ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310586 · 2016-04-21 00:00:00 — Interpellation 2015/16:586 av (M) till Statsrådet (S) genomförde regeringen ändringar i jaktförordningen, med hänvisning till Högsta förvaltningsdomstolens avgörande i frågan om ordningen för överprövning av beslut om skydds- och licensjakt efter varg. I förordningsändringarna ligger även att beslut om jakt efter alla andra arter som skyddas av art- och habitatdirektivet eller fågeldirektivet ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Förvisso är tanken bakom logisk, men detta kan få märkliga följder. Fågeldirektivet behandlar bevarandet av samtliga fågelarter som naturligt förekommer inom medlemsstaternas europeiska territorium (artikel 1). Bland svenska fågelarter som ingår i skyddet kan de vanligt förekommande och på inga sätt hotade fågelarterna gräsand, duva, grågås och kråka nämnas. Dessa arter är också populärt jaktvilt. Med regeringens ändring i jaktförordningen ska alltså myndighetsbeslut om skyddsjakt efter alla fåglar, inklusive livskraftiga fågelarter, kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol, vilket bekräftar. Utöver att detta tyder på att regeringen har en övertro till byråkrati väcker detta följdtankar. Hur ska skyddsjakt efter fåglar som skadar jordbrukets produktion kunna genomföras om sådana beslut potentiellt ska genomgå domstolsprövning? Är detta ett steg i att lagstifta bort den svenska jakten? Vi är många jägare som undrar över vilka ambitioner regeringen egentligen har. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : – Hur bedömer statsrådet konsekvenserna för det svenska jordbruket av ändringen i jaktförordningen? – Är det statsrådets avsikt att ändra i reglerna för de allmänna jakttiderna, så att all jakt ska kunna överklagas till domstol?
ip · H310587 · 2016-04-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:587 Traineejobb för nyanlända av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) För att lösa integrationsproblemet har regeringen och arbetsmarknadsministern nu föreslagit att traineejobben utvidgas till att även omfatta nyanlända som är eller äldre. Kraven på utbildning för att kvalificeras för traineejobb blir flexiblare. Syftet med utvidgningarna är att förbättra möjligheterna för dessa grupper att få utbildning, i kombination med en anställning, som kan leda till ett varaktigt arbete. Detta står att läsa på regeringens hemsida. Det är bekymmersamt att ett av ytterst få förslag för att förbättra integrationen är att utöka traineejobben, en åtgärd som haft allt annat än lyckad effekt. Av tidigare löften om tiotusentals platser har det enbart blivit 118 stycken. Att i det läget satsa mer på åtgärder som inte fungerar ter sig märkligt. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknadsminister : Hur många traineejobb för nyanlända avser arbetsmarknadsministern att få till stånd ?
ip · H310588 · 2016-04-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:588 Arbetslöshetsmålet av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Regeringen bedömer i sin vårbudget att jämviktsarbetslösheten kommer att uppgå till . är inte lika optimistiska utan bedömningen är att arbetslösheten i kommer att ligga på . Oavsett vilket så finns det en samsyn kring hur arbetsmarknaden kommer att utvecklas fram . hade och den lägsta arbetslösheten i EU . bedömer alltså att inte kommer att komma ned på dessa nivåer . Därmed dömer man själv ut det arbetslöshetsmål som var sagt skulle prägla regeringens politik . Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknadsminister : Anser arbetsmarknadsministern att målet om EU:s lägsta arbetslöshet går att nå?
