ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310673 · 2016-05-24 00:00:00 — Interpellation 2015/16:673 Erkännande av folkmordet (seyfo) av (S) till Utrikesminister (S) beslutade , med stöd av Socialdemokraterna, att erkänna folkmordet, även kallat seyfo, på bland andra syrianer/assyrier, armenier med i nuvarande . Den förra alliansregeringen grävde ned ärendet och försökte tysta ned frågan vid makten. vägrade att driva frågan och uppträdde i stället mer ursäktande mot med anledning av erkännande, vilket var anmärkningsvärt. Det vore därför olyckligt om även den nuvarande regeringen skulle kväva frågan i stället för att lyfta fram den. Det är tråkigt att regeringen inte har erkänt folkmordet, vilket skulle vara det enda rätta att göra ur ett demokratiskt och människorättsligt perspektiv. Regeringen har tagit fram en utredning av . Utredaren tar inte ställning i frågan om erkännande av folkmordet utan ger i princip regeringen fria händer att erkänna seyfo och menar att det inte föreligger några juridiska hinder mot detta. Dessutom lovade vi socialdemokrater under valrörelsen att erkänna folkmordet om vi kom till makten. sitter vi vid makten, och det torde ändå vara läge att visa att löften är till för att hållas. Mot bakgrund av det ovan anförda frågar jag utrikesministern följande: Avser ministern och regeringen att erkänna folkmordet (seyfo)? Om ja, när i tiden kommer erkännandet av folkmordet att ske?
ip · H310674 · 2016-05-23 00:00:00 — Interpellation 2015/16:674 Förskollärare i fristående förskolor av (M) till Utbildningsminister (MP) I det pm som har gått ut från regeringen med anledning av lärarlönesatsningen står det att även förskollärare i förskolan omfattas av satsningarna. För oss moderater är det viktigt att alla elever ska få samma förutsättningar för en bra skolgång. För att klara detta är det viktigt med välutbildad personal på landets skolor, oavsett vem som är huvudman. Detta är en rättvisefråga. Det ska också löna sig att vara en bra lärare, varför det är viktigt att uppmuntra lärare till vidareutveckling. Därför frågar jag utbildningsminister : Varför omfattas inte förskolelärare hos vissa fristående utförare av lärarlönesatsningarna, och kan fristående huvudmän som enbart har förskola (ej förskoleklass, grundskola eller gymnasium) söka pengar för att höja lönerna för sina förskollärare?
ip · H310675 · 2016-05-23 00:00:00 — Interpellation 2015/16:675 Det svenska regelverket – ett hot mot jobben i av (M) till Statsrådet (S) regler kring växtskyddsmedel drabbar nu de svenska jobben och inte minst jobben i . I med omnejd odlas en stor andel av landets lök. Grönt står för så mycket som en tredjedel av all gul och röd lök som odlas i . Företaget räknar med att mellan 40 och 60 arbetstillfällen riskerar att försvinna bara hos dem. Anledningen är att man drabbas av tuffare regler för växtskyddsmedel än kollegor i övriga EU-länder. är det enda land som förbjuder medlet Stomp och vägrar att ge dispens. EU har ett gemensamt regelverk på området, men har , precis som på flera andra områden, valt att gå längre än övriga länder inom unionen i sin tolkning av regelverken. Det gynnar inte konsumenterna, som i stället får äta importerad lök som odlats i länder som inte har lika stränga regler som . Det drabbar enbart de svenska jobben. Detta är en politik som riskerar att slå hårt mot landsbygden och inte minst mot den skånska landsbygden. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att det svenska lantbruket inte drabbas hårdare jämfört med kollegorna i övriga EU-länder?
