ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310410 · 2016-02-15 00:00:00 — Interpellation 2015/16:410 Medicinska åldersbedömningar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har vid ett flertal gånger påtalat vikten av att får tillgång till medicinska åldersbedömningar av de som söker asyl som ensamkommande barn då det råder osäkerhet om den sökandes ålder är över eller under . I tider av stora prövningar är det särskilt viktigt med ordning och reda i asylpolitiken. Vi behöver också säkra att resurser som ska gå till barn inte går till vuxna. Detta är ytterst en trovärdighetsfråga. Det är positivt att regeringen på pressträffen anslöt sig till uppfattning i frågan. brådskar det mot bakgrund av det mycket stora söktrycket till . Statsrådet har vid ett flertal tillfällen sagt att en fungerande ordning måste komma på plats. Men i praktiken är läget detsamma. Medicinska åldersbedömningar görs mycket sällan. Bilden från och från HVB-hem är att den uppgift om ålder som ges inledningsvis från den sökande tas för god. Det rimliga är i stället förstås att låta den sökande genomgå en medicinsk åldersbedömning då det råder osäkerhet om hans eller hennes ålder. Detta bör kunna ske redan i nära anslutning till att ansökan om asyl har lämnats in. vill att det anställs läkare på för detta ändamål. arbetar med uppdaterade riktlinjer rörande medicinska åldersbedömningar. Det var ett arbete som var påbörjat redan före regeringens besked . Detta arbete förändrar egentligen inget i sak. finns riktlinjer från . Problemet är att det brister i tillämpningen. Kort sagt; Nya riktlinjer (som tidigast) är inte lösningen på problemet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Hur avser ministern att säkerställa att de medicinska åldersbedömningarna återupptas, och när kan vi förvänta oss att så sker?
ip · H310411 · 2016-02-15 00:00:00 — Interpellation 2015/16:411 Regeringens hållning vad gäller asylpolitiken av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Socialdemokraterna anser att antalet som söker asyl i ska minskas, tvärtemot uppfattning. menar att fler åtstramningar kan komma att ske. anser tvärtemot att fler åtgärder för att minska söktrycket till inte kan accepteras. Dessa mycket olika uppfattningar gör det inte helt enkelt att förstå vad som är regeringens hållning när det gäller hur många asylsökande mottagande mäktar med och om det kan bli aktuellt med fler åtgärder för att minska antalet sökande. Det kan vidare befaras att de olika buden från de två regeringspartierna kommer att drabba den överenskommelse som slutits mellan regeringen och allianspartierna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är 100 000 asylsökande till enligt justitie- och migrationsministerns bedömning för mycket för att mottagande ska mäkta med? Är ministern beredd att ta initiativ till fler åtgärder i syfte att minska antalet asylsökande till ? Står ministern fortfarande bakom den överenskommelse som slutits mellan regeringen och allianspartierna?
ip · H310412 · 2016-02-16 00:00:00 — Interpellation 2015/16:412 Utvisning av kriminella utlänningar av (SD) till Justitie- och migrationsminister (S) får en stor andel av fängelsedömda utlänningar inte sin dom förenad med utvisning. Avser ministern och regeringen att ta initiativ till att skärpa lagarna för utvisning av kriminella utlänningar för att öka andelen som får utvisning med domen?