ip · H310589 · 2016-04-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:589 Ökade sjukkostnader för arbetsgivare av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Det är i företag som växer och som därmed kan anställa som nya jobb skapas. När regeringen nu vill skjuta över högre sjukkostnader på arbetsgivarna medför det att det blir både dyrare och svårare för just dessa företag att anställa. Det är i huvudsak inom offentlig sektor som sjukskrivningarna galopperar, men alla arbetsgivare drabbas av regeringens politik. Regeringens förslag går ut på att arbetsgivarna ska betala av sjukpenningen för medarbetare som varit sjukskrivna längre än . Risken ökar då för att företag drar sig för att anställa och att fler därmed riskerar långtidsarbetslöshet. I en ny enkät från svarar nästan nio av tio företagare att de, som en följd av förslaget, kommer att bli försiktigare med att anställa personer som har en sjukdomshistorik i bagaget. Detta är allvarligt, även mot bakgrund av att regeringen lovat ”jobbstreama” vartenda regeringsförslag. Hur denna extra börda på företagen ska leda till att fler får ett jobb är mycket oklart. Med anledning av ovanstående är min fråga till socialförsäkringsminister : Ser socialförsäkringsministern inga risker med att regeringens förslag om att skjuta över sjukkostnader på arbetsgivare försvårar för personer med en sjukdomshistorik att få jobb?
ip · H310590 · 2016-04-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:590 Brister i upphandlingar hos Arbetsförmedlingen av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Svensk arbetsmarknad är väldigt het just nu och det finns goda förutsättningar att kunna hjälpa fler arbetssökande till jobb. I detta läge är arbetsmarknadsutbildningar ett viktigt verktyg. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen och samhället står väl rustade både nu och inför den kommande integrationsutmaning som väntar när alla de asylsökande som kom ska in på den svenska arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen upphandlar normalt olika insatser till olika målgrupper. Syftet är att öka förutsättningarna för dem som står utanför arbetsmarknaden att komma i arbete. Det som oroar är dock att Arbetsförmedlingen haft svårt att få igenom och komma igång med flera viktiga upphandlingar av dessa utbildningar. Några exempel på detta är: Yrkessvenska, som är ett viktigt och kompletterande instrument för att få våra nyanlända in i samhället och i arbete. Av olika anledningar är detta avtal brutet i större delen av landet. Allmänförberedande utbildning, som är ett viktigt arbetsmarknadsinstrument för att få personer med kort utbildningsbakgrund att våga och vilja studera vidare. Upphandlingen genomfördes , men Arbetsförmedlingen har avbrutit hela upphandlingen på grund av dåligt skött upphandlingsprocess. Individuellt pedagogiskt stöd, som är ett stöd för dem som har ett psykiskt eller fysiskt funktionshinder, är överklagad och har inte heller kommit igång. Fordons- och yrkesförarutbildningen, upphandlades för sent av Arbetsförmedlingen och just nu finns inga avtal. Flera viktiga arbetsmarknadsutbildningar går ut . Som exempel kan nämnas butik- och försäljning, restaurang och service samt arbetsplatsförlagd arbetsmarknadsutbildning. Trots detta finns på hemsidan ingen av dessa med bland Arbetsförmedlingens planerade upphandlingar. Det är alarmerande information om vad som händer på Arbetsförmedlingen. Det finns en stor oro hos de arbetssökande som behöver utbildning liksom hos dem som är aktuella leverantörer av utbildningar. Min fråga till arbetsmarknadsminister blir därför: Kommer arbetsmarknadsministern att vidta åtgärder för att säkerställa att Arbetsförmedlingen genomför upphandlingarna eller finns det en vilja att avveckla upphandlade arbetsmarknadsutbildningar i avsikt att göra allt i egen regi?
