ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
· H41035 · 2016-11-08 14:34:21 — Jag skulle vilja säga att motståndet minskar. När vi har gjort det här tolkningsinstrumentet har man verkligen rett ut flera frågor tydligt och skingrat mycket av den oro och de missförstånd som det funnits skäl till för dem som inte haft vetskap och inte ens läst avtalet. Man ser också hur det fattats beslut i land efter land. Det gäller till exempel det socialdemokratiska partiet i . Där fanns det ett väldigt stort motstånd. Men när sedan fråga efter fråga klarades ut metodiskt valde man att ställa sig bakom ett godkännande. Jag tror alltså tvärtom att motståndet minskar. Låt mig förklara hur handelsavtal förhandlas inom EU! Det är en rigorös process som ligger bakom ett handelsavtal. Inget lämnas åt slumpen. fick EU ett förhandlingsmandat från samtliga länder inom unionen. Vi gav kommissionen i uppdrag att förhandla ett avtal med inom ramarna för mandatet. Efter detta pågick förhandlingarna . Under hela förhandlingarna har specialister ingående analyserat varje specifik fråga. Detta har gjorts av experter inom EU, men också inom varje medlemsland, till exempel , och i . Under hela förhandlingarna har arbetet kontinuerligt förankrats hos folkvalda politiker i samtliga EU-länders parlament samt i . Detta gäller även riksdag, även om det naturligtvis stämmer att har en annan åsikt än resten av partierna. När förhandlingarna avslutades publicerades avtalet i sin helhet på internet. En lögn som jag har mött hur som helst är att man inte kan läsa avtalet. Man kan visst läsa avtalet! Oj, nu är min talartid slut igen! Överläggningen var härmed avslutad.
· H41059 · 2016-11-22 13:30:23 — Jag tror dessutom att det är bra för oss alla om vi lyckas bryta denna onda spiral som gör att ungdomar alltför lätt hamnar i gäng och ägnar sig åt dumheter och brott. Det är inte bra för dem eller för någon annan. Det är därför regeringen tar krafttag. Det är därför vi vill ha långsiktiga insatser. Återigen: Jag ser gärna också ett samarbete över blockgränsen, så att vi också kan ta oss an detta på ett långsiktigt och bra sätt. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H41099 · 2016-11-01 00:00:00 — Denna fördelning handlar inte om att ge de kommuner som har sämst resultat i årsbokslutet mest pengar utan om att de som har tagit det största ansvaret ska kunna få ytterligare stöd. Kommunerna får söka denna bonus. Alla kommuner har inte sökt. Det finns kommuner till exempel här i som inte ens har sökt pengar. De tycker kanske inte att det är viktigt att ta ett ansvar. Men de allra flesta kommunerna i har sökt, och jag tror att de tycker att det är ett ganska bra och viktigt bidrag när vi nu ställer krav på att kommunerna runt om i ska bygga mer och i många fall bygga bostäder till rimliga priser för unga människor som behöver bostäder och för nyanlända som behöver bostäder. I detta sammanhang är det nog ganska bra att vi ger ett stöd också från staten. Överläggningen var härmed avslutad.
· H410127 · 2016-12-09 11:02:12 — Jag tycker att det finns många frågetecken och hoppas verkligen att ministern har koll på reformen, den nya ordningen, och att den utvärderas eller så. Det måste ju gå eftersom det är det handlar om. Men det gäller att verkligen ha barnperspektivet i fokus vid utvärderingen. Jag kommer att följa frågan, eftersom den engagerar mig mycket. Om betalningen av underhållsbidraget mellan föräldrarna inte fungerar har boendeföräldern rätt att ansöka om underhållsstöd. Men då har det ju gått , av konflikter där barnet ånyo har hamnat i en traumatisk situation som beskrivs i mejl till : De verkar hata varandra, så varför finns jag? Det är ju så hjärtskärande - fruktansvärt! Det är ett stort trauma för barnen. Och av ett barns liv är en väldigt . Det är riktigt att man har valt , men vårt förslag är mycket bättre för att säkerställa att barnen inte hamnar mittemellan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Sedan undrar jag hur det kommer sig att en så stor andel av föräldrarna vänder sig till för att använda den som bank. Beror det på att man inte har information? Det borde ju ligga i boendeförälderns intresse att få ett så stort underhåll som möjligt. Varför är det på det här sättet? Jag skulle vilja att ministern tar till sig vårt förslag, framför allt i den utvärdering som förhoppningsvis görs, om att kunna utgå från en procentsats och att det ändå är som sköter detta - för barnens skull. Tack, och , för en bra och viktig debatt! Det är oerhört viktigt att det här är en fråga som det inte går politisk prestige i, inte minst med tanke på just barnperspektivet, och att målsättningen i grunden är att vi ska förbättra de sämst ställda barnens situation och undvika konflikter, hot och våld. Därför kommer det att vara viktigt även för regeringen att följa hur den här reformen utvecklas, så att vi ser att det går i rätt riktning. Annars måste vi självklart vara beredda att politiskt ompröva våra ställningstaganden. Det är bra och viktigt att vi har en livaktig debatt om frågan och att vi ser till att den finns på agendan. Där bidrar vi med den här sortens debatter. Den här normeringen har varit stark , om man ska vara riktigt ärlig. Min bild är att är det för många föräldrar som vid en separation inte ens överväger möjligheten att reglera underhållsbidraget civilrättsligt, trots att en del, åtminstone intellektuellt, vet att möjligheten finns. Man kanske också upplever det som krångligt och konfliktdrivande. Därför har vi kompletterat lagstiftningen med specialutbildade handläggare på som ska finnas som en mellanhand. Jag tar naturligtvis med mig den oro som har uttryckts från företrädare här och kommer att ha deras tankar i bakhuvudet när vi nu följer upp hur den här reformen fungerar. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad.
