ip · H310547 · 2016-04-13 00:00:00 — Interpellation 2015/16:547 Nya kött- och mjölksubventioner av (V) till Statsrådet (S) har presenterat ett stödförslag på till europeiska jordbruksföretag. Bidragen kommer främst att gå till animalieproducerande verksamheter med produkter som mjölk, smör och kött. Inför jordbruks- och fiskerådet föreslog exempelvis kommissionen en fördubbling av interventionsuppköpen av mjölk och smör samt även bidrag till lagerhållning av fläskkött. Andra förslag från är inrättandet av ett europeiskt köttinstitut (Meat Market Observatory), exportkrediter, biståndspengar till mjölkexport och kraftigt ökade anslag för marknadsföring av jordbruksprodukter, i synnerhet mjölk och kött. Av miljö-, klimat-, djurskydds- och folkhälsoskäl behöver vi konsumera mindre animaliska livsmedel. Det stödprogram som EU nu har lanserat går helt stick i stäv med den målsättningen. Man kan också fråga sig vad EU avser att göra med det överskott som byggs upp genom de stora stöduppköpen. har delar av EU:s jordbruksöverskott dumpats i utvecklingsländer. Skulle det ske förstör man också möjligheterna för fattiga länder att bygga upp en inhemsk livsmedelsproduktion. Däremot skulle pengar kunna gå till lantbrukare som skapar kollektiva nyttigheter för samhället, till exempel de som väljer att gå över till ekologisk produktion eller genomför andra åtgärder för miljö- och klimatanpassad produktion. Med rätt stöd skulle dagens kris kunna förvandlas till möjlighet. Den svenska hållningen borde vara att lyfta upp det helt självklara i sammanhanget. Bidrag ska inte ges till överproduktion eller till verksamheter som försvårar uppnåendet av andra viktiga samhällsmål. Men när dessa frågor har avhandlats med ansvarig minister har jag fått beskedet att vill spela en ”konstruktiv” roll och att man inte motsätter sig pengarullningen, ej heller att den största delen av dessa pengar går till ökad konsumtion av animalier. Nej, det är helt enkelt svårt att veta vilken position har i frågan. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Avser att motsätta sig nu presenterade bidrag på jordbruksområdet, i synnerhet till mjölk-och köttproduktionen? Vad anser statsrådet om det föreslagna köttinstitutet? Hur anser statsrådet att de stora överskotten på mjölk, smör och kött ska hanteras? frågar om avser att motsätta sig nu presenterade bidrag på jordbruksområdet, i synnerhet till mjölk- och köttproduktionen, samt vad jag tycker om det föreslagna köttinstitutet och hur jag anser att de stora överskotten på mjölk, smör och kött ska hanteras. Det är en svår situation för jordbrukare i EU. I har våra mjölkbönder det särskilt svårt till följd av fortsatt låga mjölkpriser. Diskussionerna på EU-nivå har intensifierats , och på jordbruks- och fiskerådet presenterade kommissionen 13 åtgärder för att avhjälpa den svåra situationen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Vad gäller den första fråga som ställer vill jag börja med ett förtydligande. Några av de åtgärder som listats planerar kommissionen att vidta, och några åtgärder ska analyseras vidare av kommissionen. Det är alltså inte frågan om ett samlat åtgärdspaket som ministerrådet beslutar om. Några av dessa åtgärder faller även under kommissionens befogenheter. Den gemensamma jordbrukspolitiken har reformerats, men det har funnits system för marknadsåtgärder. I förhållande till marknadspriset är interventionspriserna mycket låga och främjar således inte ökad produktion. Förslaget om att öka interventionskvantiteterna är en följd av att det nuvarande taket för skummjölkspulver har nåtts. När taket nås träder annars ett anbudsförfarande i kraft, som innebär snarlika kostnader för EU. Skillnaden för sektorn med högre interventionskvantiteter är ökad förutsägbarhet avseende priset. Kommissionen bedömer att denna höjning ryms inom nuvarande budget. Med detta i beaktande röstade ja till kommissionens förslag. I sammanhanget måste jag också påpeka att är en av få medlemsstater som