· H310356 · 2016-03-01 13:21:10 — har frågat mig om jag ser några risker för att de höjda marginalskatterna påverkar i vilken utsträckning människor väljer att söka sig till avancerade utbildningar och om jag ser några risker för att de höjda marginalskatterna påverkar arbetstagares vilja att göra karriär och förlägga sitt arbetsliv i . Efter den förra regeringens mandatperioder såg vi stora underskott i statens finanser. Angelägna satsningar och framtidsinvesteringar har därför behövt finansieras med bland annat höjda skatter. Högre skatter för personer med relativt hög inkomst har både en god fördelningsprofil och ger nödvändiga skatteintäkter. Det är möjligt att skatter kan påverka valet att fortsätta studera eller att arbeta på den svenska arbetsmarknaden, men det är min uppfattning att det är långt ifrån den enda faktorn som påverkar dessa val. Det finns en mängd andra faktorer som avgör huruvida man ska satsa på universitetsstudier. Därför är det också missvisande att bedöma politiken utifrån enskilda finansieringsåtgärder. Politiken måste ses i sin helhet. Att utbildningsväsendet håller hög kvalitet och att utbildningsplatser finns är viktigt för att personer ska kunna delta i högre studier. I vårändringsbudgeten 2015 föreslog regeringen ökade medel för fler utbildningsplatser på universitet och högskolor. Jag vill också framhålla att regeringen satsar på att förbättra kvaliteten i universitets- och högskoleutbildningarna i form av större fokus på arbetsmarknadsanknytning, internationalisering och nära samband mellan utbildning och forskning. Vad gäller sysselsättning och arbetslöshet görs i budgetpropositionen en samlad bedömning av effekterna av regeringens politik. Politiken bedöms sammantaget leda till högre varaktig sysselsättning och till lägre arbetslöshet framöver. Jag vill givetvis tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Jag har även hört att arbetsmarknadsministern nu kallas för superminister. Det vore då intressant om jag hade kunnat få ett superbra svar. Men arbetsmarknadsministern svarar att marginalskattehöjningarna möjligen kan påverka arbetsmarknaden och hänvisar sedan till underskott i statens finanser. Men frågan var om ministern ser några risker med de höjda marginalskatterna och i vilken utsträckning de påverkar människor att söka sig till avancerade utbildningar. Det finns ju forskning på området, så svaret är tveklöst: Ja. Men det är möjligt att det kommer in en massa ideologi i frågan, och då hjälper det ju inte vad forskningen säger. En annan fråga är om statsministern frågade arbetsmarknadsministern: Om vi höjer skatten på arbete till den högsta i världen, kommer det då att leda till fler jobb? Svaret är givetvis nej, fru talman. Det är klart att det inte kommer att leda till fler jobb. Och statsministern lovade att fråga alla sina ministrar om olika förslag leder till fler jobb eller inte. Möjligtvis glömde han att ställa den frågan till arbetsmarknadsministern. Om han hade frågat skulle jag gärna vilja veta vad arbetsmarknadsministern hade svarat på frågan om de högsta skatterna i världen leder till fler jobb. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det första ministern hänvisar till är att den nya regeringen såg stora underskott i statens finanser. Är det då rätt att öka marginalskatterna ytterligare, eller är det bättre att se över utgifterna? När Alliansen tog över 2006 var statsskulden av bnp. När vi lämnade över till den nya rödgröna regeringen låg den på av bnp. kommer skulden att öka igen lavinartat. Det finns ju inga begränsningar på utgifterna. När det gäller just marginalskatterna riskerar man ju att inte få in de pengarna, eftersom människor logiskt sett tenderar att göra någonting annat än att arbeta om man inte får tillräckligt bra betalt för den extra timme man arbetar. Kontentan av detta är att Alliansen lämnade över ett väl rustat . Det finns andra rapporter som visar att utbildning lönar sig väldigt dåligt i jämfört med andra länder. Det kan ge allvarliga problem när det gäller matchningen på arbetsmarknaden. Människor i utbildar sig givetvis, men utbildar de sig till de yrken som efterfrågas av marknaden? Frågan är förstås hur det blir framöver när våra marginalskatter blir . Vi kan jämföra med , där utbildningspremier fungerar väldigt bra. Där fungerar även matchningen mycket bättre. har den sämsta avkastningen per utbildningsår i hela , och det är inte bra. Fråga nummer två var om arbetsmarknadsministern ser en risk för att de höjda marginalskatterna påverkar arbetstagarnas vilja att göra karriär i och vilja att stanna kvar i landet. Eftersom utbildningspremierna i är låga finns det betydande risker att förmågor flyttar till andra länder. Jag anser att vi