ip · H310413 · 2016-02-16 00:00:00 — Interpellation 2015/16:413 Tillgång till bredband i hela landet av (C) till Statsrådet (MP) Många i vårt land saknar fortfarande bra bredbandsuppkoppling. I en geografiskt betydande del av landet finns inte tillräckliga marknadsekonomiska incitament för att klara utbyggnaden utan samhällets medverkan. , efter en osedvanligt lång förberedelsetid, väntar många ansökningar på besked från respektive länsstyrelse. En del har redan fått veta, och alltför många är besvikna över att de inte fått del av förväntat stöd för att kunna fullfölja sina planer på utbyggnad av fiber till hushåll och företag på landsbygden. Bakom dessa ansökningar finns mängder av ideellt engagemang och nedlagd tid. Tusentals människor får sina förhoppningar om att kunna vara snabbt och stabilt uppkopplade grusade för en obestämd framtid. När den värsta besvikelsen lagt sig och man börjar funderar på nästa steg väntar nästa otrevliga överraskning. Man får beskedet att nu har delat ut sina pengar, men har fortfarande ett antal miljoner i varje län som man kan söka. Men då får det bli på annan blankett och enligt nya prioriteringsgrunder! Och även när de pengarna är placerade har endast drygt hälften av dem som ansökt och i enlighet med uppställda regler borde vara berättigade till stöd fått positiva besked. Det framstår sammanfattningsvis som uppenbart att det regelverk som byggts upp av svenska myndigheter för att fördela anslagen inte fungerar ändamålsenligt. Mina frågor till statsrådet är med anledning av detta: – Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra situationen för dem som får nej på sina ansökningar? – Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att se till att regelverket för fördelning av anslagen ska fungera på ett ändamålsenligt sätt? – Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka takten i utbyggnaden av bredband i landet?
ip · H310414 · 2016-02-16 00:00:00 — Interpellation 2015/16:414 Sexuellt våld inom psykiatrin av (L) till Statsrådet (S) program Kaliber har rapporterat om hur patienter inom psykiatrin förgripit sig sexuellt på andra patienter. Det har framkommit hårresande berättelser om tafsande medpatienter, misstänkta våldtäkter som inte polisanmäls och tjejer som inte skyddas. Det är en grundläggande uppgift för samhället att skydda både vuxna och barn mot alla former av sexuella kränkningar. När övergreppen sker i en vårdsituation där beroendeställningen är som störst blir detta särskilt allvarligt. Regering efter regering – den nuvarande, alliansregeringen och den socialdemokratiska före den – har tillsatt psykiatrisamordnare, genomfört handlingsplaner och tecknat överenskommelser i syfte att stödja landstingen i att förbättra den psykiatriska vården. Men än är det långt kvar tills den psykiatriska vården är av lika god kvalitet som den somatiska. Vi i Liberalerna välkomnar att den nuvarande regeringen följer upp tidigare satsningar och fortsätter med en ny. I huvudsak stöder vi också de fokusområden som pekas ut i det direktiv som regeringen beslutade om . Det saknas dock insatser för de mest utsatta och svårast sjuka. Det behövs fler och direkta insatser för att komma till rätta med de närmast strukturella problem som den psykiatriska vården dras med, särskilt inom vården för dem med de ”tyngsta” diagnoserna. Inom ramen för den avslutade så kallade PRIO-satsningen fanns det insatser som syftade till att stärka arbetet runt dessa svårt sjuka patienter. Det fanns delar som byggdes upp på liknande sätt som sjukvårdsregionernas strukturarbeten, inte minst för patienter med självskadebeteenden, som blev framgångsrika. Av det som framkommit är det uppenbart att det pågående uppdraget för den nationelle samordnaren behöver kompletteras med direkta insatser för att komma till rätta med pågående strukturella problem samt mer långsiktiga insatser för att stärka vården för de svårast sjuka. Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att komma till rätta med de akuta strukturella och andra problem som finns inom den psykiatriska heldygnsvården? Hur tänker statsrådet säkerställa en god långsiktig utveckling av den psykiatriska heldygns- och tvångsvården? Avser statsrådet att ta initiativ till något tilläggsdirektiv till den pågående utredningen mot bakgrund av det nu framkomna?