· H410128 · 2016-12-09 11:02:12 — Jag tycker att det finns många frågetecken och hoppas verkligen att ministern har koll på reformen, den nya ordningen, och att den utvärderas eller så. Det måste ju gå eftersom det är det handlar om. Men det gäller att verkligen ha barnperspektivet i fokus vid utvärderingen. Jag kommer att följa frågan, eftersom den engagerar mig mycket. Om betalningen av underhållsbidraget mellan föräldrarna inte fungerar har boendeföräldern rätt att ansöka om underhållsstöd. Men då har det ju gått , av konflikter där barnet ånyo har hamnat i en traumatisk situation som beskrivs i mejl till : De verkar hata varandra, så varför finns jag? Det är ju så hjärtskärande - fruktansvärt! Det är ett stort trauma för barnen. Och av ett barns liv är en väldigt . Det är riktigt att man har valt , men vårt förslag är mycket bättre för att säkerställa att barnen inte hamnar mittemellan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Sedan undrar jag hur det kommer sig att en så stor andel av föräldrarna vänder sig till för att använda den som bank. Beror det på att man inte har information? Det borde ju ligga i boendeförälderns intresse att få ett så stort underhåll som möjligt. Varför är det på det här sättet? Jag skulle vilja att ministern tar till sig vårt förslag, framför allt i den utvärdering som förhoppningsvis görs, om att kunna utgå från en procentsats och att det ändå är som sköter detta - för barnens skull. Tack, och , för en bra och viktig debatt! Det är oerhört viktigt att det här är en fråga som det inte går politisk prestige i, inte minst med tanke på just barnperspektivet, och att målsättningen i grunden är att vi ska förbättra de sämst ställda barnens situation och undvika konflikter, hot och våld. Därför kommer det att vara viktigt även för regeringen att följa hur den här reformen utvecklas, så att vi ser att det går i rätt riktning. Annars måste vi självklart vara beredda att politiskt ompröva våra ställningstaganden. Det är bra och viktigt att vi har en livaktig debatt om frågan och att vi ser till att den finns på agendan. Där bidrar vi med den här sortens debatter. Den här normeringen har varit stark , om man ska vara riktigt ärlig. Min bild är att är det för många föräldrar som vid en separation inte ens överväger möjligheten att reglera underhållsbidraget civilrättsligt, trots att en del, åtminstone intellektuellt, vet att möjligheten finns. Man kanske också upplever det som krångligt och konfliktdrivande. Därför har vi kompletterat lagstiftningen med specialutbildade handläggare på som ska finnas som en mellanhand. Jag tar naturligtvis med mig den oro som har uttryckts från företrädare här och kommer att ha deras tankar i bakhuvudet när vi nu följer upp hur den här reformen fungerar. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H410172 · 2016-12-02 00:00:00 — Interpellation 2016/17:172 Tillståndsprocessen för småskalig vattenkraft av (M) till Miljöminister (MP) Situationen för den småskaliga vattenkraften är allvarlig. Processen för att få de tillstånd som krävs innebär stora kostnader för kraftverksägaren. Kostnaderna är , med hänsyn till verksamheternas omfattning och elprisets nuvarande nivå, svåra att bära för den enskilde. Regeringen har uppmärksammats på problemet genom tillkännagivanden, motioner, interpellationer och inte minst den energipolitiska överenskommelsen. I överenskommelsen pekas en översyn av tillståndsprocesserna tydligt ut som ett viktigt område. Trots det har regeringen inte agerat. Det krävs handling och ett snabbt införande av ett regelverk om tillståndsprocesser för vattenverksamheter som är flexibelt och anpassat till hur verkligheten ser ut för många småskaliga verksamheter. Medan regeringen drar ut är det den enskilda som drabbas. Ofta ägs de små vattenkraftverken av privatpersoner eller små företag med mycket begränsad ekonomi där det inte finns resurser att invänta resultatet av den beredning som regeringen ständigt återkommer till. Ett antal landshövdingar runt om i landet har även begärt möten med regeringen i syfte att beskriva och diskutera den allvarliga situationen. Den småskaliga vattenkraften är viktig för landsbygden och det är angeläget att vi verkligen tar tag i frågorna så att inte vattenkraftverken läggs ned. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att tillståndsprocesserna för den småskaliga vattenkraften förenklas och sker till rimligare kostnader? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa den småskaliga vattenkraftens överlevnad till dess att ett långsiktigt regelverk är på plats och den energipolitiska överenskommelsen är uppfylld?
