ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310557 · 2016-04-14 00:00:00 — Interpellation 2015/16:557 Marinens ytstridsförmåga av (L) till Försvarsminister (S) I regeringens proposition 2014/15:109 Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 anges att kärnan i de sjögående förbanden utgörs av bland annat sju korvetter. Enligt propositionen ska en halvtidsmodifiering ske av två korvetter ur Gävleklassen för att dessa ska kunna vara operativa in . Regeringen har ännu inte bemyndigat att beställa halvtidsmodifieringen av Gävleklassen, trots att förflutit sedan inriktningsbeslut. Eftersom nedgraderingen av korvetterna och dock redan påbörjats, riskerar antalet korvetter att inte uppgå till sju under stora delar av försvarsbeslutsperioden. Från beställning till leverans av halvtidsmodifieringen krävs . Om regeringen inte i närtid fattar beslut om bemyndigande riskerar dessa halvtidsmodifieringar att bli färdiga först efter försvarsbeslutsperiodens utgång. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga försvarsministern: Tänker regeringen i närtid bemyndiga att beställa halvtidsmodifiering av två korvetter ur Gävleklassen? Vilka åtgärder är försvarsministern beredd att vidta för att ”kärnan i de sjögående förbanden” ska kunna vara sju korvetter?
ip · H310559 · 2016-04-14 00:00:00 — Interpellation 2015/16:559 relation till Natos propagandacentral StratCom av (V) till Försvarsminister (S) Som svar på en skriftlig fråga rörande (Nato StratCom COE) av ledamoten (M) skriver försvarsminister : ”Svenska myndigheter har deltagit i flera aktiviteter som centret erbjudit. Frågan om ett formellt svenskt samarbete med centret bereds i .” I vanlig ordning verkar det som att vi i praktiken redan är där, trots att något sådant beslut inte fattats. Vad är då detta Natos strategiska kommunikationscentrum, och hur ska det Nato som står bakom organisationen värderas? Syftet är uppenbarligen att vi ska lära oss något av Nato om propagandakrig. Som ledande Natonation är det med sitt US StratCom som varit modell för Natos strategiska kommunikationscentrum. US StratCom beskriver sin mission så här: ”Leaders in Strategic Deterrence and Pre-eminent Global Warfighters In Space and Cyberspace.” På svenska: ”Ledare i strategisk avskräckning och obestridliga globala krigare i rymden och cyberrymden.” Det finns en uppsjö av exempel på falska rykten och desinformationskampanjer där både den amerikanska propagandaapparaten och Nato varit starkt drivande. Offentligt luftade försvarsministern tankarna på medlemskap i strategiska kommunikationscentrum som bad om ursäkt för lögnerna om massförstörelsevapen. Invasionen av föregicks som bekant av en av historiens största desinformationskampanjer. Erinras bör också historien som legitimerade , den om att armé skulle ha gått in i ett sjukhus i och dödat barn i kuvöser. Bluffen avslöjades långt efteråt, när kriget redan var ett faktum. Ett annat exempel är påståendet om hur regeringstrupper genomförde massvåldtäkter i . En libysk psykolog påstod sig ha sänt ut häpnadsväckande 70 000 frågeformulär och fått svar från 69 000 personer – i ett land i total anarki. Nato förmedlade uppgifterna om den påhittade enkäten, som internationella medier okritiskt spred vidare. Både en och Amnesty fastslog att det inte fanns några som helst belägg för massvåldtäkter, men det ignorerades helt. Nato och Natoländer har orsakat tre krig – i , , och – och underblåst det i . Alla har varit möjliga på grund av att Nato genom sin propagandaapparat har ideologisk hegemoni. förklarade president kriget som vunnet. dör tusen irakier . Att detta krig inte beskrivs som ett folkmord och att jihadismens framfart och därpå följande flyktingkatastrofer inte beskrivs som ett direkt resultat av dessa krig kan bara en effektiv propagandaapparat förhindra. Att det nu gått så långt att Nato ska bistå EU i motandet av flyktingströmmar utan att några samband ses mellan detta och Natos ansvar som producent av samma flyktingvågor visar också på effektiviteten i propagandaarbetet. Jag antar att försvarsministerns intresse av medlemskap måste bero på denna omvittnade ”expertis” i hur ett framgångsrikt propagandakrig bedrivs. Min fråga till försvarsminister är: När kan vi vänta oss ett förslag från ministern om att, inte bara i praktiken samarbeta, utan också formellt gå med i Nato StratCom COE?