ip · H310676 · 2016-05-23 00:00:00 — Interpellation 2015/16:676 Det svåra läget för polisen i län av (KD) till Justitie- och migrationsminister (S) Det fanns stora förväntningar på polisreformen 2015. Organisationen skulle både bli mer effektiv och ha ett nedifrån-och-upp-perspektiv. Många poliser – även på chefsnivå – vittnar om att det tvärtom har blivit en toppstyrd organisation med en ständig ström av detaljstyrning som sipprar nedåt i organisationen. Som ett exempel mötte jag lokalområdeschefen för polisen i , och han påtalade stora resursbrister, alltför låga löner, brist på kompetensutveckling samt en otydlig ledning och styrning. Läget i polisområdet är också tufft. I gick att läsa ett uttalande av , chef för lokalpolisområdet : ”Vi har ett akutläge och måste göra något för att klara den dagliga bemanningen. hinner många poliser knappt äta. Jag har vänt ut och inpå allt och tvingats fatta beslut om att införa (extraordinär förändring av polisens organisation).” Enligt uppgifter till UNT ska det fattas polisresurser som motsvarar 300 arbetspass fram . Färska siffror från visar att av landets poliser har övervägt att sluta . Situationen är värst i Polisregion , där bland annat ingår. Det är av yttersta vikt att polisen fungerar och att personalen känner en trygghet och stabilitet i organisationen för att polisen i sin tur ska kunna arbeta effektivt för trygghet i hela landet. Jag vill därför fråga justitie- och migrationsministern: Vad avser ministern att göra för att komma till rätta med polisbristen och de vakanser som finns i många polisdistrikt? Vad avser ministern att göra för att komma till rätta med problemen som uppstått i och med den nya polisorganisationen?
ip · H310677 · 2016-05-24 00:00:00 — Interpellation 2015/16:677 Tillämpning av reglerna för bostadsbidrag försvårar för kommunerna av (M) till Socialförsäkringsminister (S) sökte väldigt många människor asyl i , och bor många i boenden i väntan på att få sin asylansökan prövad. De som får bifall på sin ansökan kommer därefter att anvisas ut till kommunerna. Många ensamkommande barn och unga bor i familjehem, HVB-hem med mera. När de fått uppehållstillstånd och fyller har den kommun som de bor i en skyldighet att anordna bostad. Det byggs nu många paviljonger med mera för att ordna boende. Men att bygga så många små lägenheter avsedda för ensamhushåll blir väldigt dyrt, och dessutom finns det en risk att efterfrågan på just så små lägenheter minskar igen på lite . Det finns inte tillräckligt många små lägenheter i det nuvarande bostadsbeståndet i förhållande till det aktuella behovet. Ett sätt att ordna bostad skulle kunna vara att till exempel två ensamstående personer delar på en lägenhet, till exempel en trerumslägenhet där man delar vardagsrum med mera. Men tillämpningen av reglerna för bostadsbidrag för unga medger inte detta, enligt uppgift från . Detta innebär att om kommunerna – ofta via sina kommunala fastighetsbolag – ska klara sitt bostadsförsörjningsansvar måste man erbjuda korridorboenden och/eller bygga ett stort antal enrummare. Om inte bostadsbidrag kan utgå blir personen hänvisad till försörjningsbidrag. Detta medför följande: Att personer som delar lägenhet tvingas begära försörjningsbidrag i stället för att få bostadsbidrag. Bostadsbidrag är ett bidrag som utgår från staten (via ), och försörjningsbidrag är något som bekostas via de kommunala budgeten, vliket gör att det blir en förskjutning av kostnadsbärare. Kommunernas bostadsförsörjningsansvar försvåras om man är hänvisad till att erbjuda så stor andel små lägenheter. Man blir i högre grad hänvisad till paviljonger/korridorboenden med mera. Mina frågor till socialförsäkringsministern är följande: Är ministern beredd att verka för att tillämpningen av reglerna för bostadsbidrag ses över och anpassas till de situationer som råder i många kommuner ? Hur ser ministern på det faktum att om bostadsbidrag på grund av dagens tillämpning av reglerna inte kan utgå i dessa fall och att det då i stället behöver utbetalas försörjningsstöd så innebär detta en förskjutning av kostnader från staten till kommunerna?