borde arbeta i en riktning där utbildning lönar sig mycket, mycket mer. har vi världens högsta marginalskatter. Vi är världsmästare i skatter. var det som var världsmästare, men är det faktiskt vi som är världsmästare. Var tredje barnmorska omfattas av höjd marginalskatt. Var tredje barnmorska och hälften av alla poliser får betala skatt på marginalen. Ska vi ha det så? Det finns en olycklig fixering hos vid skatter. Det är som om skattesänkningar är det enda politiska instrumentet för att lösa alla problem. Vi såg hur det gick under förra mandatperioden. Man sänkte skatter och försämrade statens finanser utan att det ledde till att man löste de problem som man sa att man skulle lösa med sänkta skatter, till exempel arbetslösheten. Självklart är en av de absolut viktigaste förutsättningarna för en stark jobbpolitik och för tillväxt att det är ordning i de offentliga finanserna. Därför var det bra att regeringen kunde halvera underskotten i statens finanser inför de stora utmaningar vi nu står inför. Trots att är väldigt orolig för utvecklingen kan vi konstatera att sysselsättningen ökar kraftigt, att nyföretagandet ökar kraftigt, att arbetslösheten sjunker, att utbildningssystemet byggs ut och att vi satsar på höjd kvalitet i utbildningssystemet. Vi ser inga tecken på en minskad vilja att utbilda sig. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det är självklart viktigt att människor har en vilja att utbilda sig. Och det är också viktigt att det finns en utbildningspremie, att det lönar sig att utbilda sig. Men vi ser inga tecken på att vi skulle vara illa ute i det avseendet. tar upp som ett exempel, och det tycker jag var intressant, därför att det finns en del, tror jag, som vi kan lära av . De vågar göra saker som vi inte har vågat och som faktiskt har gett goda resultat. Till exempel har ett system med studie- och yrkesvägledning tillgängligt för alla tyskar, oavsett om man är arbetslös eller inte, och som såvitt jag förstår håller hög kvalitet och betyder mycket för att människor ska söka sig till de branscher där det finns en god efterfrågan på arbetskraft. I har vi ett svagt utbyggt system när det gäller studie- och yrkesvägledning för den som inte är elev eller arbetslös. Här tycker jag att vi kan fundera över om vi har något att lära av . Jag diskuterade med tyskarna, som skriver in alla unga på arbetsförmedlingen innan de har slutat skolan och utbildningen. Man kan fråga sig om det är lönt att göra så stora ansträngningar för många personer som kommer att få jobb ändå, men så gör de i . Det har en väldigt god effekt i form av låg ungdomsarbetslöshet, men det beror också på flera andra saker. Det finns anledning att titta på länder som är bättre än på att styra och se till att människor söker sig till de utbildningar och branscher där arbetsmarknadsutsikterna är goda. Arbetsmarknadsministern säger att är fixerade vid skatter. Jag skulle vilja säga att det Socialdemokraterna som är fixerade vid skatter, för skulle inte skatterna vara så höga skulle vi inte stå här . Vi har högst skatter i hela världen. Jag tycker att arbetsmarknadsministern är mer fixerad vid bidrag än vid arbete. Det är ett stort bekymmer. Det alliansregeringen gjorde var att vi sänkte skatten för alla. Alla med jobb fick en helt ny månadslön med jobbskatteavdragen. berömmer den rödgröna regeringen de fina tillväxtsiffrorna i . Men låt oss komma ihåg att er budget bara har gällt . Ni styrde ju på alliansbudgeten . När det gäller marginalskatter talar vi inte om den traditionella gruppen, de rika och förmögna. Ni brukar ju ofta säga att det är de rika som ska betala marginalskatt, men här talar vi om barnmorskor, poliser och andra samhällsbärare. Varje gång en socialdemokrat eller en vänsterpartist försvarar dessa höga skatter vill jag att man ska ha barnmorskan och polisen i åtanke, för det är dem vi talar om. Socialdemokrater brukar säga att det handlar om dem med miljoninkomster, men så är det inte. I den stora skattereformen var ett av huvudsyftena att minska de höga marginalskatterna. var marginalskatten uppe i . fick till och med betala i skatt. Det är klart att människor svarar på ekonomiska incitament. Därför ska det löna sig mer att arbeta än att gå på bidrag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Varför lönar det sig inte för alla akademiker att utbilda sig? Det finns akademiska utbildningar som inte lönar sig alls jämfört med en gymnasieutbildning. En akademisk utbildning ger i genomsnitt i högre lön än en gymnasieutbildning. För många grupper lönar det sig inte alls att utbilda sig. Det gäller viktiga grupper såsom högstadielärare, gymnasielärare, bibliotekarier, biologer och arbetsterapeuter. Tråkigt nog är det värst för