ip · H310591 · 2016-04-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:591 med helikopter av (KD) till Statsrådet (S) SVT:s har i tre program, ur olika aspekter, skildrat hur hanterar sitt ansvar för svensk sjö- och flygräddning. Som ett resultat av vad som framkommit i granskningen av agerande har , Riksenheten mot korruption, och alla inlett utredningar eller granskningar av . En del av dessa granskningar rör bland annat det faktum att , utan regeringens bemyndigande, tecknade köpeavtal av nya . En anskaffning som tillsammans med driftskostnader, , kostar staten många miljarder. Detta trots att saknade regeringens mandat att genomföra anskaffningen och att vid det tillfället ännu inte bemyndigat regeringen medel för anskaffningen i statsbudgeten. betalade också en kvarts miljard i handpenning - före riksdagsbeslutet. Först bemyndigade regeringen att genomföra de investeringar av bland annat som följde av den investeringsplan som då godkänt (se prop. 2012/13:1, utg.omr. 22, bet. 2012/13 TU:1, rskr. 2012/13:118). tecknade således avtal för miljardbelopp utan vare sig regerings- eller riksdagsbeslut. sa att huvudskälet till köpet var "att de gamla leasingavtalen löpte ut" - vilket visade sig vara osanning. Anskaffningen av nya helikoptrar har också inneburit att man nu har fyra helt funktionsdugliga "gamla" helikoptrar stående i en hangar på i . Vid sidan av bristande kunskaper i statskunskap och budgetlag har det visat sig dyrt att bygga upp en egen flygverksamhet inom myndigheten och kostnaderna för verksamheten är väsentliga. sa att det nya helikoptersystemet skulle bli billigare. Det har visat sig bli precis tvärtom. Kostnaderna har rusat iväg med det nya helikoptersystemet, mer jämfört med . Det finns också skäl att ifrågasätta om använder sina helikopter effektivt. På Umeåbasen till exempel hade man bara 16 larm där man lyfte från basen. Det gick 6 månader och mellan två larm /15. Dessutom saknar man förmåga att hjälpa samhällets övriga räddningstjänst vid till exempel olyckor i fjällen och vid skogsbränder. presenterades en utredning Maritim samverkan (SOU 2012:48). Av utredningen framgår att det finns stor effektiviserings- och besparingspotential inom staten om sjöoperativa myndigheternas verksamheter samordnas. I dessa tider, med en ansträngd statsbudget, och då det civila försvaret ska återuppbyggas, finns goda skäl att genomföra förslag som effektiviserar statens verksamhet. Det är inte rimligt att helikoptrar saknar förmåga att hjälpa samhällets övriga räddningstjänst vid till exempel olyckor i fjällen och vid skogsbränder, och att kostnaderna har rusat iväg med det nya helikoptersystemet på det sätt som är fallet. Mot denna bakgrund, och då sjö- och flygräddning är en viktig del av svensk krisberedskap, har jag följande frågor till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att effektivisera sjöoperativa myndigheters verksamhet? Överväger statsrådet och regeringen att överföra huvudmannaskapet för sjö- och flygräddningen från till ?
ip · H310592 · 2016-04-25 00:00:00 — Interpellation 2015/16:592 Förbandsverksamheten vid garnison av (M) till Försvarsminister (S) Försvarsmaktens anslag för materielinköp, framför allt gällande JAS 39E samt de båda ubåtstyperna A26 och , har kraftigt överskridits med åtskilliga miljarder på grund av olika fördyringar, förändrade växelkurser samt felaktiga beräkningar. Försvarsmakten som helhet har mot bakgrund av detta i olika sammanhang återkommande klargjort att man anser sig nödgad att omfördela försvarsmaktsanslag från förbands- och övningsverksamheten till materielkontot. När Försvarsmakten överlämnade sitt budgetunderlag visade det sig mycket riktigt att man vill ta pengar från förbands- och övningsverksamheten för att kunna finansiera materielinköp. Utöver detta konstaterar ÖB att ”detta riskerar få konsekvenser för förmågeuppbyggnaden vad gäller förbanden”. Vid eventuella nedskärningar av förbandsverksamheten säger det sig självt att man först tittar på små enheter såsom exempelvis garnison. i detta perspektiv är det avgörande att man vårdar den försvarsöverenskommelse som träffades och där man slår fast att ”inga förbandsnedläggningar kommer att genomföras”. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister följande: Kan försvarsministern garantera att överskridandet av anslag för materielinköp inte negativt kommer att påverka, eller få konsekvenser för verksamheten vid garnison, vare sig ur ett kortsiktigt eller långsiktigt perspektiv? Kan försvarsministern redogöra för sin syn på garnison och dess verksamhet samt dess del och betydelse i det svenska totalförsvaret nu och ?