ip · H410174 · 2016-12-02 00:00:00 — Interpellation 2016/17:174 av (M) till Statsrådet (S) P1:s program rapporterade om förutsättningarna inom svensk elitgymnastik och om hur arbetar för att skydda barn och unga. framträdde offentligt i sin bok inte såg med hur han under sin ungdom utsattes för sexuella övergrepp av sin egen tränare. Det är med anledning av detta som jag har lyft frågan om en barnidrottsombudsman. I våra samtal med bland annat Friends och är det tydligt att förändringar och förbättringar nu måste ske, inte minst med tanke på att dessa organisationer enligt lag är förhindrade att agera i det enskilda ärendet i syfte att stödja och hjälpa individer som är utsatta. Det är min mening att regeringen bör se över möjligheterna att tillsätta en barnidrottsombudsman, med specifika befogenheter att kunna agera i det enskilda fallet och med tillräckliga resurser för att stödja idrottsrörelsen i dess arbete mot kränkningar, mobbning, sexuella övergrepp och diskriminering. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser statsrådet att gå vidare med förslaget om att inrätta en barnidrottsombudsman?
ip · H410182 · 2016-12-06 00:00:00 — Interpellation 2016/17:182 Det mobila bredbandsnätet av (M) till Statsrådet (MP) beslutade regeringen att öppna upp 700-megahertzbandet för mobilt bredband . Spektrumet i 700-megahertzbandet är särskilt gynnsamt för mobila bredbandstjänster i glesbygd eftersom det ger en större ytmässig täckning än spektrumen i de högre banden. Därmed bidrar öppnandet av 700-megahertzbandet till att förbättra mobiltäckningen i glesbygden, vilket är ett viktigt steg för att öka förutsättningarna för att kunna bo och verka i landsbygden. När () senast auktionerade ut spektrum rörde det sig om 2 × i 800-megahertzbandet. Man införde ett spektrumtak för vad en aktör kan köpa på 2 × , vilket är den frekvensbredd en operatör behöver för att kunna använda sitt spektrum mest effektivt. Detta innebar att minst tre aktörer fick möjlighet att köpa spektrum i 800-megahertzbandet. Vid den kommande auktioneringen av 2 × i 700-megahertzbandet har man i stället valt att sätta spektrumtaket på 2 × . Det innebär att om en aktör bjuder på rättigheter motsvarande det nya spektrumtaket kommer endast två aktörer att kunna ha möjlighet att köpa rättigheter. Den konkurrensbegränsning som detta auktionsförfarande innebär kan inte anses acceptabel. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att öppna upp möjligheten för fler aktörer att köpa rättigheter på 700-megahertzbandet?