ip · H310560 · 2016-04-15 00:00:00 — Interpellation 2015/16:560 Besöket i av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Arbetsmarknadsminister besökte Findus i . Hon protesterade mot nedläggningen av Findus fabrik. Det är bra att arbetsmarknadsministern visar engagemang, men det vore ännu bättre om regeringen engagerade sig i att ta fram politik som värnar företag och företagande. Fler som vill anställa är en förutsättning för att det ska skapas fler jobb. Det kräver framför allt reformer som ökar möjligheterna för de allra minsta företagen att växa och bidra till tillväxten av fler jobb. Men regeringen för en politik som innebär höjda skatter för företag, vilket får till följd att företagen slår igen eller flyttar verksamheten från , så som Findus fabrik i . Även andra bolag, exempelvis Spotify, har flaggat för att en ordentlig kursomläggning krävs av regeringen för att inte ska tappa sin konkurrenskraft helt. Fler jobb skapas i stället genom fler företag och att företag vill och kan anställa. Trots detta har regeringen genomfört reformer som gör det dyrare att anställa och höjt skatten på jobb och företagande. Dessutom lägger de fram ytterligare förslag i samma riktning. Med färre företag och färre som arbetar blir det självfallet mindre skatteintäkter till vår gemensamma välfärd. Det är dags för regeringen att inse att man behöver tänka om när det gäller företagande, att företagande måste löna sig, att företag behöver förutsättningar för att kunna utvecklas och växa i . Mot bakgrund av ovanstående är min fråga till arbetsmarknadsminister : Varför satsar arbetsmarknadsministern och regeringen på att bygga ut bidragssystemen i stället för att skapa nya vägar till fler jobb?
ip · H310562 · 2016-04-15 00:00:00 — Interpellation 2015/16:562 Erkännande av seyfo – folkmordet på armenierna av (L) till Utrikesminister (S) lovade under valrörelsen att erkänna seyfo (folkmordet på armenierna) om han blev statsminister. har frågan gömts undan av den . Den tillsatta utredningen har kommit i hamn , och lovade mig i en interpellationsdebatt att hon skulle ge besked i frågan . Även löftet om att lämna besked har brutits av den rödgröna regeringen. Det är oroväckande att regeringen väljer att gräva ned denna viktiga fråga i jakt på en plats i . ”Turken vaknar. De armeniska hundarna bör akta sig. Död åt de armeniska hundarna. Mina kära raskamrater.” Så sa Turkiska riksförbundets vice ordförande , enligt TV4:s översättning, från en talarstol på . Uttalandet visar på hur starkt hatisk den turkiska regimen är mot ett folk som man har utsatt för folkmord. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesministern: Kommer utrikesministern att lämna besked i frågan om erkännandet av seyfo innan valet till sker? På vilket sätt har utrikesministern och regeringen lyft frågan om erkännandet av seyfo i samtal med företrädare för den turkiska staten?