ip · H310593 · 2016-04-25 00:00:00 — Interpellation 2015/16:593 Unesco-resolution om och av (KD) till Utrikesminister (S) , som har till uppgift att stödja kulturell och religiös mångfald, antog en resolution som initierades av en rad , däribland , , , , , och . Resolutionen stipulerar att inte har rätt till och . I stället omnämner resolutionen endast platserna som eller al-Haram al-Sharif och området runt västra muren, Kotel, som Buraq-Plaza. Båda dessa platser är av central betydelse inom judendomen, kristendomen och islam. I resolutionen benämns i stort sett bara den roll de spelar inom islam. Detta är således inte endast en konflikt om vad platserna ska kallas, det är en mycket farlig signal i en redan svår konflikt. Både judarnas och de kristnas band till platsen inte bara förminskas utan osynliggörs av resolutionen. Det är dock inte endast osynliggörandet av judarnas och de kristnas band till områdena som är allvarligt, man kan också ställa sig frågande till det sällskap sällade sig till i och med omröstningen. Under omröstningen röstade 33 länder för, varav var ett av dem. Detta gör att vi ingår i samma sällskap som bland annat , , och . De länder som röstade emot var , , , , och . Mina frågor till utrikesminister blir således: Är det rimligt att röstar för en resolution som både förminskar och osynliggör judars och kristnas band till de omnämnda platserna? Varför ställer sig regeringen bakom en resolution som inte bara skickar ett farligt signalvärde, utan är direkt felaktig och som polariserar situationen i ytterligare?
ip · H310594 · 2016-04-25 00:00:00 — Interpellation 2015/16:594 Inriktningen för skydd av skog av (M) till Statsrådet (S) I regleringsbrevet till skriver regeringen att myndigheten tillsammans med ska utvärdera och revidera Nationell strategi för formellt skydd av skog, i syfte att uppnå ett kostnadseffektivt skydd. Det är alltid av godo att se över och revidera strategier, särskilt när de börjar få på nacken. I regeringens inriktning för skogspolitiken (prop. 2015/16:1) meddelas att fler naturskogar ska skyddas och naturvårdshänsynen i den brukade skogen ska öka, dels genom frivilliga insatser och dels genom formellt skydd. Regeringen ökade för det syftet anslagsposten 1:16 Skydd av värdefull natur under utgiftsområde 20 Allmän natur- och miljövård med . I vårändringsbudgeten (prop. 2014/15:99) ökades samma anslag med . Det är stringent av regeringen att öka anslaget för att kunna uppnå syftet med sin politik. Problemet är bara att anslaget i årets vårändringsbudget (prop. 2015/16:99) minskas med . Det gör att jag blir fundersam inför hur regeringen har för avsikt att nå de uppsatta målen om att skydda mer skog och vad detta innebär för den enskilde skogsägaren. Detta måste redas ut. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad är enligt statsrådet definitionen av kostnadseffektivt skydd av skog? Hur avser statsrådet att nå de uppsatta målen för skydd av skog med kraftigt minskade anslag? Vad innebär den kraftiga sänkningen av anslaget till skydd av skog för den enskilde markägaren som har skog som pekats ut som skyddsvärd? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att uppnå ökat formellt skydd av skog med minskat anslag för syftet?
ip · H310595 · 2016-04-22 00:00:00 — Interpellation 2015/16:595 självförsörjningsgrad av livsmedel av (KD) till Statsrådet (S) Den svenska självförsörjningsgraden av livsmedel har minskat kraftigt och anges till . Om hänsyn tas till att maten ska kunna produceras även när importen av sådant som drivmedel, gödningsmedel, foder och andra insatsvaror skärs av, bedömer expertis på att försörjningsgrad ”är lika med noll”. I saknar vi med andra ord möjligheter att försörja vår befolkning med livsmedel för den händelse att handeln med omvärlden skulle skäras av. För att produktionskapaciteten ska upprätthållas krävs att verksamheten är lönsam även när vi lever med en stabil omvärld. Inte mycket talar för att självförsörjningsförmåga på livsmedel kommer att öka med nuvarande politik. lägger omkring fem mjölkgårdar ned sin verksamhet. I mjölkkrisens spår blir det också svårt att få tag i kalvar eftersom av all nötköttsproduktion bygger på uppfödning av kalvar från mjölkkor. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka självförsörjningsgrad av livsmedel?