drivit på för marknadsorienterade lösningar. Flera medlemsstater har efterfrågat åtgärder som kan vara produktionsdrivande. Bland annat har höjda interventionspriser och höjda nivåer för statsstöd enligt de minimis efterfrågats. I dessa diskussioner har konsekvent framhållit vikten av marknadsorientering, rättvis konkurrens mellan medlemsstaterna och åtgärder som på lång sikt kan skapa bättre förutsättningar för EU:s jordbrukare. Detta är något som jag kommer att fortsätta att vidhålla. Vad gäller andra fråga vill jag förtydliga att ett marknadsobservatorium inte utgör ett ingrepp i marknaden. Dess uppgift är enbart att samla information om bland annat priser och produktion. Det finns ett liknande observatorium för mjölk vilket har fungerat bra. Genom detta kan aktörerna få information om marknadsläget och prisutvecklingen. Producenter kan då ges möjlighet att anpassa sin verksamhet utifrån rådande omständigheter. Den svåra situationen på mjölkmarknaden globalt är en följd av att utbudet är större än efterfrågan. Därför sjunker priserna på mjölk. En avreglerad marknad innebär att priserna rör sig allteftersom efterfrågan och utbud förändras. Det innebär att produktionen stimuleras eller bromsas beroende på priset, så att marknaden kan nå bättre jämvikt. De lager, offentliga och privata, som ökar just nu kommer successivt att säljas på den öppna marknaden. Den långsiktiga efterfrågan på mjölk i världen fortsätter att öka, och det innebär att det kan finnas en god framtid för företag som är konkurrenskraftiga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Vi vet att en alltför stor konsumtion av kött och av animalier överlag får en negativ påverkan på miljön och klimatet. Det är en fråga som jag och landsbygdsministern har debatterat tidigare i kammaren. Låt mig ge ett exempel. De utsläpp som den totala konsumtionen av kött- och mjölkprodukter i leder till motsvarar ungefär de samlade utsläppen från våra 4,4 miljoner personbilar i . Vad gäller bilarnas utsläpp finns en hel del styrmedel och beslut för att minska de utsläppen. Men för konsumtionen av livsmedel, och animalier i synnerhet, finns inga styrmedel. Vi vet också att en alltför stor konsumtion av animaliska livsmedel är dåligt för folkhälsan. Det är därför man i de nordiska näringsrekommendationerna förordar en minskad köttkonsumtion. Detsamma gör vårt svenska livsmedelsverk. Även konstaterade att köttkonsumtion kan vara cancerframkallande och uppmanar till en minskad konsumtion av kött. Det är därför jag tycker att stödpaket på till europeiska livsmedelsföretag är så destruktiv. Det handlar om att man ska främja en ökad konsumtion av jordbruksprodukter, i synnerhet en ökad konsumtion av kött och mjölk här i . Främst satsar man många miljoner euro på att öka exporten av produkterna till andra länder. Vad gäller export av animalier till andra länder är ett sådant land som EU har pekat ut dit man särskilt vill öka exporten av kött och mjölk. Vi vet att man i och i hela äter mycket mer vegetabilier och mindre kött. Det är en bra kosthållning. Det leder till minskade utsläpp och bättre folkhälsa. Det som EU nu gör, med stöd av våra skattepengar, är att försöka få kineserna att konsumera mer av kött och mer av mjölk. Varför backar den upp de förslagen? Varför, , ska kineserna öka sin konsumtion av kött och mjölk? Vore det inte bra om vi i och västvärlden levde lite mer som kineserna och drog ned på vår köttkonsumtion? Jag får inget klart svar från dig, , om det europeiska köttinstitut som ska inrättas. Det är klart att animaliebranschen kan få inrätta ett europeiskt köttinstitut om de vill, men varför ska det finansieras med offentliga medel? Är det verkligen någonting som den stöder, ? Jag vill också fråga överlag: Varför ska vi spendera mer pengar på det som vi vet smutsar ned vår planet och försämrar folkhälsan? Borde vi inte i stället se den nuvarande kris som finns inom jordbrukssektorn som en möjlighet - en möjlighet att ställa om till ett mer hållbart jordbruk och mer produktion av hållbara livsmedel? Det är dit pengarna ska gå, inte till det som smutsar ned och försämrar folkhälsan. Håller inte ministern med? Ett av de livsmedel som vi diskuterar i och med interpellation är mjölken. Mjölksektorn och mjölkmarknaden gick igenom en ganska stor förändring i och med att mjölkkvoten i Europeiska unionen avskaffades. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer För att sätta det i lite perspektiv: utan mjölkkvoter , till och med , var uppgången för EU:s mjölkproduktion . Det motsvarar en ökning på jämfört med . Det resulterade i att EU vägde in mjölk. minskade den svenska mjölkinvägningen enligt EU:s statistik . Om man tittar på vilka länder som drar nytta av de avskaffade mjölkkvoterna ser man att det är länderna i den nordvästra delen av . Stora producenter som , , och ökar sin produktion mycket. Men även mindre producentländer som , och ökar sin produktion. I siffror ökade sin produktion med , med och . Med pressade priser internationellt har EU:s uppköp av mjölk och mjölkpulver blivit ett mer intressant alternativ för mejerierna. såldes skummjölkspulver, SMP, till intervention och uppköp. öppnar EU ett nytt interventionsåtagande fram till och med september på maximalt . Det mesta, eller i alla fall hälften, av ökningen av mjölkproduktionen går direkt till interventionslagren. EU ger stöd till privat lagring av mjölkpulver. lagrades över SMP. har det lagrats över i privat lagring. Jag skulle vilja säga att det är tveksamt om det ligger i tangentens riktning att den inslagna linjen är gynnsam för svensk mjölkproduktion. Det tar som vi vet att ställa om mjölkproduktion. Det kanske är väl hårt att kalla detta för en EU-mjölkbubbla, men det är något i den stilen, och det kan få långtgående konsekvenser. Det finns två saker som landsbygdsministern lyfter fram i sitt interpellationssvar som jag tycker är lovvärda: Jag tror att regeringen är rätt ute när man talar om att det är marknadsorienterade lösningar som måste till, och de föreslagna åtgärderna måste ske inom EU:s ordinarie budget. Det är helt centralt att det sker inom budget. Även om man förespråkar marknadsorienterade lösningar och även om man säger att det ska vara inom EU:s ordinarie budget ser vi dock nu att produktionen ökar, och den ökar långt mycket snabbare än efterfrågan. Problemet växer alltså i magnitud. Även om man kan se i en lite längre tidshorisont att efterfrågan i världen ökar verkar de stora överskott som nämner inte kunna hanteras här och . Man talar om hur de kan hanteras, men det känns lite oöverstigligt att kunna få ett svar på när de kan hanteras. När jag ser siffrorna på ökad produktion och minskad efterfrågan känns det som att den tidpunkt när vi blir av med de stora lagren ligger långt efter det att landsbygdsministerns mandatperiod är slut. Det tycker jag är oroande. Jag ber om ursäkt för att ordet "globalt" inte fanns med på min utskrift. Det har fallit bort av någon anledning. Det skulle givetvis ha varit där, för så är det i det svar som har kommit till kammaren. Jag har ingen förklaring till detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer har varit starkt pådrivande för marknadsorientering inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Det har vi varit , sedan vi gick med i gemenskapen. Vi har lång erfarenhet, och vi vet att omfattande marknadsregleringar leder till produktion mot stöd i stället för produktion mot marknaden. Jag är överens med om att vi måste ha de principer som guidar politiken i riktning mot mer marknadsinriktade lösningar. Jag är dock medveten om att situationen för mjölkbönderna är mycket utmanande. Det har varit en långvarig nedgång på mjölkpriserna globalt på grund av överproduktion men också på grund av obalans i världsmarknaden när det gäller importen till och , då denna kraftigt har minskats. Vi har ett ansvar, och jag har det som ansvarigt statsråd för dessa områden, för att vidta åtgärder för att hitta problematiska områden där vi