ip · H310563 · 2016-04-15 00:00:00 — Interpellation 2015/16:563 Minoriteternas överlevnad i av (L) till Statsrådet (MP) FN:s särskilda rapportör för minoriteters rättigheter, , har kommit med slutsatser om minoriteters situation i en särskild rapport. De minoritetsgrupper som berörs är assyrier/syrianer, bahaier, faili-kurder, yarsanier, mandéer, shabaker, turkmener, yazidier and zoroastrier. Rapportören konstaterade om minoriteterna att “they feel targeted, marginalized and unprotected” och därmed att “must come in the form of legal, policy and institutional protection frameworks with immediate and concrete measures to ensure their security, dignity, rights and equality”. Hon pekade på att detta beror på “years of marginalization, conflict, ethnic and religious tensions, and recent terrorism, communities seem to have lost trust in each other and in the Government”. Rapportören uppmanade omvärlden och därmed även att arbeta för att behålla unika kulturella arv och mångfald. ”All international partners should, within their response and recovery planning, give greater consideration to the situation, needs and intentions of minorities and consider programmes targeted towards them, and in full consultation with them, that go beyond humanitarian assistance to consider longer-term requirements to achieve sustainable solutions that allow them to live in safety and dignity.“ Den har varit kallt inställd till att stötta minoriteter – en inställning som bidrar till minoriterernas hotande utrotning i regionen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kan regeringen mot bakgrund av FN:s rapportörs rapport tänka sig riktat bistånd till minoriteter? På vilket sätt stöttar regeringen specifikt och särskilt utsatta minoriteter? Kan regeringen, mot bakgrund av att minoriteterna har lågt förtroende för myndigheter, tänka sig att slussa stöd direkt till de utsatta minoriteterna?
ip · H310564 · 2016-04-15 00:00:00 — Interpellation 2015/16:564 Behörighet inom av (L) till Statsrådet (S) i hela har varit under stort tryck , och få kommuner har lyckats möta de nya krav som ställts inom försörjningsstöd, familjerätt, missbruk och barnavård. Många kommuner har stora svårigheter både att rekrytera och att behålla personal. Både erfarna socialsekreterare och nyutbildade socionomer väljer bort för att arbetet har för låg status och för dåliga villkor. trädde nya lagbestämmelser i kraft om behörighet för att utföra vissa arbetsuppgifter inom barn- och ungdomsvård. En lägsta utbildningsnivå infördes, motsvarande socionomexamen eller annan relevant examen. Kommuner och Landsting, SKL, har aviserat att man menar att kommunerna ska kunna kringgå behörighetskraven för myndighetsutövning i den sociala barn- och ungdomsvården. Det pågår också en översyn hos kring konsekvenserna av behörighetsregleringen. Kraven på behörighet finns för att säkra kvaliteten och rättssäkerheten för dem som har det allra tuffast, för de allra mest utsatta och sårbara. Personalens absolut viktigaste verktyg är just dess kompetens, utbildning och erfarenhet. Mina frågor till statsrådet är: Hur ser statsrådet på SKL:s förslag om att kringgå behörighetskraven för myndighetsutövning? Anser statsrådet att fler eller färre kommer att vilja jobba som socionom, framför allt inom den sociala barn- och ungdomsvården, om behörighetskraven tas bort? Anser statsrådet att det råder brist på socionomer? Avser statsrådet att värna behörighetsregleringen?
ip · H310566 · 2016-04-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:566 Nykterhetskontroller av (M) till Statsrådet (S) orsakade en rattfull förare en olycka i som kostade en brandman livet. Enligt statistik från Transportstyrelsen har 274 personer omkommit i vägtrafiken . Enbart omkom tio personer och 131 personer skadades svårt. I genomsnitt är en bilist av 500 rattfull, vilket motsvarar av trafiken. En av fem dödsolyckor är alkoholrelaterad. Polisen är inne i en omorganisation som ställer stora krav på myndigheten. kommer indikationer om att trafikpolisens arbete prioriteras ned till förmån för andra områden, vilket innebär att antalet utandningsprov minskar. Utvecklingen är oroväckande. som det inträffar svåra olyckor orsakade av rattonyktra förare minskar antalet nykterhetskontroller utförda av polisen. Trafikpolisen hinner helt enkelt inte med att utföra det antal kontroller som vore önskvärt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vad avser statsrådet att göra för att antalet olyckor orsakade av rattonykterhet ska minska? Anser statsrådet att polisledningen prioriterar sina resurser på rätt sätt? Vad avser statsrådet att göra för att antalet nykterhetskontroller utförda av polisen ska öka?