ip · H310415 · 2016-02-16 00:00:00 — Interpellation 2015/16:415 Framtidens cancervård och av (M) till Socialförsäkringsminister (S) Det är mycket glädjande att forskningen har gått framåt så otroligt fort inom cancerområdet i . Detta har i sin tur lett till att många av de personer som lever med en cancerdiagnos kan, likt personer med sjukdomarna ms och diabetes, definieras som ”kroniskt sjuka” snarare än ”akut sjuka”. Detta gäller framför allt inom blodcancerområdet, där ett flertal cancersjukdomar som till exempel kronisk lymfatisk leukemi (KLL), kronisk myeloisk leukemi (KML), polycytemia vera (PV) och essentiell trombocytos (ET) går att leva ett mer eller mindre fullgott liv med. Den snabba utvecklingen har följaktligen lett till nya behov inom vården. Kroniskt cancersjuka måste nämligen få kontinuerlig behandling för att hålla sin sjukdom i schack. måste den cancerdrabbade ofta stanna hemma och blir tvungen att ta ut semesterdagar , alternativt gå ned i arbetstid, eftersom nekar en ”flexibel” sjukpenning. Mot bakgrund av att vi har funktionen förebyggande sjukpenning är detta i mitt tycke djupt olyckligt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : – Vad avser ministern att göra för att underlätta för nämnda grupper så att de kan fortsätta arbeta full tid men kunna få den behandling de förtjänar? – Avser ministern att se över direktiven till för alla med kroniska sjukdomar som vid vissa specifika tillfällen behöver få behandling?
ip · H310416 · 2016-02-16 00:00:00 — Interpellation 2015/16:416 uttalande om arbetet på av (M) till Finansminister (S) Det förs samtal mellan Alliansen och regeringen om hur bostadsmarknaden kan förbättras. Vi deltar konstruktivt i dessa samtal och har redan presenterat en rad reformer som skulle öka byggandet. De förslag regeringen lägger på bordet kommer vi att pröva i en ordnad process. Vår utgångspunkt för dessa samtal tydliggjordes redan innan samtalen påbörjades (DN ). I grunden handlar det om att de offentliga finanserna och den finansiella stabiliteten ska värnas och att hänsyn ska tas till hushållens ekonomi. Beskeden från regeringen har inte varit lika tydliga. Till () säger finansministern: ”Att ta bort flyttskatten skulle kosta ungefär 25 miljarder, det är ungefär halva försvarsbudgeten. Det kommer vi inte att göra.” Bostadsministern öppnar dock för att minska reavinstskatten då han Ekots lördagsintervju i () om förändringar av reavinstskatten säger: ”Det här är helt nödvändigt för att få igång flyttkedjorna. Det bör göras som en helhet med skatteväxling.” Bostadsministern hänvisar också till ett pågående arbete på Finansdepartement för att slopa ränteavdragen, till förmån för förändringar av reavinstskatten och reglerna om uppskov av kapitalvinst. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister om vilket arbete statsrådet (MP) hänvisar till. Pågår ett arbete på för att slopa eller trappa ned ränteavdragen och reavinstskatten samt förändra uppskovsreglerna? Hur ser finansministern att en skatteväxling mellan reavinstskatten och ränteavdragen skulle påverka de offentliga finanserna och hushållens ekonomi?
ip · H310417 · 2016-02-17 00:00:00 — Interpellation 2015/16:417 Utredning om finansieringen av public service av (L) till Kultur- och demokratiminister (MP) Vill du ha en snigel på ögat? Denna slogan kommer från Radiotjänsts uppmärksammade kampanj med syfte att öka betalningsgraden av radio- och tv-licensen. Även om kampanjen i sig var minnesvärd kvarstår grundproblemet, att finna en varaktig, solidarisk finansieringsmodell som garanterar oberoende och opartiskhet för public service som den främjar dess granskande och främjande roll i det demokratiska samtalet. har i ett tillkännagivande uppmanat regeringen att tillsätta en utredning av radio- och tv-avgiften inför nästa sändningstillstånd . Regeringens utredning ska ta fram en solidariskt finansierad, långsiktig modell som garanterar det fortsatta oberoendet för public service. Den bör enligt beslutet vara parlamentariskt sammansatt av ledamöter från alla riksdagspartierna. Public service är en viktig byggsten i ett demokratiskt och öppet samhälle. Public service-medierna fyller en viktig funktion för det gemensamma samtalet i samhälleliga och kulturella frågor. Det finns också en inte obefogad oro att