ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310383 · 2016-02-04 00:00:00 — Interpellation 2015/16:383 Nationellt förbud mot mikroplast av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) överlämnade Kemikalieinspektionen ett förslag till regeringen angående ett nationellt förbud mot mikrokorn av plast i kosmetiska produkter som sköljs av. Det är välkommet att detta område blir belyst ytterligare. Trots att plast förekommer i nästan alla jordens miljöer är kunskapsluckorna om dess ursprung och skadeverkningar stora. Rapporten väcker däremot många frågor om vägen framåt för svensk lagstiftning. När det gäller till exempel kemikalier, en annan miljöfarlig komponent som är svår att uppfatta med blotta ögat, är EU-lagstiftningen gemensam och harmoniserad. Detta är dels för att undvika handelshinder mellan unionens länder, dels för att gemensamt tackla problemen med dessa miljöfarliga ämnen som rör sig enkelt över landgränser. Ett nationellt förbud mot mikrokorn borde skådas i detta ljus. Vidare är det av stor vikt att en eventuell svensk lagstiftning tar fasta på reella problem. Den bransch som skulle omfattas av förslaget att förbjuda mikrokorn i kosmetiska produkter som sköljs av, kosmetikabranschen, har tagit flera steg mot en utfasning. Branschföreträdare pekar på att utfasningen kommer vara komplett redan innan lagförslaget föreslås träda i kraft. Slutligen skulle det vara intressant att veta hur regeringen ser på lagförslagets effekter på den totala nedskräpningen med plast i miljöer. Lejonparten av mikroplaster i havet kommer från större plastfragment som brutits ned, vilket inte adresseras av nuvarande förslag. Denna problematik har också berörts av norska och danska motsvarigheter till svenska , i liknande utredningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Hur går ministern och regeringen vidare med förslaget om ett nationellt förbud mot mikrokorn av plast i kosmetiska produkter som sköljs av?
ip · H310392 · 2016-02-08 00:00:00 — Interpellation 2015/16:392 Ungdomsarbetslösheten av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Under lördagsintervjun i P1 sa arbetsmarknadsministern att ”nu håller vi på att lösa ungdomsarbetslösheten”. Detta är ett anmärkningsvärt uttalande. För det första är det oklart hur regeringen löst ungdomsarbetslösheten med tanke på att regeringen genomför reformer som leder till färre jobb då kostnaden för att anställa unga ökar. För det andra har de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som regeringen infört, traineetjänster och utbildningskontrakt, knappast fått något genomslag. fanns endast 44 traineetjänster och 50 utbildningskontrakt registrerade på Arbetsförmedlingen. Visserligen ser vi nu att fler ungdomar får ett arbete, vilket är naturligt när svensk ekonomi befinner sig i en konjunkturuppgång. är det framför allt ungdomar som står nära arbetsmarknaden som kommer i jobb, vilket innebär att de i många fall inte ens kvalificerat för regeringens åtgärder som kräver i arbetslöshet. När man ser till antalet långtidsinskrivna ungdomar har de inte minskat . När regeringen tillträdde var 26 823 unga i åldern 18–inskrivna på Arbetsförmedlingen som arbetslösa eller längre. Enligt den senaste tillgängliga statistiken var 29 903 unga inskrivna. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Vad menar arbetsmarknadsministern med att regeringen nu håller på att lösa ungdomsarbetslösheten? Vilka konkreta åtgärder är det regeringen vidtagit som enligt ministern löser ungdomsarbetslösheten, och hur många jobb har respektive åtgärd lett till?
