ip · H4106 · 2016-09-20 00:00:00 — Interpellation 2016/17:6 möjligheter att söka medlemskap i av (M) till Försvarsminister (S) närområde har blivit mer osäkert. Försvarsmakten understryker också i sin delårsrapport att säkerhetsläget fortsätter att försämras. Med anledning av den ökande osäkerheten har Försvarsmakten beslutat att tidigarelägga stridsgruppen på . Det är dock viktigt att håller alla möjligheter till att ytterligare stärka vår säkerhet öppna. Detta gäller vår egen ökade kapacitet och vår möjlighet att ta emot hjälp utifrån men särskilt möjligheten till ett svenskt Natomedlemskap, något som på allvar skulle höja vår försvarsförmåga och höja säkerheten i hela . En viktig del i försvarsuppgörelsen mellan , och samt Socialdemokraterna och är den Natoutredning som ambassadör presenterade . Utredningen tillför mycket ny kunskap kring vilka för- och nackdelar ett Natomedlemskap skulle innebära för svensk del. I utredningen lyfts flera viktiga fördelar som ett svenskt medlemskap skulle innebära – till exempel en större tydlighet i agerande, att västs samlade konfliktavhållande förmåga skulle öka och att en gemensam försvarsplanering med Nato skulle möjliggöras. Utredningen ska därför tas vidare, och möjligheten till ett svenskt Natomedlemskap måste hållas öppen. En fråga som riskerar att äventyra förhållande till Nato är den FN-resolution om den humanitära utfästelsen angående kärnvapen som snart kommer att behandlas i . Det finns signaler om att regeringen vill ställa sig bakom den humanitära utfästelsen. Detta skulle vara mycket olyckligt eftersom ett ja till den resolutionen bedöms vara oförenligt med ett medlemskap i . Regeringen skulle med ett sådant agerande stänga dörren till ett framtida svenskt Natomedlemskap. Det har inte skett några konsultationer med de partier som ingår i försvarsuppgörelsen om den nämnda resolutionen och dess konsekvenser om ställde sig bakom den för svensk försvars- och säkerhetspolitik. I det säkerhetspolitiska läge nu befinner sig har vi inte råd att stänga dörren till åtgärder som skulle stärka säkerhet. Att göra så vore direkt oansvarigt av regeringen. måste därför säga nej till resolutionen om den humanitära utfästelsen. Kärnvapennedrustning är en viktig fråga, men resolutionen skulle ha liten reell chans att göra någon skillnad i praktiken, då ingen av kärnvapenmakterna förväntas rösta för den. Med anledning av det som ovan anförs skulle jag vilja ställa följande frågor till försvarsminister : Kan försvarsministern garantera att ett svenskt stöd för resolutionen om den humanitära utfästelsen inte skulle omöjliggöra ett svenskt Natomedlemskap? Avser försvarsministern att vidta några åtgärder om det visar sig att ett svenskt ja till FN-resolutionen om den humanitära utfästelsen riskerar att omöjliggöra ett svenskt framtida Natomedlemskap? Vilka signaler har försvarsministern fått i sina samtal med våra försvars- och säkerhetspolitiska samarbetspartner när det gäller om resolutionen är förenlig med möjligheter att fullt ut samarbeta med Nato och fullfölja våra bilaterala åtaganden? Vilka signaler har försvarsministern fått i sina samtal med våra försvars- och säkerhetspolitiska samarbetspartner när det gäller frågan om resolutionen försvårar våra möjligheter att få stöd i händelse av kris eller krig? Anser försvarsministern att det är angeläget att en fördjupad diskussion om ett svenskt Natomedlemskap äger rum innan beslut tas som riskerar att stänga dörren till ett svenskt Natomedlemskap? På vilka omständigheter och fakta har försvarsministern baserat sitt ställningstagande att det inte varit nödvändigt att ha en dialog med de partier som ingår i försvarsuppgörelsen? Hur avser försvarsministern att gå vidare med att ha en dialog med försvarsuppgörelsens övriga partier kring vad ett svenskt ja till resolutionen skulle betyda för svensk försvars- och säkerhetspolitik?