kan överbrygga . Alla bedömare visar ju att en ökad global befolkning också kommer att innebära en ökad efterfrågan på denna typ av produkter. Den bedömning som experterna gör nu är att eller 2017 kommer kanske priserna att börja röra sig uppåt, men tyvärr inte . fattade man beslut om att gå in med nationella kuvert för att understödja mjölkbönder. finansierade detta , och det stöd som gick direkt till svenska mjölkbönder omfattade 155 miljoner totalt. I de diskussioner som förs om vilka åtgärder man nu ska vidta för att mildra den kris som råder finns många olika ingångar. position är att vi ska jobba för att få göra tidiga förskottsutbetalningar i både gårdsstöd och landsbygdsprogramstöd. Vi ska också jobba mycket mer med exportfrämjande åtgärder, forskning och utveckling. Vi ska hitta riskhanteringssystem och nyttja finansiella instrument för att minimera risker. har jobbat intensivt med exportfrämjande åtgärder, som har gett resultat. Vi har bland annat gått in med 10 miljoner för det exportgodkännande som och har. Vi har gått in med 3 miljoner för en permanent livsmedelsattaché i . Vi har jobbat med främjanderesor. Detta har resulterat i ett flertal godkännande av produkter i , och , och det kommer fler saker. Det handlar om att komma ut på nya marknader. Man höjer volymen, men det är inte på det sättet ett pris fungerar. Det skulle inte driva på produktionen i riktning mot stöd, utan det här är mer av att kunna hitta en balans i de marginalvolymer som kommer. Priserna för intervention är dessutom extremt låga - betydligt mycket lägre än de var förra gången man gick in med intervention. Jag tycker inte riktigt att jag fick svar på alla mina frågor. Min grundfråga är: Ska vi med gemensamma medel, alltså med , mina och andras skattepengar, subventionera verksamheter som vi vet leder till en produktion av sådant som ökar utsläppen av växthusgaser och försämrar folkhälsan? menar jag inte att alla måste sluta konsumera kött, men jag menar att vi i den rika delen av världen konsumerar för mycket kött. Vi borde äta mindre kött. Vi borde äta ungefär som man gör i och , nämligen mycket mer vegetabilier och mindre animalier. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer försöker EU uppenbarligen, uppbackade av , få resten av världen att leva precis på samma sätt som vi. Det, , tror jag inte är hållbart. Det funkar inte för planeten. Då kokar den över. Dessutom kommer vi att få miljontals nya fall av cancer och andra svåra folkhälsorelaterade sjukdomar. Om man tittar i förslag till arbetsprogram för att öka konsumtionen av jordbruksprodukter ser man klart och tydligt att av de pengar man går in med ska gå till just exportfrämjande saker. Man ska se till att människor i andra länder konsumerar mer, i synnerhet mjölk och kött. Det första landet som nämns på den här listan är just . Man pratar också om och och även om och . Jag vill upprepa min fråga till : Tycker verkligen den att vi ska lägga pengar på att få kineserna att äta mer av animaliska livsmedel? Jag skulle vilja att ministern släpper manus och bara svarar rakt ut vad han tycker i den frågan, för det är ändå inte så komplicerat. Och tycker ministern att vi med gemensamma medel ska bygga upp ett europeiskt köttinstitut? Som jag sa tidigare: Låt branschen bygga upp ett sådant om man vill göra det. Men ska vi gå in med gemensamma pengar och göra det? Det är pengar som i stället skulle kunna gå till att finansiera ökad produktion av hållbar mat, ekologiska livsmedel och så vidare. Jag skulle också vilja fråga om överskottet, som ministern nämner i sitt svar, som skapas då EU går in och stödköper stora lager av smör, mjölk, kött och så vidare. Ministern säger att det här överskottet ska säljas på den öppna marknaden. Men hur ska det gå till, , när det inte finns någon på marknaden som vill köpa det? Är inte risken överhängande att det blir precis som det har blivit tidigare när man byggt upp de stora lagren, nämligen att man dumpar överskotten i andra länder