ip · H310678 · 2016-05-23 00:00:00 — Interpellation 2015/16:678 Blåljuspersonalens säkerhet av (M) till Statsrådet (S) har vi sett flera exempel på hot och våld mot blåljuspersonal. Poliser och medarbetare inom räddningstjänsten och hälso- och sjukvården, framför allt ambulanspersonal, utsätts för attacker och angrepp såsom stenkastning och skadegörelse riktat mot deras fordon. Situationen är särskilt allvarlig i utanförskapsområden. Utvecklingen måste brytas. Det handlar både om att skydda personer som har samhällsviktiga uppgifter och att värna respekten för rättsstaten. har presenterat fem förslag för att stärka blåljuspersonalens säkerhet och för att reaktionerna på de här attackerna ska vara tydliga. Våld mot tjänsteman ska få en egen brottsrubricering där straffet ska vara minst sex månaders fängelse. Personal inom räddningstjänst och hälso- och sjukvård ska fullt ut inkluderas i lagbestämmelsen om våld och hot mot tjänsteman. En särskild straffskärpningsgrund ska införas, som innebär att alla brott som innefattar ett angrepp mot väsentliga samhällsfunktioner leder till skärpta straff. Lagstiftningen ska förändras så att kränkningsersättning kan utgå i fler fall när poliser är brottsoffer. En fungerande ungdomstjänst inom räddningstjänst och polis ska utformas för den som är och döms till ungdomstjänst för brott som innefattat ett angrepp mot polis, räddningstjänst eller medarbetare i hälso- och sjukvården. Regeringen har inte vidtagit några konkreta åtgärder för att stärka blåljuspersonalens säkerhet. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsrådet : Tänker statsrådet verka för att regeringen ska lämna förslag, i linje med det som har föreslagit, för att stärka blåljuspersonalens säkerhet?
ip · H310679 · 2016-05-23 00:00:00 — Interpellation 2015/16:679 Transparent och öppen redovisning av vårpropositionen 2016 av (M) till Finansminister (S) Regeringen har utfäst ett löfte till väljarna om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . Regeringen har upprepade gånger fått kritik för att den inte redovisar hur, och i vilken omfattning, olika politiska förslag bedöms påverka måluppfyllelsen. Vid ett flertal tillfällen har finansministern ombetts att presentera en redovisning av de långsiktiga sysselsättningseffekterna av regeringens förslag på ett öppet och transparent sätt. Till medger regeringen () genom statsminister att där finns en förbättringspotential: I vårpropositionen 2016 är målet att tydligare redovisa hur de olika reformerna påverkar sysselsättningen. finns facit, och det blev snarare motsatsen. Finansministern har valt att inte redogöra för de förväntade effekterna av reformerna. Transparens och öppenhet sätts åt sidan. Detta skapar misstanke om att regeringens politik inte leder till målet, utan att siffrorna helt enkelt pekar i en annan riktning. Regeringen verkar ju ha uppskattningar, eftersom företrädarna ofta hänvisar till ”samlade bedömningar”. Hur samlade bedömningar kan göras utan enskilda skattningar är höljt i dunkel. Ett vanligt antagande är att regeringen ägnar sig åt att driva ned arbetslöshetssiffran, inte genom fler jobb utan genom fler platser och minskat arbetsutbud. I vårpropositionen 2016 står att läsa: ”Mot bakgrund av den betydande osäkerheten i beräkningarna av reformeffekter har regeringen bedömt att det inte är ändamålsenligt att redovisa detaljerade siffersatta effektberäkningar av enskilda reformer. Det skulle riskera ge en missvisande bild av effekterna. Regeringen beskriver i stället effekten av enskilda reformer i kvalitativa ordalag. I prognosen över den makroekonomiska utvecklingen görs dock en samlad bedömning av hur reformer påverkar den makroekonomiska utvecklingen avseende både kortsiktiga effekter samt den långsiktiga produktions-, sysselsättnings- och arbetslöshetsnivån. Det görs för att få så träffsäkra prognoser som möjligt. I prognosen för det offentligfinansiella sparandet, som baseras på den makroekonomiska utvecklingen, beaktas således beteendeeffekterna av regeringens politik samlat.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Har det på gjorts beräkningar av de långsiktiga sysselsättningseffekterna av vårpropositionen 2016? När kan vi i så fall förvänta oss att få ta del av dem?