ip · H310567 · 2016-04-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:567 Åtgärder för finanspolitikens långsiktiga hållbarhet av (M) till Finansminister (S) I vårpropositionens kap. 10 presenteras en bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. Det är ett spännande kapitel med mycket och relevant information som på många sätt kan bidra konstruktivt i samhällsdebatten. väcker kapitlet en del frågor. Framför allt bygger argumentationen i kapitlet i stort på antagandet om en oförändrad ambitionsnivå. Man utgår alltså från oförändrat beteende respektive politik. Detta är besynnerligt, eftersom historiska siffror visar att kostnadsökningen för skattefinansierade tjänster i genomsnitt ligger på utöver det som grundar sig på förändringarna i befolkningsutvecklingen. Det gör att slutsatserna är allt för optimistiska och att kommande analyser och diskussioner därför inte blir realistiska. konstateras att en högre efterfrågan på välfärdstjänster inte nödvändigtvis behöver finansieras med skatter och att den enskilde själv kan betala för vissa välfärdstjänster. Det som vissa anser är kontroversiellt behöver inte vara det , eftersom hushållen kommer att ha större resurser att klara av att betala mer själva. Men man utgår i alla scenarier i vårpropositionen utom ett från optimistiska antaganden; där antar man en utveckling som överensstämmer med hur det sett ut historiskt – scenariot med högre efterfrågan på fritid. I detta fall bedöms följdriktigt och föga förvånande utvecklingen som långsiktigt ohållbar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Vill finansministern med vårpropositionen inleda en debatt om omfattningen av det framtida offentliga åtagandet av välfärdstjänster i och därmed även om möjligheten för dessa att i högre grad än finansieras av alternativa källor än skatter (till exempel försäkringar eller avgifter)? Vilket värde har de olika scenarierna med orealistiskt optimistiska antaganden? Hade det inte varit både mer intressant och mer relevant att utgå från mer realistiska antaganden och i stället ägna mer utrymme åt att problematisera och analysera slutsatserna samt diskutera individens ansvar och vilka framtida problem vi med öppna ögon överlämnar till framtidens beslutsfattare? För det fall att utvecklingen följer en mer sannolik utveckling, som det sett ut historiskt, och utvecklingen därför är ohållbar: Har finansministern tankar och idéer om åtgärder för hur vi ska klara en långsiktigt hållbar finansiering av välfärden i ?
ip · H310568 · 2016-04-19 00:00:00 — Interpellation 2015/16:568 Fördröjt svenskt medlemskap i av (M) till Försvarsminister (S) Försvarsminister och inrikesminister meddelar i en artikel i att ska gå med i Natos center för strategisk kommunikation, Stratcom i . Det är mycket bra att regeringen nu önskar ta steget fullt ut. Genom vårt medlemskap stärks förmåga att identifiera desinformation och stå emot påverkanskampanjer. Det är dock allvarligt att det tagit så från det att meddelade att övervägde att gå med i Stratcom till att beskedet om medlemskap nu kungjordes i . En svår utmaning i den nya säkerhetspolitiska miljön är den ökade psykologiska krigföringen mot och det ökade underrättelsehotet som inte minst beskrivit i sin senaste årsbok. I det läget måste regeringen agera snabbare. Samarbetet med Nato centralt för att utveckla såväl den svenska militära som den civila förmågan är av stor betydelse. I inriktningspropositionen för försvar 2014/15:109 står också att en ”fortsatt utvecklad dialog med Nato om det svenska försvarets reform, försvarsmaktsplanering och krisberedskap är prioriterat liksom ett behovsstyrt informationsutbyte i andra frågor av gemensamt intresse”. I sina ståndpunkter inför försvarsministermötet i skriver regeringen att det internationella samarbetet inom EU och Nato för att möta hybridhoten, inklusive den psykologiska krigföringen, har en stödjande funktion för det nationella arbetet. kunde man på SVT:s hemsida läsa att ännu inte satt ned foten i fråga om medlemskap i . MP:s försvarspolitiska talesperson säger där bland annat att det vore önskvärt att bidrog till att andra aktörer än Nato utvecklade sin kompetens och pekar särskilt på EU. Dalunde uttrycker också att ”frågan får beredas och så får vi ta ställning då utifrån flera olika perspektiv”. Försvarsministern bekräftar också i ett skriftligt svar att det hela bereds – som svar på en fråga jag ställt till försvarsministern om varför besked om Stratcom har dröjt. Detta meddelar efter att han tidigare gett beskedet att bör gå med i Stratcom. Ytterligare kommer så ännu ett meddelande om att beslut ska tas om svenskt medlemskap. Med anledning av ovanstående skulle jag vilja ställa följande frågor till försvarsminister : Vad är anledningen till att beslutet om medlemskap i har dragit ut ? Hur ser försvarsministern på betydelsen av samarbetet med Nato när det gäller att utveckla förmåga att möta psykologisk krigföring? Är det prioriterat eller har det mer en stödjande funktion? Hur ser försvarsministern på åsikten att det vore önskvärt att bidrog till att andra aktörer än Nato utvecklade sin kompetens på området?