ip · H310396 · 2016-02-09 00:00:00 — Interpellation 2015/16:396 Återreglering av järnvägsunderhållet av (V) till Statsrådet (S) Järnvägstrafikens olika delar är intimt förknippade och beroende av varandra för att skapa en fungerande helhet. Trots detta har järnvägssystemet styckats av, delats upp och privatiserats. På underhållssidan har konkurrensutsättningen lett till att det är avsevärt färre anställda än . Betydligt färre personer arbetar på spåren, vilket blir synligt inte minst under snöiga vintrar. Säkerheten brister för såväl resenärer som för dem som arbetar på spåren. utför inget underhåll i egen regi. På marknaden finns i stället ett antal underentreprenörer som anlitas av för att sköta underhållet, vilket har medfört samordningsproblem och merkostnader. Att återreglera underhållet är ett viktigt steg för att se till att resurserna som läggs på underhållssatsningar används på rätt sätt. bör därför vidta åtgärder för att förbättra sin beställarroll och, allteftersom avtalen går ut, bygga upp en underhållsorganisation i egen regi. anser att en förutsättning för en fungerande avtalsuppföljning är att den bedrivs av beställaren och en organisation som har kapacitet att genomföra sina åtaganden. Som infrastrukturförvaltare behöver också skärpa upphandlingarna med kollektivavtalsliknande krav. För att öka godstransporterna på järnväg är det nödvändigt att stärka tillförlitligheten och kapaciteten på järnvägen. Det är en stor del av ense om. driver just nu en kampanj för att förstatliga underhållet. Ett utdrag ur deras kampanjtext: "Förstatliga underhållet. Låt sköta underhållet av järnvägen i egen regi. Myndigheten har ett odelat ansvar för den svenska järnvägen och måste därför ha egna resurser att reparera spåren. behöver kunna sköta det akuta underhållet, men även delar av det förebyggande arbetet för att kunna garantera att tågen går . Med egen personal och egna maskiner ute i spåren får myndigheten en kunskap som saknas och en förmåga att agera. Om myndigheten ges egna resurser kan insatserna dessutom sättas in snabbare än då privata aktörer måste anlitas. föreslår därför att staten successivt tar över privata underhållskontrakt när de löper ut eller att , i ett pilotprojekt, tillåts ta över underhållet i en del av ." Förseningarna kostar samhället . Avregleringen av underhållet har bland annat inneburit en stor administration av de många kontrakten av underhållsentreprenörer vilket i sin tur bland annat inneburit att färre personer finns på spåren för att utföra underhållsåtgärder. Regeringen har sedan överenskommelsen med om budgetpropositionen slagit fast att staten ska ta det samlade ansvaret för kontroll och utförande vid underhållet av de svenska järnvägarna. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilken tidsplan har regeringen för att fullfölja åtagandet om att staten ska ta det samlade ansvaret för kontroll och utförande vid underhållet av de svenska järnvägarna?
ip · H310399 · 2016-02-10 00:00:00 — I då EU-medlemmar släpps in för tidigt i unionen, i då etablerade EU-medlemmar slarvar, trampar och urholkar det fria ordet - jag talar om och , som just nu beter sig oacceptabelt i sina attacker mot det fria ordet - har EU inte råd att slarva med mänskliga rättigheter med eventuella framtida medlemmar. Jag tycker att det är viktigt att röst i EU blir mycket skarpare, och EU:s röst i världen måste också bli mycket skarpare i fråga om att just påtala brott mot mänskliga fri- och rättigheter. Om inte vi gör det lär inte någon annan göra det. Det är det budskapet jag tror är mycket viktigt att föra med sig.