ip · H310680 · 2016-05-24 00:00:00 — Interpellation 2015/16:680 Införandet av bonus–malus-system av (M) till Finansminister (S) och Alliansen har länge drivit på för att ett nytt bonus–malus-system ska införas. Detta i syfte att påskynda omställningen av fordonsflottan för att därigenom bryta transportsektorns fossilberoende och minska utsläppen. Tyvärr har regeringen dragit frågan i långbänk. har dock regeringens utredare äntligen lagt fram sitt förslag – ett förslag som utgår ifrån Alliansens supermiljöbilspremie och som bygger vidare på dagens system med en koldioxiddifferentierad fordonsbeskattning. Det välkomnar jag, som jag och är kritiska till andra delar av förslagets utformning. Bland annat är vi bekymrade över att förslaget riskerar att alltför ensidigt premiera elfordon. För mig och är det viktigt att bonus–malus-systemet utformas med beaktande också av förnybara drivmedels klimatnytta. Dessutom föreslår utredaren att systemet ska träda i kraft först . Det innebär i så fall att regeringen tvingas bryta ännu ett löfte, då klimat- och miljöminister har sagt att det nya bonus–malus-systemet ska träda i kraft . Om regeringen inte klarar av att ta fram ett förslag som kan träda i kraft måste regeringen nu ge besked om att förlänga dagens supermiljöbilspremie till dess att det nya systemet införs. 2017 får inte bli ett förlorat år för omställningen av fordonsflottan. Tempot i omställningen av fordonsflottan måste höjas men har snarare bromsats av regeringens politik. Som en konsekvens av regeringens politik blev det till exempel dyrare att köpa en laddhybrid , vilket resulterade i att försäljningen störtdök . Detta oroar, vilket också färska statistik över de svenska klimatutsläppen gör. Enligt sjunker de svenska utsläppen inte alls lika snabbt som . sjönk de klimatpåverkande utsläppen med blott , vilket understryker behovet av att påskynda omställningen av den svenska fordonsflottan. Transportsektorn står nämligen för omkring en tredjedel av de svenska klimatpåverkande utsläppen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Håller ministern fast vid det tidigare beskedet om att ett nytt bonus–malus-system ska vara infört ? Om inte, kan ministern ge besked om att regeringen kommer att förlänga dagens supermiljöbilspremie till dess att det nya systemet införs? Hur ser ministern på det faktum att utsläppsminskningstakten har bromsat in sedan regeringsskiftet, och vad avser ministern att ta för nya initiativ för att minska transportsektorns utsläpp?
ip · H310681 · 2016-05-23 00:00:00 — Interpellation 2015/16:681 Fler kvinnor på chefspositioner av (M) till Finansminister (S) Jämställdhet har länge haft en naturlig plats i den svenska debatten. Ändå finns det flera exempel på hur svenska kvinnor halkar efter i internationella jämförelser. Detta visar tankesmedjan i sin nya bok av forskaren . Exempelvis är det lägre sannolikhet att kvinnor i når en chefsposition jämfört med en manlig kollega. Motsvarande siffra i är . Sanandaji har tidigare visat, i rapporten och arbetstid, att kvinnor även arbetar färre timmar totalt än i till exempel . av de anställda inom den offentligt finansierade omsorgssektorn är kvinnor. Det är den sektor som erbjuder sämst möjlighet att driva egna företag. Förutom att den stora offentliga sektorn har kommit att hämma kvinnors karriärmöjligheter bidrar föräldraförsäkringen till att kvinnor arbetar färre timmar än män. Kvinnor tar i snitt ut drygt 13 månader – varav 3,5 är utan ersättning – medan män tar ut drygt . Tappar man erfarenhet mitt i livet, om inte mer, förlorar man av karriärsteg och löneutveckling. Detta kan jämföras med , där medeluttaget för en kvinna är . Faktorer som var menade att öka jämställdheten, som en utbyggd föräldraförsäkring och en stor offentlig sektor, har visat sig stjälpa den. Svenska kvinnor halkar efter. Detta verkar inte vår rödgröna regering förstå. I stället för att arbeta för att fler kvinnor ska nå chefspositioner jobbar den så kallade feministiska regeringen i motsatt riktning. I stället försämrar man exempelvis RUT-avdraget, vilket drabbar en sektor där många kvinnor når sin första chefsposition. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Varför väljer finansministern att gå fram med en halvering av RUT-avdraget, trots att det är en reform som gör att fler kvinnor i når en chefsposition?