ip · H410183 · 2016-12-06 00:00:00 — Interpellation 2016/17:183 Hot mot förtroendevalda av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Hot mot politiska företrädare är ett fenomen som får många förtroendevalda att lämna sina uppdrag. Det kan vara alltifrån upplevd kritik mot impopulära men nödvändiga beslut till näthat och direkta hot mot den egna personen eller dennes närhet. mördades en lokalpolitiker i , och mötte en engelsk parlamentariker samma öde. har kring 40 000 fritidsengagerade förtroendevalda i kommuner och landsting. Dessa utgör den politiska kärna som bär upp demokrati. Utan de tiotusentals människor som viger sin lediga tid och även tar tid från sina arbeten för att bidra till samhällsutvecklingen skulle den svenska representativa demokratin vara allvarligt beskuren. Fler uppdrag skulle landa på färre personer, och avstånden mellan de beslutande och människor som påverkas av besluten skulle öka drastiskt. I många stycken innebär det fritidspolitiska engagemanget uppoffringar för den enskilde vilka går ut över familjen och den civila karriärutvecklingen, som inte kan kompenseras av relativt måttfulla arvoden. I den andra vågskålen vilar däremot den stimulans som möjligheten att påverka samhällsutvecklingen innebär. Ur demokratiskt hänseende är det viktigt att dessa vågskålar väger någorlunda jämnt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att göra för att motverka hot mot och stärka skyddet för förtroendevalda politiska företrädare?
ip · H410184 · 2016-12-06 00:00:00 — Interpellation 2016/17:184 Arbetskraftsinvandring av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Kompetensbristen inom flera yrken i är på många håll akut. Det gäller såväl inom välfärden som i produktions- och tjänstesektorn. Om inget görs snart riskerar att tappa jobb och företag till utlandet – tillväxten sker där möjligheterna finns. Arbetskraftsinvandring är en nödvändighet när kompetensen inte finns i men har trots detta minskat i rad. Det kommer många signaler om att regelverket för arbetskraftsinvandring fungerar dåligt och att handläggning torde kunna effektiviseras. Exemplen är flera på fall som inneburit att personer som arbetat i får lämna landet på grund av att enkla administrativa misstag begåtts. Konsekvenserna för de personer som drabbas och för deras arbetsgivare står ofta inte i proportion till graden av de misstag som begåtts. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vad avser ministern att göra för att underlätta möjligheterna till arbetskraftsinvandring som långsiktigt säkrar tillgången till relevant kompetensförsörjning inom yrkesområden i ? Vad avser ministern att göra för att effektivisera och förenkla handläggningen av ärenden som rör arbetskraftsinvandring?
ip · H410186 · 2016-12-06 00:00:00 — Interpellation 2016/17:186 Sjömäns skattevillkor av (M) till Finansminister (S) Ett stort antal svenskar som arbetar på norska supplyfartyg har tilläggsbeskattats efter en ny tolkning av det nordiska skatteavtalet. Ärendet har nått ända upp i . Ärendet gäller hur det nordiska skatteavtalet ska tolkas, varvid gjort en ny tolkning om hur personer från ett nordiskt land som arbetar ombord på supplyfartyg i ett annat nordiskt land ska beskattas. I korthet handlar det aktuella fallet om att svenskar som arbetat på supplyfartyg på norsk sockel tidigare endast har betalat skatt i , men att de numera dels ska betala full skatt i , dels också ska skatta i – men då efter att den norska skatten räknats av. För den enskilde sjömannen kan det bli fråga om att betala en tilläggsskatt på – summor som är betydande för vilken privatperson som helst, oavsett inkomst. Själva tvistefrågan, det vill säga vilka formuleringar i det nordiska skatteavtalet som numera baserar sina tilläggsbeskattningar på, är komplicerad. De många tvetydiga formuleringar som finns i skatteavtalet har drabbat ett stort antal svenskar som arbetar ombord på norska supplyfartyg, och det gäller även sjömän som tjänstgör under andra länders flagg, en situation som är ohållbar för flertalet av dessa sjömän. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vad avser ministern att göra för att ge svenska sjömän som tjänstgör i andra länder rimliga skattevillkor även i ? Vilka förändringar vill ministern se i det nordiska skatteavtalet som ger svenska sjömän rimliga regler att arbeta efter?
ip · H410187 · 2016-12-06 00:00:00 — Interpellation 2016/17:187 FN-upphandling av (M) till Statsrådet (S) Globalt upphandlar FN varor och tjänster för , varav totala andel av upphandlingarna understiger . Detta understiger vida vår andel av FN:s budget. Upphandlingar görs för alla typer av varor och tjänster där en stor andel är kopplad till humanitära insatser samt till läkemedel och medicinska varor. är en stor bidragsgivare till FN, men har väldigt få svenska företag varit med i upphandlingarna. De som haft rätt förutsättningar har dock gjort intressanta affärer. Många handelskamrar har byggt kompetens- och resurscentrum för svenska företag som vill introduceras och börja sälja till FN. Den utmaning som står inför är mångfasetterad och handlar om att bidra till att skapa förutsättningar för svenska företag att delta i, och konkurrera på en jämn spelplan om, internationella upphandlingar. Regeringen signalerade i början av mandatperioden insatser för att öka den svenska andelen av FN:s upphandlingar. Därefter har det varit tyst om dessa. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka initiativ har statsrådet och regeringen tagit för att stärka svenska företags möjligheter att medverka i FN-upphandlingar? Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att stärka svenska företags möjligheter att medverka i FN-upphandlingar?