ip · H310596 · 2016-04-26 00:00:00 — Interpellation 2015/16:596 Samverkan för bästa skola av (M) till Utbildningsminister (MP) Samverkan för bästa skola och det kunskapskontrakt som länge haft som förslag har många likheter. Det handlar om att rikta resurser till skolor och huvudmän som har stora utmaningar. Vi har all anledning att vara självkritiska till hur statliga resurser tidigare fördelats till skolor och huvudmän. Jag har besökt både en fristående skola och en huvudman som skrivit ”avtal” med inom ramen för ”samverkan för bästa skola”. Upplägget stämmer väl överens med det moderata förslaget om kunskapskontrakt, vilket innebär att de skolor som får kritik från Skolinspektionen ska erbjudas ett särskilt kunskapskontrakt av . Detta innebär nationella resurser för åtgärder som forskningen visat sig stärka resultaten. Det kan till exempel handla om lärarhandledning, speciallärarkompetens, ledarskapsutbildning eller förstärkt elevhälsa. Om de brister som finns inte åtgärdas ska staten ytterst kunna ta över huvudmannaskapet för skolan. Det är riktade insatser där de behövs som bäst, baserat på inspektioner gjorda av Skolinspektionen. Det finns dock ett stort problem: det är frivilligt för huvudmännen att teckna dessa avtal. Skolor och huvudmän där Skolinspektionen identifierat stora brister kan alltså tacka nej till stöd och resurser. När alliansregeringen inrättade Skolinspektionen var bland annat Ofsted i en förebild. Där betygssätts skolorna vid inspektion, och de som har lägst betyg får stöd och hjälp av andra skolor som lyckas bra. I kan inte skolorna välja om de vill ta emot stöd; där måste de ta emot stödet om kvaliteten inte är tillräckligt hög. Min fråga till utbildningsminister är: Varför är det frivilligt att ta emot stöd och resurser och inte ett tvång när Skolinspektionen konstaterat att skolan eller huvudmannen har stora brister?
ip · H310597 · 2016-04-26 00:00:00 — Interpellation 2015/16:597 Digitala verktyg till nyanlända elever av (M) till Utbildningsminister (MP) Den stora mängd nyanlända elever som förväntas komma till innebär stora utmaningar för de skolor som tar emot dessa elever. I vissa skolor är så många som av eleverna nyanlända. De nya kartläggningsmaterial som tagit fram och de förändringar av lagstiftningen som Alliansen och regeringen är överens om kommer dock att underlätta. Den stora utmaningen för både eleverna själva och skolan är att så snabbt som möjligt säkerställa kunskaperna i det svenska språket. som det är rimligt att undervisningen för nyanlända fokuseras på att lära sig svenska behöver eleverna möjlighet att påbörja eller fortsätta sin utbildning i andra ämnen. Inlärning av svenska språket och andra ämnen skulle kunna underlättas och främjas om det i skolorna fanns tillgängligt bra digitalt stöd, både i svenska och i andra skolämnen, på elevernas modersmål. I dagens är det så illa att inte ens stora huvudmän har de nödvändiga resurserna för att ta fram de digitala hjälpmedel som krävs och behövs för att elever ska lära sig svenska eller för att de ska få stöd i andra ämnen på sitt modersmål. var representanter för på besök i utbildningsutskottet för att diskutera situationen för nyanlända. De bekräftade på direkt fråga att inte har något uppdrag att ta fram digitala hjälpmedel för att stötta nyanlända elever. Med anledning av detta vill jag fråga utbildningsminister : Varför ger inte ministern och regeringen det uppdraget?