ip · H310400 · 2016-02-10 00:00:00 — Interpellation 2015/16:400 Rationellt nyttjande av flygmotorarv av (L) till Försvarsminister (S) Det nya stridsflygplanet 39 E ska, till skillnad från sina föregångare, inte ha en svensk utan amerikansk flygmotor, F 414 G, som levereras av . Till följd av valutakursförändringar riskerar övergången till en utländsk motor att med många miljarder fördyra hela det nya stridsflygplanet. äger ett stort antal flygmotorer med tiotusentals kvarvarande flygtimmar. Givet nivån på det nuvarande svenska flygtidsuttaget handlar det om att dessa fyller behoven för årtionden framåt. Motorerna – betecknade RM 12 – är betalda och väl underhållna, och trots mer än en kvarts miljon flygtimmar har inte ett enda motorrelaterat haveri inträffat, vare sig i eller bland exportkunder. Såvitt bekant är någon nationell specifikation för JAS Gripen 39 E eller någon underhållsberedning för motorn ännu inte fastställd. har kvar sin handlingsfrihet. Till saken hör att RM 12 och F 414 G har i stort sett samma diameter och kan göras utbytbara. Det ger möjligheten att kunna växla mellan betalda och välfungerande RM 12 och nya, lite vassare F 414 G. Allt beror på vilka uppdrag som ska utföras. Gripen C/D har genom statens förmedling sålts till tre andra länder. Dessa kommer att nyttja flygplanet långt efter att genomfört sitt generationsskifte. De högre underhållskostnader som blir följden med två olika motorer hade alltså uppstått ändå. Att vidarenyttja och kanske utveckla de svenska RM 12-motorerna är ägnat att på ett avgörande sätt minska de tekniska och ekonomiska riskerna i den nya . Sammanfattningsvis bör man inte passivt vänta in efterkalkylerna i detta projekt, utan man bör i stället här och vinnlägga sig om ett rationellt nyttjande av flygmotorarv. Jag vill därför fråga försvarsminister : Är försvarsministern beredd att vidta åtgärder för att säkerställa ett rationellt nyttjande av flygmotorarv – t.ex. genom vidarenyttjande och eventuellt även vidareutvecklande av RM 12-motorerna?
ip · H310401 · 2016-02-12 00:00:00 — Interpellation 2015/16:401 Förändring av besiktningsintervallet för fordon av (M) till Statsrådet (S) Transportstyrelsen har i en rapport till regeringen föreslagit att besiktningsintervallet för fordon ska ändras. Dagens system efter att fordonet togs i bruk, och därefter , ska enligt förslaget ändras till besiktning och . För att kompensera för den ökade tiden mellan besiktningarna föreslås att polisen ska göra fler flygande kontroller av fordon på väg. Utredningen har kommit fram till att det skulle kräva 70 fler trafikpoliser än vad som finns för att nå målet. arbetar under stort tryck, och många poliser är avdelade för att sköta id-kontroller och andra uppgifter som är kopplade till flyktingkrisen. En ökning med 70 trafikpoliser innebär en ökning med i snitt tre tjänster per län. Om förslaget blir verklighet kommer även kostnaderna för att öka. Enligt rapporten uppgår de ökade kostnaderna till , där en del är engångskostnader för införskaffande av nödvändig utrustning medan en del är löpande kostnader. Exempelvis uppskattas kostnaden för de tjänster som polisen behöver köpa av olika besiktningsorgan till 8,8 miljoner koronor . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Delar statsrådet bedömning att 70 extra trafikpoliser räcker för att klara att täcka det ökade behovet av flygande fordonsbesiktningar om besiktningsintervallet ändras? Anser statsrådet att polisen under rådande förhållanden har möjlighet att avdela 70 extra poliser för att utföra det ökade antal flygande besiktningar som utredningen föreslår? Anser statsrådet att bör få ökade ekonomiska anslag för att kompensera för kostnaderna som ett större antal flygande besiktningar innebär om Transportstyrelsens förslag blir verklighet?