ip · H310682 · 2016-05-26 00:00:00 — Interpellation 2015/16:682 ägardirektiv av (M) till Närings- och innovationsminister (S) AB:s tänkta försäljning av den tyska brunkolen beräknas påverka företagets resultat negativt med . går företag in i affärer med förlust som utgångspunkt, och det blir extra anmärkningsvärt när det är ett statligt bolag som gör det, då förvaltar svenska folkets gemensamma tillgångar. förehavanden och styrning blir därför av stort allmänintresse. Kollegor till minister , såsom statsrådet , hävdar att man måste ändra i för att kunna stoppa en eventuell försäljning. hävdar en rad jurister och forskare motsatsen, nu senast , forskare i bolagsstyrning vid . Det gör även inte minst egen styrelseordförande , som sa till DI : ”I tidningarna läser man att regeringen ska granska affären ungefär som att regeringen var någon slags tillsynsmyndighet, men så är det inte. Regeringen äger bolaget. Om den inte vill sälja kan den säga det.” TV4 har även gjort en rundringning som visar på att det enbart är regeringspartierna som anser att ägardirektiven behöver ändras för att man ska kunna stoppa en affär. Enligt är tydliga. ska ”affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion”. menar därmed att det är väldigt tydligt att verksamhet står på två ben. Det ena är affärsmässigheten, det andra är uppdraget att vara med och leda utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Således finns det inom ramen för befintliga ägardirektiv all befogenhet regeringen behöver för att stoppa affären, om man så önskar – utan att behöva gömma sig bakom . Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Delar ministern forskningens, riksdagspartiernas och egen ordförandes tolkning av ägardirektiven, så att man inte behöver ändra ägardirektiven för en försäljning?
ip · H310683 · 2016-05-26 00:00:00 — Interpellation 2015/16:683 Fler enkla jobb av (M) till Närings- och innovationsminister (S) har fått statsministerns tydliga uppdrag att verka för framväxten av fler enkla jobb i . Regeringens löfte till väljarna om EU:s lägsta arbetslöshet anses av flera ledande expertorgan vara ouppnåeligt med regeringens förda politik. ger i sin släppta rapport regeringen rådet att helt överge målet till förmån för snävare målsättningar för särskilda grupper. Statsministerns uppdrag till ministern att verka för framväxten av fler jobb som inte kräver högre utbildning går i samma linje. En bransch där vi sett en betydande framväxt av just arbetstillfällen som inte kräver högre utbildning är sektorn för hushållsnära tjänster. Genom Alliansens RUT-avdrag har sektorn blomstrat med över 20 000 nya arbetstillfällen och en tillväxttakt av sällan skådat slag. Över 668 000 svenskar gjorde avdrag under föregående år, och enligt branschen finns goda möjligheter till framväxt av långt fler enkla jobb inom bland annat trädgårdsskötsel, hemstädning och it-tjänster. Den utveckling vi sett inom sektorn borde ministern rimligtvis vilja verka för efter statsministerns utökade uppdrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Avser ministern att arbeta för att de enkla jobben inom sektorn för hushållsnära tjänster ska bli fler, och hur avser i så fall ministern att göra det?