ip · H310598 · 2016-04-26 00:00:00 — Interpellation 2015/16:598 Översyn av av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Arbetsmarknadsminister återkommer ofta till den positiva utvecklingen på svensk arbetsmarknad. Även om det går bra för många att få jobb just nu i högkonjunktur finns det många som det inte går lika bra för. De som står längst ifrån arbetsmarknaden, de som har särskilt svårt att få arbete, har fortfarande svårt. Den senaste av varningssignalerna kommer från . Det statliga bolaget har som huvudsyfte att bland annat ge jobb till personer med funktionsnedsättning, i synnerhet personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Personer med funktionshinder räknas enligt Arbetsförmedlingen som en särskilt utsatt grupp på arbetsmarknaden. presenterades en granskning över gjord av , som visade på en oroande försämring i arbete. I granskningen anklagas för att gallra bort dem med mest omfattande funktionsnedsättning, med andra ord de allra mest utsatta, i syfte att nå sina ekonomiska mål. Kritikerna menar att på så vis anställer färre av de allra mest utsatta grupperna, bland annat personer med utvecklingsstörning. uppges ha hamnat i en situation där man inte vill hantera svårplacerade personer, personer som i själva verket skapades för att hjälpa. Arbetsmarknadsministern och regeringen försöker alltså presentera bilden av en klart förbättrad arbetsmarknad, men glömmer då bort att det finns människor som inte omfattas av den bilden. För funktionshindrade har situationen i stället blivit svårare. har svarat på kritiken från Svenska Dagbladets granskning. stod att läsa att ämnar göra en översyn av , eventuellt med hjälp av Statskontoret. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Vilken inriktning anser arbetsmarknadsministern att en översyn av ska ha? Vad skulle en sådan översyn bestå av?
ip · H310599 · 2016-04-27 00:00:00 — Interpellation 2015/16:599 Översyn av Arbetsförmedlingen av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) I två tillkännagivanden har påpekat för vänsterregeringen att den bör återuppta den översyn av Arbetsförmedlingen som alliansregeringen initierade. Det finns starka skäl för att göra den första större översynen av myndigheten . Förtroendet för Arbetsförmedlingen är lågt, och det finns stora utmaningar. I regeringens skrivelse 2015/16:75 skriver arbetsmarknadsministern att översynen av Arbetsförmedlingen inte är slutbehandlad, vilket är korrekt då den inte är återupptagen. har i kammaren sagt att den kommer återupptas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Varför dröjer översynen av Arbetsförmedlingen trots tillkännagivanden från och trots ministerns uttalanden om att översyn ska ske?
ip · H310601 · 2016-04-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:601 Kraftig ökning av klotter av (M) till Statsrådet (S) Enligt statistik från gjordes 30 087 anmälningar om klotter . Det är mer än dubbelt så många som 2014, även är siffran väldigt hög. Under större delen av har antalet anmälningar om klotter legat runt 14 000. har dock anmälningarna ökat kraftigt. Att efterhålla klotter är förvisso ett kommunalt ansvar. Rådande forskning gör gällande att klotter är en mild brottsform som dock ofta är inkörsporten till en vidare och grövre brottskarriär. Därför är det i högsta grad en nationell angelägenhet att dessa brott kan stävjas . Med anledning av senaste rapportering vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stävja och vända trenden av illegalt klotter
ip · H310602 · 2016-04-27 00:00:00 — Interpellation 2015/16:602 Regeringens bostadsprioritering av (SD) till Statsrådet (MP) blev det klart att regeringen kommer att tillskjuta i statligt stöd till kommunerna i ett försök att öka bostadsbyggandet . 1,1 miljarder av den summan reserveras till bostäder som motsvarar kommunens mottagande av nyanlända invandrare. Det innebär att prioriteras till nyanländas behov och att endast 750 miljoner () ska gå till att satsa på att bygga bostäder för resten av det svenska folket. Förslaget innebär alltså att regeringen bortprioriterar det svenska folket när det kommer till bostäder. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka skäl ligger till grund för fördelningen av medel för att bygga bostäder till nyanlända respektive till resten av det svenska folket?