ip · H310402 · 2016-02-12 00:00:00 — Interpellation 2015/16:402 Möjligheten för Försvarsmakten att rekrytera personal från hela landet av (M) till Försvarsminister (S) En av de stora utmaningar som det svenska försvaret står inför gäller Försvarsmaktens förmåga att rekrytera och behålla personal. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet är den myndighet som praktiskt ansvarar för rekrytering av soldater till bland annat Försvarsmaktens grundutbildning (GMU). Trots att Försvarsmakten har en stor närvaro i norra finns där inget fast rekryteringskontor, utan man ska i stället använda sig av ett mobilt rekryteringskontor som kan använda de testanläggningar och andra lokaler som finns på F 21 i . Denna möjlighet används dock mycket sällan, vilket försvårar rekryteringen. ställde jag därför en skriftlig fråga till försvarsminister angående att Försvarsmakten i så låg utsträckning använder sig av det mobila rekryteringskontoret i . Dessvärre gav försvarsministern i sitt svar inga besked om hur situationen skulle kunna förbättras. Situationen som den ser ut , där de som vill genomgå utbildning måste resa ned till , är inte tillfredsställande. Inte minst hemvärnet, som också de har ett stort rekryteringsbehov, drabbas särskilt när rekryteringskontoren är lokaliserade till ett fåtal platser i . För att klara de mål om ett förstärkt försvar som , , och regeringen kommit överens om måste Försvarsmakten ha en fungerande rekrytering i hela landet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att öka Försvarsmaktens möjligheter att rekrytera personal från hela landet? Anser försvarsministern att Försvarsmaktens rekryteringsmyndighet behöver tydligare direktiv för att öka utnyttjandet av myndighetens mobila rekryteringskontor i ?
ip · H310403 · 2016-02-12 00:00:00 — Interpellation 2015/16:403 Försämringen av RUT-avdragen av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) RUT- och ROT-avdragen har bidragit till att nya jobb skapas som vardagslivet underlättats för fler. Tillsammans bedöms RUT- och ROT-avdragen ha skapat 25 000 nya jobb. Men RUT-avdragen har betytt mer än så. Det är fler kvinnor som arbetar inom RUT-branschen än män, och med RUT-avdragen har dessa näringar fått ett kraftigt uppsving. Det har inneburit tusentals nya jobb för i huvudsak kvinnor. RUT-avdragen har dessutom stärkt kvinnors företagande och entreprenörskap i hela . Att värna om den utvecklingen är viktigt, inte bara ur näringslivs- och arbetsmarknadssynpunkt utan även ur ett jämställdhetsperspektiv. RUT-näringarna är dessutom viktigare än . Det finns fortsatt stora behov av att underlätta framväxten av jobb i tjänstesektorn utan krav på högre utbildning. För dem som befinner sig i det nya utanförskapet, ofta unga med svag utbildning eller utrikes födda, är denna typ av tjänster en viktig väg till det första jobbet. Sådana vägar behövs , när arbetslösheten för inrikes födda ligger på , som arbetslösheten för utrikes födda gått upp till . Regeringen ignorerar dock den jämställdhets- och näringspolitiska betydelsen av RUT-näringarna. ändrades avdragsreglerna för och . Bland annat sänktes maxbeloppet för till per person, efter att tidigare ha varit det dubbla. Arbetsförmedlingen ser en risk att vissa familjer skulle slå i taket på . Myndigheten befarar att detta kan få en negativ påverkan på efterfrågan av RUT-tjänster. Regeringen slår därmed direkt mot en kvinnodominerad bransch med kvinnodominerade chefspositioner, trots den självutnämnda titeln som ”världens första feministiska regering”. Och man gör det dessutom i ett läge då utanförskapet och arbetslösheten bland utrikes födda riskerar att bita sig fast på höga nivåer. För när efterfrågan sjunker och affärerna går sämre gör företag mindre vinst och slutar anställa ny personal. Samma företag som annars kunde ha expanderat och, som tidigare, varit en stor arbetsgivare för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Det råder stor oro bland dessa företag just . Mot bakgrund av ovanstående är min fråga till arbetsmarknadsminister : Ser arbetsmarknadsministern några risker ur ett jämställdhetsperspektiv med att medvetet försvåra för tillväxten i kvinnodominerade branscher? Befarar arbetsmarknadsministern att arbetslösheten bland utrikes födda kan komma att öka som en konsekvens av sänkningen av avdragstaket för RUT-tjänster?