kvinnor. En kvinna med akademisk utbildning får högre lön än den med gymnasieutbildning. Detta går att läsa om i Sacos studie om akademiska studiers påverkan på livslöner. Det är ingen bra utveckling i ett land som har haft lysande entreprenörer och uppfinnare som , och . En stor risk med de höga marginalskatterna är att man inte vill arbeta extra. Man tar inte den extra timmen. Det blir helt enkelt inte lönsamt att arbeta. Jag menar att den beräknade inkomsten av marginalskattehöjningen från är ett slag i luften. Regeringen tror att man kommer att få in 2,7 miljarder på detta, men i beräkningarna ser man bara hur det har varit och inte hur människor faktiskt agerar. Det är en stor brist. Jag tror inte att ni kommer att få in de där 2,7 miljarderna på ökad marginalskatt. Diskussionen om utbildningspremie är intressant. Vi har länge haft en diskussion med arbetsmarknadsministern om det som Socialdemokraterna kallar missmatchningen på arbetsmarknaden, det vill säga att människor väljer akademiska ämnen och program som kanske inte är de mest rationella när det handlar om att kunna försörja sig efter utbildningen. I diskussionen om utbildningspremie läggs stor vikt vid detta, och här finns en förklaringsfaktor till varför människor inte har ett starkt incitament att välja utbildningar som också ger jobb. Det handlar om att skillnaden mellan ett jobb med helt okej lön men med hög skatt och stora marginaleffekter och ett jobb som bara kräver gymnasiekompetens inte är tillräckligt stor. Vi vet också att lönetrappan för högutbildade tjänstemän är mycket brantare, vilket betyder att marginaleffekterna kickar in mycket hårdare. Detta ger självklart effekt och är den rimliga förklaringsmodellen. Men det vore intressant att höra från arbetsmarknadsministern om det finns någon annan rimlig förklaringsmodell till varför en stor andel av de svenska studenterna väljer utbildningar som inte efterfrågas på svensk arbetsmarknad. Vi ser detta i mycket större utsträckning i än i många andra länder, till exempel . Vi har ju ett skolsystem som är helt gratis oavsett vad man väljer att plugga. En ingenjörsutbildning kostar inte mer än en annan utbildning. Trots det ser vi en mycket liten vilja att gå dessa utbildningar. Det är dessutom en stark arbetsmarknadssituation. Det är nästan arbetstagarnas marknad, och man får goda villkor, bra arbetsmiljö etcetera med dessa utbildningar. Trots detta väljer svenska ungdomar i stor utsträckning att inte gå dessa utbildningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Då måste vi ställa oss frågan varför. Vilka ekonomiska effekter och drivkrafter är det som hämmar ett rationellt val? Jag tror att människor i grund och botten är rationella, smarta och vill sitt eget bästa. Men det kan finnas politiska system som genom skatter eller bidrag hämmar ett rationellt val. Frågan är vad detta är. Det vore intressant att höra vad arbetsmarknadsministern anser är orsaken. Är det enbart att de inte får studie- och yrkesvägledning? Det verkar orimligt att så många ungdomar måste få studie- och yrkesvägledning för att göra sitt högskoleval. Människor måste ju själva kunna tillgodogöra sig information för att kunna välja en bra framtid. Om marginaleffekterna inte ger utfall på utbildningsval, vad ger i så fall utfall på utbildningsval? Vad är det som gör att människor som har tillräckliga betyg och grundkriterier väljer utbildningar som inte leder till arbete? Låt mig ta den sista frågan först. Det finns ingen enkel förklaring till att människor inte väljer de utbildningar som leder till de högsta framtida inkomsterna. Det handlar alltså inte bara om ekonomiska incitament, , utan människor gör sina yrkesval också utifrån andra kriterier. Jag tror dock att vi bör påverka människors val av yrke i större utsträckning för att få en bättre matchning. Men alldeles uppenbart är att ekonomiska incitament inte ensamt svarar för denna styrning. När den gamla regeringen styrde ökade arbetslösheten. har vi en stark tillväxt och sjunkande arbetslöshet. Det är svårt att ta det till intäkt för att den förda politiken skulle vara skadlig för jobben. Det är fler som söker sig till högskolan och som kommer in på högskolan. Det är svårt att ta det till intäkt för att regeringens förda politik skulle göra att färre människor vill studera vidare. pratar ganska tyst om en stor skatteförändring som regeringen genomförde . Då tog vi bort den skattesubvention som tidigare gällt för arbetsgivaravgiften för ungdomar. Vi fick då höra här i talarstol att ungdomsarbetslösheten skulle öka kraftigt om avgiften återställdes, men resultatet har blivit det motsatta. Ungdomsarbetslösheten faller nu snabbare än vad de flesta hade väntat sig. Med detta, fru