ip · H41035 · 2016-10-07 00:00:00 — Interpellation 2016/17:35 av (V) till Statsrådet (S) Under ett par års tid har EU och förhandlat fram ett handelsavtal kallat CETA. Beslut om att godkänna avtalet kommer att fattas av . Man kommer också att besluta om huruvida avtalet i vissa delar ska tillämpas provisoriskt innan alla nationella parlament i EU fattat beslut om avtalet. med är långt ifrån oproblematiskt. handlar om att förenkla handeln mellan och . Men helt i onödan innebär det tyvärr också en maktförskjutning till storföretagen, då avtalet ger unika möjligheter för dem att stämma och andra EU-länder. Särskilt inom gruv-, olje- och gasindustrin är intresset stort för att sjösätts. Dessa branscher står för en tredjedel av alla stämningar mot stater. Det som är extra oroande är att kanadensiska företag har fått ett rykte om sig som de värsta brottslingarna mot miljö och mänskliga rättigheter runt om i världen. är inblandade i projekt i , , , , och där de blivit anklagade för att inte ta miljöhänsyn. har gruvprojekt skett i känsliga naturområden och förstört förutsättningarna för lokala turistföretag. Man har inte heller tagit hänsyn till lokalbefolkningen, och gruvornas utsläpp har påverkat det lokala jordbruket. Det kanadensiska företaget stämde i när delstaten införde krav på att företaget skulle återställa området för dess gruva med hänsyn tagen till ursprungsbefolkningen. Som tur var förlorade företaget just det fallet. Men det visar på det absurda i att ställa företags vinstintressen mot demokratiskt fattade beslut. För skulle innebära möjligheten att den kanadensiska gruvindustrin stämmer staten varje gång svenska myndigheter inför miljörestriktioner eller vill ta hänsyn till lokalbefolkningen och dess näringar. Det skulle dels innebära dyra processkostnader men också med största sannolikhet fällande domar mot svensk lag. Risken för sådana domar kan leda till att myndigheterna sänker sina krav redan i förväg för att undvika processer eller att man gör upp i godo och därigenom sänker standarden, vilket sker i var tredje stämning där företag står mot stater. Förespråkarna av , bland dem statsrådet , anser att avtalet ska stå modell för förhandlingarna mellan och om . Men faktum är att båda avtalen innebär stora risker för maktförskjutningar från våra demokratier till storföretagens jurister. De kan också innebära till exempel sänkta miljökrav vid gruvetableringar samt intrång i samernas rättigheter. Skulle godkännas skulle det också innebära att många av de amerikanska storföretagen kan ta ”omvägen” via för att stämma . Jag vill därför fråga statsrådet : Statsrådet ansåg i ett uttalande enligt Europaportalen att motståndarna till CETA far med ”horribla lögner”. Är detta uttalande korrekt, och på vilka grunder gjordes det? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att de fackliga rättigheterna ska vara tillräckligt skyddade i ? Hur ska statsrådet säkerställa att staters rätt att reglera inte motverkas och hindras av ? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att motverka att ska bli stämt av kanadensisk gruvindustri? Mot vilken bakgrund har statsrådet verkat för en provisorisk tillämpning av , och vilka delar av avtalet avser statsrådet att framöver verka för ska tillämpas respektive inte tillämpas provisoriskt?