ip · H310569 · 2016-04-19 00:00:00 — Interpellation 2015/16:569 Sverigeförhandlingens avgränsning av storstadsåtgärderna av (M) till Statsrådet (S) Storstadsåtgärder är en mycket viktig del i Sverigeförhandlingens uppdrag. Syftet med storstadsåtgärderna är bland annat ökad kollektivtrafik, förbättrad tillgänglighet och ökat bostadsbyggande i våra tre storstadsregioner , och . Totalt ska Sverigeförhandlingen genom infrastrukturprojekt runt om i möjliggöra byggandet av ungefär 100 000 nya bostäder. En grundbult i skånsk kollektivtrafik är pågatågen, som är motsvarighet till och förbinder orter och städer runt om i . Pågatågen framförs på den statliga järnvägen, där de bland annat får trängas med fjärrtågen och godstrafiken. Den bristande kapaciteten på järnvägen i och den bristande tillförlitlighet som följer av denna drabbar de skånska resenärerna hårt. Störningsvolymen på grund av förseningar är nästan dubbelt så stor i jämfört med i . En stor del av problemen förklaras av brister i infrastrukturen. Trots att pågatågen är ett viktigt fundament i kollektivtrafiksystem och trots att störningsproblematiken är omfattande får enligt uppgift inte förhandla om satsningar på pågatågen inom ramen för Sverigeförhandlingens storstadsåtgärder. Sverigeförhandlarna hänvisar till att pågatågen framförs på statlig infrastruktur och att de inte har fått regeringens mandat att förhandla om statlig infrastruktur. Denna avgränsning går dock inte att utläsa ur Sverigeförhandlingens direktiv. Så här står det att läsa i direktivet (2014:106): ”, och fungerar i princip som en gemensam arbetsmarknadsregion med omfattande pendling. Brister i infrastrukturen innebär dock att trafiksystemet är sårbart (…) Kollektivtrafiken behöver stärkas ytterligare i regionens mest tätbefolkade delar, inte minst vid viktiga knutpunkter, så att den lokala, regionala och nationella kollektivtrafiken kan sammanlänkas bättre och stärka pendlingsmöjligheternas för arbete och studier.” En avgränsning där pågatågen utelämnas går dessutom stick i stäv med både nuvarande och föregående regerings ambitioner att satsa på kollektivtrafik och gör det svårare att nå miljö- och klimatmålen. Därutöver riskerar vi att missa en möjlighet att få fram nära 20 000 bostäder i , bostäder som hade kunnat byggas om man i regionen även hade fått förhandla om pågatågen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att regeringen har gjort en avgränsning av Sverigeförhandlingens mandat på det vis som beskrivs ovan, eller ej? Är statsrådet beredd, och i så fall på vilket sätt, att tydliggöra att Sverigeförhandlingen även kan omfatta frågor kopplade till kollektivtrafik som framförs på statlig infrastruktur, såsom exempelvis pågatågen?
ip · H310570 · 2016-04-19 00:00:00 — Interpellation 2015/16:570 Exportansträngningar för det svenska artillerisystemet av (L) till Försvarsminister (S) avser att anskaffa nya artilleripjäser. Bland de fem leverantörer som valts ut i en första omgång ingår . Företaget, som är verksamt i , kan offerera flera olika artillerisystem, bland annat det svenskutvecklade systemet . Mot bakgrund av att nu avbeställt sina tjugofyra pjäser av artillerisystemet vill jag ställa följande fråga till försvarsminister : Vilka åtgärder är försvarsministern beredd att vidta för att ska offerera denna pjäs till ?