ip · H310684 · 2016-05-26 00:00:00 — Interpellation 2015/16:684 Insamlingsansvaret för förpackningar och tidningar av (M) till Miljöminister (MP) Det har varit många diskussioner om huruvida insamlingsansvaret för förpackningar och tidningar ska överföras från producenterna till kommunerna eller inte. överlämnades utredningen till regeringen. Denna utredning hade i uppdrag att utreda hur ansvaret skulle överföras, inte om. Utredningen utgår från att regeringen ska fatta beslut i frågan genom ändring i en förordning. Det är dock många som anser att denna fråga är alldeles för stor och genomgripande för att beslutas via en förordning och att frågan i stället bör beslutas av . En majoritet i har dessutom genom ett tillkännagivande uttalat att en majoritet i anser att insamlingsansvaret inte ska överföras från producenterna till kommunerna. Jag vill därför fråga miljöministern: Avser regeringen att fatta beslut via ändring i förordningen att insamlingsansvaret ska överföras till kommunerna, trots att en majoritet av är emot en sådan överföring? Om svaret är ja på ovanstående fråga, när avser regeringen att fatta ett sådant beslut?
ip · H310685 · 2016-05-26 00:00:00 — Interpellation 2015/16:685 Riskerna med att försvagade drivkrafter leder till minskade skatteinkomster av (M) till Finansminister (S) Regeringen genomförde i sin budget en rad skattehöjningar, bland annat genom avtrappning av jobbskatteavdraget, utebliven uppräkning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt och särskild löneskatt för äldre. Med skattehöjningar följer minskade drivkrafter och därmed också minskade inkomster för staten. kritiserar i sin rapport regeringen för att inte ta hänsyn till detta i beräkningarna av hur stora statliga inkomstförstärkningar de föreslagna skattehöjningarna ger. Rådet skriver bland annat att ”om statiskt beräknade inkomstförstärkningar av skattehöjningar används till varaktiga utgiftsökningar riskerar budgeten att bli underfinansierad”. Rådet framhåller att man bör tillämpa en försiktighetsprincip vid beräkningar av offentligfinansiella reformer. Det innebär att om det finns risk för att reformer leder till beteendeförändringar som kan förväntas ge mindre inkomstförstärkning bör sådana effekter beaktas. Det föranleder frågor kring varför regeringen i sina beräkningar inte har tagit hänsyn till att minskade incitament för människor att arbeta leder till minskade inkomster för staten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Hur bedömer finansministern att de negativa effekterna av skattehöjningarna påverkar statsfinanserna?
ip · H310686 · 2016-05-26 00:00:00 — Interpellation 2015/16:686 Främjande av svensk export av (M) till Statsrådet (S) Statsrådet har fått statsministerns tydliga uppdrag att värna den svenska exporten. Den internationella återhämtningen efter den globala finanskrisen går trögt. I är tillväxten svag, och vi ser hur fler länder runt om i världen, exempelvis , och , fortsatt har stora offentligfinansiella bekymmer och bidrar till att dämpa den globala konjunkturåterhämtningen. varnar i en rapport för ökad risk för en svagare konjunkturutveckling. Rådet påpekar särskilt det begränsade statsfinansiella utrymme som har att parera konsekvenserna av minskad efterfrågan med. bnp växte under föregående år – genom Alliansens budget – , och vi är nu på väg in i en högkonjunktur. uttrycker att nu bör återgå till en mindre expansiv ekonomisk politik. I stället gör regeringen tvärtom och eldar på ytterligare med kostnadsdrivande reformer. dömer ut detta och framhåller att behöver av en återgång till finansiering krona för krona och att regeringen i stället borde försöka dämpa aktivitetsnivån i ekonomin. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att försöka dämpa trycket på de offentliga finanserna för att minska risken för skenande kostnader och inflationseffekter för svensk export?