och förstör deras möjligheter att bygga upp en hållbar livsmedelsproduktion? Avslutningsvis vill jag säga att vi har ett stort problem i . Vi producerar bara hälften av den mat som konsumeras i landet. Vi borde producera långt mer. Vi borde ha en målsättning om att vi ska kunna producera den absoluta merparten av de livsmedel som konsumeras. Då menar jag att den här strategin med ett ensidigt fokus på export, export och export är helt felaktig. Jag önskar att vi kunde ha en strategi som i huvudsak bygger på att vi ska producera hållbara livsmedel för hemmamarknaden i stället för att lägga en massa pengar på export. Ministern får gärna svara. Det svenska jordbruket och livsmedelsproduktionen är en viktig del av den svenska ekonomin. Utöver betydelsen för jobb och tillväxt är jordbruket och industrin en grundförutsättning för en levande landsbygd. Lägg också till att man behöver gå i takt med jordbruket och industrin för att nå flera viktiga miljökvalitetsmål. Tyvärr tvingas många bönder på grund av en tuff ekonomisk situation avveckla verksamhet som man drivit . Till exempel har av de svenska mjölkföretagen lagt ned sin verksamhet . Livsmedelsproduktionen flyttas eller läggs ned till följd av att möjligheten att bedriva verksamheten här bedöms vara sämre än på andra håll, trots att vi har ganska goda naturliga förutsättningar för livsmedelsproduktion i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Så här borde det naturligtvis inte vara, men har politiken varit lite mer en del av problemet snarare än en del av lösningen. Politiska beslut har i ganska stor omfattning tillåtits skapa eller förvärra problem genom svenska särregler, höga skatter och en rätt omfattande regelbörda. Sammantaget innebär det här betydligt större kostnader för svenska bönder och livsmedelsföretag, och alldeles oavsett vad som sker i övriga Europeiska unionen är det tydligt att vi behöver vända den utvecklingen. För att göra ett avslutande medskick till ministern när han ändå är här i kammaren vill jag säga att utöver marknadsorienterade lösningar och utöver att EU:s interventioner ska rymmas inom EU:s budget är det hög tid att presentera en konkret strategi för bättre konkurrenskraft. Jag pratar såklart om livsmedelsstrategin. Det är hög tid, och förväntningarna är därefter. Alldeles oavsett vad som sker i EU är livsmedelsstrategin ett viktigt verktyg, och den ser vi mycket fram emot. Tack, landsbygdsministern! Det är bra att vi har debatter om mjölkkrisen i riksdag och jättebra att det har kommit en fråga om det här. Det är viktigt att vi diskuterar detta, för det är någonting som påverkar mycket i vårt land. Vi fick nu veta att Arla kommer att sänka priset ytterligare med . Priset är nu alltså nere på en bottennivå på från . Det här kommer att påverka mycket. Det var dåligt före nedsättningen för många mjölkproducenter, och efter blir det sämre. Ministern var inne på det här med kvoterna och hur det påverkar . Vi vet att vissa länder producerar väldigt mycket mer mjölk just . Någon tog upp som exempel här. Det är precis så det är. Det är nästan en överproduktion där. I däremot har produktionen minskat ganska rejält. Min fråga till landsbygdsministern handlar om när kvoterna togs bort. Hur tänkte landsbygdsministern då? Jag vet att det är någonting som bestämdes långt innan, före den här regeringen och alltihop, men ändå: Vad tänker ministern om detta att kvoterna försvann och att mjölkpriserna nu är nere på de här nivåerna? Fem mjölkbönder slutar . Det var så innan också, naturligtvis, och du brukar skylla på den förra regeringen, och så kan det vara, men är det du som är minister, . Hur tänker du om det här? Om det här får fortsätta får det enorma konsekvenser för vårt land. Vi är vana vid att se betande djur och vid att det finns mjölkproduktion i vårt land, men vi kommer faktiskt att behöva vara beredda på att det inte är så . På grund av den kris som pågår nu kommer många att slå igen. Man hör nu att ännu fler kommer att slå igen , för om det kommer att fortsätta vara det här priset kommer det inte att funka. Mina frågor till ministern är alltså: Hur ser ministern på det som hände när kvoterna försvann? Vad finns det för ytterligare åtgärder som regeringen kan vidta? Hur går diskussionen bland ministrarna när det gäller att åtgärda detta på ett ännu bättre sätt? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag har ingenting emot att människor äter mindre kött och framför allt att man äter mindre utländskt kött till förmån för svenskt kött, för svenskt kött är betydligt klimatsmartare. Jag har ingenting emot att jobba för att vi ska kunna exportera en klimatsmartare produkt. Vi har också fått den typ av tillstånd som jag nämnde i mitt inlägg i i . Det lilla landet var ett av fattigaste länder - vi behöver inte gå . Då hade vi inte mycket export. Det var exporten som gjorde att vi kunde bygga upp Välfärdssverige. Därför är det viktigt att vi är aktiva med frihandelsavtal och jobbar systematiskt med export. Marknadsobservatoriet är till för att samla in information kring priser och produktion och ge bättre grepp om marknaden. Det gör att vi bättre kan hantera vår export, och det är bra för . Sedan finns det ett stort tryck på kommissionen att vidta åtgärder för att mildra krisen som inte är marknadsorienterade. Den typen av åtgärder är det klart att motsätter sig. Vi har länge haft den gemensamma inställningen att jordbrukspolitiken måste vara mer marknadsinriktad. De interventionspriser som ligger på mjölkpriserna är så extremt låga att ingen kan producera mot dem. Det är ingen som producerar mot dem - tro mig, så är det. De ligger alltså på ca litern. Det är inget land som kan producera mot det, utan det är fråga om att jämna ut marginaleffekterna. Det vi i måste jobba för, vilket jag har nämnt, är mycket mer marknadsanpassade lösningar. Vi måste hitta nya marknader. Vi måste få fler exportgodkännanden. Vi måste jobba på att ta bort de tariffära handelshinder som finns. De frivilliga begränsningar vi också röstade ja till är ingenting som tar några pengar från EU:s budget, utan det är en kostnadsneutral sak. Är det länder som frivilligt vill begränsa sin produktion är det upp till dem. När det gäller kvoterna, som berörde, togs de besluten i stor samstämmighet. Det har inte varit aktuellt att riva upp de besluten jag har haft ansvaret. Inte vid något ministerråd har det nämnts att man skulle riva upp dem. Det långsiktigt viktiga är att vi får livsmedelsstrategin på plats. Jag är väldigt glad att alla partier numera ställer upp på att vi behöver en livsmedelsstrategi, och jag hoppas att vi kan anta den i stor samstämmighet. Som jag har nämnt tidigare behandlar propositionen en långsiktig livsmedelsstrategi, och med den kommer regeringen även att lägga fram ett förslag till ett handlingsprogram där det finns olika åtgärder för att nå strategins mål. Handlingsprogrammen kan givetvis se olika ut från tid till annan beroende på vilken regering som sitter vid makten, men en långsiktig strategi hoppas jag verkligen att vi kan anta gemensamt - utan partipolitisk prestige. Vissa kan nog tycka att en politisk debatt om ökande mjölk- och köttsubventioner - dessutom med pengar som kommer från EU - kan låta otroligt invecklad och ganska nördig, som man brukar säga. Jag tycker dock att detta är en viktig principfråga. När vi står och högtidstalar om att vi måste göra allt vi kan för att minska våra utsläpp samt se till att vi lever hälsosammare och att varje krona verkligen går åt rätt håll och bidrar till att uppnå våra viktiga miljömål tycker jag nämligen inte att det håller att EU lägger fram en strategi med ökade subventioner med syfte att öka konsumtionen av animalier - i synnerhet kött- och mjölkprodukter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer När det gäller marknadsobservatoriet för kött, som landsbygdsministern talar om, vill jag återigen understryka följande: Om branschen vill skapa ett europeiskt köttinstitut välkomnar jag det.