talman, vill jag säga att skattepolitiken självklart spelar roll för incitament, men det är inte det enda som spelar roll. Andra saker tenderar att betyda ännu mer. Skatteintäkter är till för att finansiera skola, sjukvård, välfärd, investeringar i jobb, klimatsmart omställning, infrastruktur och bostäder. Vad man använder skatteintäkterna till påverkar helheten i jobbpolitiken. är orolig för att regeringen inte ska få in de skatteintäkter som har prognostiserats, men jag vill säga till honom att där kommer vi att ha facit. Vi kommer att veta vilka skatteintäkter det kommer att leda till, och då kan vi jämföra. ser det ut att gå väldigt bra på arbetsmarknaden. Det är fler som jobbar, och fler jobbar mycket. Jag tror att det är goda förutsättningar för att regeringen inte bara får in intäkterna utan att dessa kanske till och med blir högre än prognostiserat. Men det kommer vi som sagt att få facit på. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer är en exportberoende nation, fru arbetsmarknadsminister. Vi ska vara glada för att exporten går bra just , men du kan inte ta det till intäkt för att det är den socialdemokratiska politiken som har gjort att ungdomsarbetslösheten har minskat. Ni har ju bara regerat med er budget , och vi får se hur många månader till det blir. Om vi tittar på problematiken ser vi att har de högsta skatterna i världen. Socialdemokraterna är fixerade vid att klämma åt de rika, säger de, men vilka är de rika? Jo, det är dem jag nämnde tidigare, nämligen barnmorskan och polisen. De får betala skatt på marginalen, i alla fall en del av dem. Hälften av alla poliser får göra det. Man kan jämföra med exempelvis punktskatterna, där man vill styra konsumtionen på så sätt att man har höga punktskatter på produkter som man tror är skadliga för hälsan eller miljön. Socialdemokraterna tror att det fungerar på ett bra sätt. Detta gäller givetvis även skatt på arbete. Om man har hög skatt på arbete kommer såklart mindre arbete att utföras. Jag undrar fortfarande om statsministern någonsin frågade arbetsmarknadsministern, numera superministern, om höjd skatt på arbete leder till fler jobb och vad arbetsmarknadsministern i så fall svarade. Det är lite märkligt resonerat av arbetsmarknadsministern. Jag poängterade att det finns ekonomiska orsaker. Det finns en skillnad i att gå en förmodligen längre eller tuffare utbildning för att få ekonomisk avkastning senare för den tid man lägger in i utbildningen. När jag säger att skillnaden är för liten tar arbetsmarknadsministern det till intäkt för att ekonomiska incitament inte fungerar. Men det är ju hela min poäng: Det finns inga ekonomiska incitament. De är inte tillräckliga för att man ska göra den insats som krävs på högskolan. Det är inte någon hemlighet att de utbildningar där vi utbildar ett massivt antal och som leder till jobb endast med gymnasiekompetens är mycket lättare utbildningar. De är inte lika intensiva vare sig tidsmässigt eller när det gäller svårighetsgrad jämfört med utbildningar som till exempel ger en mycket fastare situation på arbetsmarknaden och något högre inkomster. Men skillnaderna däremellan är för små - det är ju det som är min poäng. Det är hur som helst märkligt att ministern tar åt sig kredden för den ökade bnp-tillväxten och så vidare. Ministerns budget har bara varit aktiv . Om ministern har kommit på ett sätt att höja bnp och sysselsättningen så kraftigt med endast lite regleringsbrev måste hon avslöja det här och . Jag tror att vi har ett ekonomipris på gång här. Någon annan rimlig förklaring till ministerns självgodhet i den här frågan finns inte. Den ekonomiska tillväxten beror självfallet på många olika saker, men att ta en så stark utveckling som vi nu har på arbetsmarknaden till intäkt för att det går dåligt där tycker jag faktiskt är lite långsökt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Ungdomsarbetslösheten har regeringen jobbat med . gäller alla de stora ekonomiska förändringar som rör ungdomsarbetslösheten, både de satsningar och den finansiering vi gör genom att vi har tagit bort skattesubventionen i form av sänkt arbetsgivaravgift för ungdomar. Jag vill påminna om att man förutspådde att sänkningen skulle leda till katastrof när det gäller ungdomsarbetslösheten. har resultatet alltså blivit det motsatta. Om detta enbart beror på regeringens politik eller inte låter jag vara osagt, men sänkningen har inte lett till den katastrof när det gäller ungdomsarbetslösheten som utmålade när vår budget började gälla. Till : Utifrån min roll är jag självfallet inblandad i de flesta diskussioner i regeringen som gäller jobben. Den samlade bedömning och politik som vi genomför för jobben är stark. Överläggningen var härmed avslutad.