ip · H410188 · 2016-12-07 00:00:00 — Interpellation 2016/17:188 Skatten och entreprenören av (M) till Finansminister (S) Vi lever i en alltmer globaliserad värld. Fördelarna med detta är många, men uppstår utmaningar på vägen framåt. För att ska stå sig starkt krävs det att vi stärker vår konkurrenskraft. Det är av stor betydelse att vi fortsätter utveckla våra komparativa fördelar och uppmuntrar entreprenörskap och nya idéer. Våra skattenivåer måste därför bli mer konkurrenskraftiga för att möta omvärlden och skapa fler jobb i . Tyvärr prioriterar regeringen att både införa mer skatter och höja de befintliga. Sedan regeringen tillträdde har den gjort följande axplock av försämringar: Höjd arbetsgivaravgift för unga, halverat RUT-avdrag för personer , höjd skatt på drivmedel och slopat avdrag för pensionssparande. vill regeringen dessutom försämra 3:12-reglerna, införa finansskatt, flygskatt, kilometerskatt och elektronikskatt samt höja fordonsskatterna. Detta är bara ett urval av hur svensk konkurrenskraft försämras. Regeringens skattehöjningar drabbar alla entreprenörer som inget annat vill än att skapa fler jobb och kunna expandera sin verksamhet. Resten av världen frågar sig hur de kan göra för att möjliggöra bättre företagsklimat och fler jobb. Här i verkar regeringen göra tvärtom. Frågan är om finansministern kommer att lyssna på kritiken från jobbskaparna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vilka initiativ är finansministern beredd att ta för att förbättra företagsklimat och skapa konkurrenskraftiga skattenivåer?
ip · H410189 · 2016-12-07 00:00:00 — Interpellation 2016/17:189 Konsekvensutredningar av (M) till Finansminister (S) Regelförenklingar är angelägna för att skapa långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt svenskt näringsliv. Jobb skapas av företag som växer och anställer. En viktig förutsättning för att de ska kunna fortsätta att växa och anställa är att vi inte har fler regler än nödvändigt och att de som finns är förutsägbara och tydliga. Statliga publicerade sin årliga granskning av de konsekvensutredningar som offentliga utredningar, regeringen och statliga myndigheter är skyldiga att genomföra när nya eller förändrade regler för företag föreslås. Resultaten i rapporten är mycket nedslående; av konsekvensutredningarna godkändes. Andelen godkända konsekvensutredningar från går att räkna på en hand. Endast 4 av 49 konsekvensutredningar är godkända. Detta är naturligtvis inte acceptabelt. Frågan är varför finansministern struntar i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Kommer finansministern att inleda ett arbete för att förbättra konsekvensbeskrivningarna i de propositioner som lämnar till ?
ip · H410190 · 2016-12-07 00:00:00 — Interpellation 2016/17:190 Konsekvenser av solskatten av (M) till Finansminister (S) presenterade regeringen en sänkning av solskatten. lyfte detta som något mycket bra i sociala medier och skrev att de älskar solenergi. Det är givetvis roligt att höra positiva ord om sänkt skatt och förnybar energi. Problemet är bara det att det var Socialdemokraterna och som införde solskatten från första början. Detta för att nu besluta om att sänka den införda solskatten. Likt många skatter på konsumtionen minskar solskatten användandet av solenergi. Detta bör ha varit mycket tydligt för regeringen innan införandet av skatten. Det är djupt problematiskt att regeringen i ett återkommande mönster väljer att införa eller höja skatter, utan tydlig konsekvensanalys. I detta fall har införandet av solskatten lett till att många privatpersoner, företag, kommuner och landsting skjutit upp inköp av solcellspaneler alternativt avbrutit planerna helt. Regeringens politik har varit otydlig, undermåligt underbyggd och kontraproduktiv gällande uppsatta miljö- och energimål. Att regeringen sedan profilerar det hela som "en sänkning av skatten" kan uppfattas som ett försök att lura väljarna när skatten inte skulle ha införts från första början. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Är det finansministerns ställningstagande att en fullgod konsekvensanalys genomfördes innan implementeringen av solskatten? Vilka åtgärder tänker finansministern vidta för att säkerställa att införandet av skatter är motiverat och att dess konsekvenser är ordentligt analyserade?