ip · H310404 · 2016-02-12 00:00:00 — Interpellation 2015/16:404 Ökat antal unga i sysselsättningsfasen av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Socialdemokraterna gick till val på att lösa ungdomsarbetslösheten. Det utlovades att varje ung person skulle vara i jobb eller utbildning . ser vi en utveckling där de ungdomar som står nära arbetsmarknaden, tack vare den goda konjunkturen, inte har några större svårigheter att få jobb. Det är givetvis bra. Men det som är oroväckande är att de långtidsinskrivna ungdomarna på Arbetsförmedlingen ökar. Och ungdomarna i sysselsättningsfasen, tidigare kallad fas 3, har ökat sedan blev arbetsmarknadsminister. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern att vidta för att underlätta för de ungdomar som står längst ifrån arbetsmarknaden att komma i jobb?
ip · H310405 · 2016-02-12 00:00:00 — Interpellation 2015/16:405 Reformer av arbetsmarknaden av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Socialdemokraterna slår på stora trumman gällande den fallande arbetslösheten. publicerade man en artikel på Socialdemokraternas hemsida med titeln på jobben. Det väcker en hel del frågor. ”Den socialdemokratiskt ledda regeringen har genomfört en rad reformer av arbetsmarknaden – och det har gett resultat. Den senaste prognosen visar att arbetslösheten sjunker”, går att läsa i artikeln. Det är sant att arbetslösheten sjunker i . Åtminstone när det gäller inrikes födda och till viss del ungdomar. För utrikes födda och ungdomar med svag utbildningsbakgrund är arbetslösheten fortfarande problematisk. Med det stora antalet nyanlända som kommer och har kommit till under den pågående flyktingkrisen väntas stora integrationspolitiska utmaningar. Mot bakgrund av ovanstående är min fråga till arbetsmarknadsminister : Vilka reformer av arbetsmarknaden är det som regeringen har gjort, som enligt arbetsmarknadsministern nu leder till att arbetslösheten sjunker? Kan arbetsmarknadsministern säga vilken sysselsättningseffekt respektive reform har haft?
ip · H310406 · 2016-02-15 00:00:00 — Interpellation 2015/16:406 Alkobommar i svenska hamnar av (M) till Statsrådet (S) skrev infrastrukturministern under en artikel i med rubriken ”Alkobommarna är här för att stanna”. I artikeln skriver statsrådet och (MP) att den försöksverksamhet med alkobommar i och som genomförts haft mycket god effekt. Dessutom skriver statsrådet att alkobommarna kommer att hjälpa regeringen att nå sitt mål om att ska nå EU:s lägsta arbetslöshet . Det är givetvis glädjande att infrastrukturministern tar hänsyn till jobbskapande effekter av regeringens förslag, så som statsminister en gång lovade skulle ske. Av artikeln framgår dock inte något om vilka beräkningar som gjorts på av sysselsättningseffekterna av just alkobommar. Jag ställde en skriftlig fråga till infrastrukturministern om när vi kan förvänta oss att få se alkobommar i svenska hamnar. I svaret () finns ingen information om någon tidpunkt. Att infrastrukturministern i svaret anger att ”min utgångspunkt är att alkobommar är en intressant möjlighet för att förhindra rattfylleri från färjetrafiken och på så sätt öka trafiksäkerheten” är otillräckligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet när vi kan förvänta oss alkobommar i våra svenska hamnar.