ip · H310571 · 2016-04-19 00:00:00 — Interpellation 2015/16:571 Företagares försäkringsskydd av (C) till Socialförsäkringsminister (S) Det finns två viktiga aspekter att ta hänsyn till vad gäller socialförsäkringsskyddet för företagare. Den första är att alla som arbetar och betalar skatt och sociala avgifter ska känna att de är berättigade till ett likvärdigt skydd från det offentliga oavsett under vilka former man utför sitt arbete, som företagare eller arbetstagare. Den andra är att trygghetssystemen måste vara utformade på ett sätt som uppmuntrar till företagsamhet och stöder framväxt av nya företag. Det finns ett stort värde i att den som startar företag känner sig trygg i att försäkringssystemet finns där om han eller hon blir sjuk, får barn eller tvingas lägga ned företaget. De offentliga trygghetssystemen får inte vara utformade så att de hämmar entreprenörskap och leder till att människor avstår från att starta företag på grund av rädsla för att förlora sina intjänade förmåner. gäller olika regler för företagare i trygghetssystemet beroende på vilken företagsform de valt. Den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) ser olika ut beroende på om man väljer att starta ett aktiebolag eller en enskild firma. SGI för egenföretagare bestäms av nettointäkten i firman, medan den som driver aktiebolag får sin SGI bestämd av lönen som kan tas ut ur bolaget. De som driver enskild firma eller handelsbolag har dessutom möjlighet att få en fiktiv SGI under uppstartsåren då inkomsterna är osäkra. Den fiktiva SGI:n är baserad på en jämförelseinkomst vilken motsvarar skälig lön för liknande arbete för annans räkning. Denna möjlighet finns inte för den som startar aktiebolag. Flera utredningar har tidigare förespråkat att skyddet i försäkringarna för företagare harmoniseras så att man behandlas lika oavsett vilken företagsform man väljer. Dessutom finns förslag om att förlänga den fiktiva SGI:n i uppstartsskedet från 24 . Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att personer som startar och driver företag i aktiebolagsform ska omfattas av likvärdiga regler under uppbyggnadsskedet som gäller för andra företagsformer? Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att företagare, oavsett företagsform, ska kunna få fiktiv SGI under uppbyggnadsskedet?
ip · H310572 · 2016-04-19 00:00:00 — Interpellation 2015/16:572 Karensavdrag i stället för karensdag av (L) till Socialförsäkringsminister (S) Karensdagen blir allt mer omodern på en arbetsmarknad där de individuella förutsättningarna skiljer sig allt mer. Karensdagens funktion som självrisk har också blivit alltmer urholkad. Den är inte lika för alla, oavsett sjukfallet inträffar. På en arbetsmarknad där stora delar av arbetskraften arbetar på oregelbundna arbetstider, under koncentrerade deltidspass eller åt flera arbetsgivare kan inte sjukförsäkringen vara utformad utifrån en arbetsmarknad där alla arbetar heltid med en arbetsgivare och regelbundna arbetstider. För en person som arbetar koncentrerat under långa skift, med tillägg för obekväm arbetstid, kan en dags sjukfrånvaro ha väsentlig påverkan på månadsinkomsten. För en person som växlar mellan olika arbetsgivare kan samma sammanhängande sjukdomstillfälle resultera i , vilket kan vara förödande för den som arbetar med små marginaler i vardagsekonomin. Det finns ett färdigt förslag – som alla riksdagspartier i den parlamentariska socialförsäkringsutredningen ställde sig bakom – om att införa ett karensavdrag i stället för nuvarande karensdag. Karensavdraget skulle enligt förslaget motsvara av en genomsnittlig veckoersättning i form av sjuklön. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Har socialförsäkringsministern övervägt att ersätta karensdagen med ett karensavdrag i enlighet med vad alla riksdagspartier ställt sig bakom i den parlamentariska socialförsäkringsutredningen?