man får sin första anställning. Vi utvidgar också ROT-avdraget. Det är två exempel på skattesänkningar som finns i denna budget. Därutöver sänker vi skatten på att reparera saker för att komma bort från slit-och-släng-ekonomin och i stället stimulera en cirkulär ekonomi. Vi gör också andra viktiga strukturella förändringar för att förbättra svensk ekonomi. Vi förbättrar matchningen på arbetsmarknaden genom att utbilda arbetslösa så att de kan ta de jobb som växer fram. Där är inte minst yrkesutbildningen central, eftersom det råder brist på undersköterskor, barnskötare, elektriker, byggnadsarbetare och många andra på grund av att moderatregeringen inte såg till att rusta de arbetslösa under lågkonjunkturen. Det är därför som vi nu tidigt i denna konjunkturuppgång ser en brist på arbetskraft. Vi investerar också stort i infrastruktur, i bredband och i forskning och utveckling. varnar för att och vill göra någonting åt ränteavdragen. Men kanske då också varnar för sig själv, eftersom han har skrivit en motion i om att ränteavdragen bör ändras. Jag kan också påminna om att man kanske ska varna för Liberalerna, som har föreslagit att ränteavdragen bör förändras och som gärna vill göra upp med regeringen i denna fråga. När det gäller ränteavdragen är det viktigt att säga att regeringen har varit tydlig. Vi har inga förslag. Vi vill nu se att vi får effekt av de amorteringskrav som har införts och som tycks ha varit dämpande på bostadsmarknaden. Vi har också vidtagit många andra åtgärder för att få fart på bostadsbyggandet så att man på det sättet kan dämpa prisuppgången på bostadsmarknaden som delvis drivs på av en bostadsbrist. Vi har bland annat gjort den största satsningen på bostadsbyggande. Vi har också ett 22-punktsprogram som påverkar hyressättningen och tillgången till byggklar mark och som påskyndar handläggningstider och möjliggör serietillverkning av hus. Vi har också vidtagit en rad andra åtgärder. Det är tråkigt att vill sänka ambitionerna när det gäller denna bostadspolitiska satsning. Det skulle naturligtvis riskera att förvärra hushållens skuldsättning och minska bostadsbyggandet. Men vi vidtar viktiga åtgärder för att komma till rätta med detta. Men här måste man följa utvecklingen. Om bostadspriserna och hushållens skuldsättning drar iväg på ett sätt som inte är hållbart måste man som ansvarstagande regering vara beredd att vidta ytterligare åtgärder. Det är vi tydliga med att vi är beredda att göra. I det läget får man se vilka åtgärder som är aktuella. Vi har inte gått till val på några förslag om förmögenhetsskatten, vilket man kunde få ett intryck av i tidigare inlägg. Det är inga förslag som vi har fört fram från regeringen. Jag ska börja med att säga att jag inte ska tala för Liberalerna, men jag kan tala för mig själv. De svåra ingångsvärdena var att vi är öppna för att ta bort ränteavdragen om man sänker skatten för vanligt folk. Man kan inte bara ta bort dem och satsa på bidrag, som Socialdemokraterna gärna vill, utan det handlar just om att kompensera denna skattehöjning med en skattesänkning. föreslår faktiskt en rad skattehöjningar. har det aviserats att vi till exempel föreslår en momshöjning. Vår devis är att vi är öppna för skattehöjningar. Men det ska vara skattehöjningar som inte skadar ekonomin. När vi höjer dessa skatter ska vi använda dem för att sänka skatter som faktiskt skadar ekonomin. Finansministern använder den omvända logiken: Hon höjer skatter som skadar ekonomin. Hon höjer skatterna på jobb och företagande så att människor jobbar mindre och startar färre företag. Sedan sänker hon skatterna på sådant som inte påverkar ekonomin. Detta är en märklig logik. Det intressanta i denna debatt är att det är en svekregering som vi har. Det är en regering som lovade att den inte skulle röra och , som lovade att den inte skulle höja bensinskatten, som lovade att den inte skulle röra överskottsmålet och som lovade att inte höja skatten för vanligt folk. Men så fort blev finansminister ändrade hon sig från att vara mot dessa saker till att säga att hon inte har några förslag. När man hör finansministern säga att hon inte har några förslag ska man vara mycket skraj för att dessa förslag kommer, därför att det var vad som sedan hände.