ip · H310407 · 2016-02-12 00:00:00 — Interpellation 2015/16:407 Arbetslöshetsmålet och fler enkla jobb av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) slog Arbetsförmedlingen fast att regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet inte är realistiskt att nå och pekar på att arbetslösheten kommer att ligga på dagens nivåer även . Myndigheten efterlyser också fler enkla jobb, en bild som delar. föreslog vi en förenklad förstajobbetanställning för att fler unga och nyanlända ska kunna få in en fot på arbetsmarknaden. Regeringen tycks stå fast vid arbetslöshetsmålet, men tyvärr verkar statsministern inte se något behov av fler enkla jobb. Detta i ett läge när det har kommit 240 000 asylsökande till och det i genomsnitt tar för en nyanländ att komma i arbete. Med anledning av ovanstående är mina frågor till arbetsmarknadsministern: Delar arbetsmarknadsministern bedömning att arbetslöshetsmålet är orealistiskt att nå? Delar arbetsmarknadsministern bedömning att det behövs fler enkla jobb, och vilka åtgärder tänker hon i så fall vidta för att stimulera framväxten av sådana jobb?
ip · H310408 · 2016-02-15 00:00:00 — Interpellation 2015/16:408 Tidsplan för alkobommar i svenska hamnar av (M) till Statsrådet (S) interpellerade jag infrastrukturminister med anledning av tillkännagivande till regeringen om alkobommar i landets hamnar. Statsrådet sa då att regeringen har gett ett tydligt uppdrag och att den arbetar på att ta fram ett beslut med anledning av svar. Jag, och säkert många med mig, är intresserad av att höra hur långt statsrådet har kommit i det här arbetet. rullar tusentals bilar av färjor i svenska hamnar, och vi vet av erfarenhet att ungefär en av 500 förare kör rattfull. Alkobommarna är ett effektivt sätt att förhindra rattonykterhet och ju förr regeringen tillser att bommarna kommer upp desto bättre. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att se till att alkobommarna som har tillkännagett regeringen om installeras? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att så få rattonyktra bilförare som möjligt kommer ut i trafiken innan bommarna är uppsatta?
ip · H310409 · 2016-02-15 00:00:00 — Interpellation 2015/16:409 Fungerande rovdjursförvaltning av (M) till Statsrådet (S) Den svenska vargstammen växer. I senaste inventering av varg beräknades stammen uppgå till omkring 415 individer inom ett konfidensintervall. Den årliga tillväxttakten hos vargstammen är . Enligt är den svenska vargstammen stabil. Dessvärre är varken vargstammens fördelning mellan och inom länen jämn. I vissa delar av landet är koncentrationen av vargar mycket hög, vilket påverkar mänskliga aktiviteter. I områden där vargen är etablerad är tamdjursägarna ständigt oroliga för vargattacker och många hundägare avstår från att ha hunden lös. Enligt Viltskadecenter kommer antalet rovdjursdödade husdjur sannolikt att öka långsamt . Den största anledningen till detta är att varg och lodjur sprider sig söderut till områden som saknar stora rovdjur och som har ett större antal husdjursbesättningar. Livet på landet blir alltmer inskränkt när vargstammen tillåts växa utan att en rimlig hänsyn till socioekonomiska faktorer tas. Vargstammen, liksom annat vilt, måste förvaltas på ett bra sätt. En del i det är att varg ska kunna jagas inom ramarna för skydds- och licensjakt. Minskade koncentrationer i särskilt vargtäta områden behövs, och vargar som angriper tamdjur och hundar ska kunna tas bort. Tyvärr försvinner allt fler möjligheter till en god förvaltning av vargstammen i en strid ström av överklaganden och domstolarnas mycket spridda avgöranden. beslutade Förvaltningsdomstolen i att licensjakten efter varg i och län inte fick genomföras. Uppgivenheten hos människorna som bor och verkar i landets vargtätaste område breder ut sig. Landsbygden och vargfrågan behöver tas på större allvar i politiken. Det är inte rimligt att värmlänningarnas vardag i allt större utsträckning styrs av vargens närvaro. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet och regeringen att vidta åtgärder för att vargstammen ska kunna förvaltas på ett hållbart sätt, så att beslut om skydds- och licensjakt ska kunna genomföras inom utsatt tid? När har statsrådet och regeringen för avsikt att genomföra dessa åtgärder?