ett system där avgiften tas in via skattsedeln skulle kunna hota oberoendet för public service. För oss liberaler är oberoendet centralt. Det är av yttersta vikt att det verkligen är en avgift och inte en skatt. Nivån på avgiften ska gälla för och inte påverkas av skattebeslut i . Public service ska fortsatt ha ett brett uppdrag och sträva efter kvalitet och relevans. Utvecklingen har gått snabbt framåt. kan man se på tv bland annat genom mobiltelefon, läsplatta och dator. För inte så länge sedan befann vi oss i ett oklart rättsläge om vilka mottagare som egentligen var licenspliktiga. Det är inte orimligt att tro att vi snart hamnar där igen mot bakgrund av den snabba teknikutvecklingen. I tillkännagivande framgår med all önskvärd tydlighet vikten av att finansieringen av public service ska vara teknikoberoende och ge public service-medierna ett skydd från kortsiktiga politiska beslut. I den public service-proposition som presenterades föreslås att en utredning om en eventuell ny avgiftsmodell ska göras –2020. Utredningen ska pröva och analysera och ta fram ett nytt förslag för finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Det är i linje med det uppdrag som beslutat om. Liberalerna anser och riksdagsbeslutet innebär att denna utredning bör tillsättas skyndsamt. Därför vill jag fråga kultur- och demokratiminister : Vilket arbete sker i departementet för att genomföra beslut? Kommer ministern att uppfylla önskemål om en bred parlamentarisk utredning om en ny finansieringsform? Vilken tidsplan har departementet för arbetet?
ip · H310419 · 2016-02-17 00:00:00 — Interpellation 2015/16:419 Ingångsjobb av (C) till Arbetsmarknadsminister (S) Ett stort antal människor har flytt till . En kraftig omläggning av migrationspolitiken har genomförts av regeringen, men oavsett hur många som kommer till framöver finns det hundratusentals människor som behöver komma i arbete , och det snabbt. Att fler människor jobbar är enda sättet för att garantera social hållbarhet och välfärdens långsiktiga finansiering. är berett att ta ansvar. De flyktingar som just nu kommer till kan förenklat delas upp i tre kategorier: de med högre utbildning och/eller specialistkunskaper, de med mindre lättanvända eftergymnasiala utbildningar och gymnasiala utbildningar den största gruppen innefattar personer med låg eller ingen utbildning alls, av de människor som kommer till just . Den sistnämnda gruppen - men även grupp två - behöver komplettera sin utbildning, men framför allt behöver de få möjligheten att komma in i enkla jobb, så kallade ingångsjobb. För den här gruppen räcker inte de åtgärder som finns . Lönenivåerna är för höga och därför blir de här jobben aldrig ens möjliga, trots att behoven finns hos kund, företag och arbetstagare. Svenskt näringsliv talar om 150 000 saknade jobb. För är ett jobb bättre än inget jobb. Bara genom att snabbt få in en fot på arbetsmarknaden kan man börja göra karriär, lära sig språket och ur arbete skapa sig ett nytt liv i sitt nya hemland. För att förbättra chanserna för de nyanlända som har svårast att ta sig in på arbetsmarknaden har lagt fram ett förslag för att skapa fler ingångsjobb. uppmanar arbetsmarknadens parter att komma överens om ett nytt avtal riktat direkt till nyanlända. Det behöver vara ett avtal som gör det möjligt att anställa med betydligt lägre ingångslöner än . Om parterna tar sitt ansvar är villigt att matcha avtalet med både sänkt inkomstskatt och arbetsgivaravgift upp till en viss lönesumma. Om parterna inte förmår att ta ansvar är vi beredda att lagstifta med syftet att få fram fler ingångsjobb. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Är arbetsmarknadsministern beredd att uppmana parterna att ta ansvar för att ingångsjobb bör införas, så att klarar att snabbt integrera de hundratusentals människor som stängs ute från svensk arbetsmarknad?
ip · H310420 · 2016-02-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:420 De statligt ägda företagens förluster av (M) till Finansminister (S) De statligt ägda företagen gjorde en samlad förlust för . Det är enligt första gången som bolagen samlat gör en förlust. Trots en vinst på nästan för har de största statligt ägda bolagen vänt vinsten till en förlust på för , enligt en sammanställning från TT. Att de statliga bolagen går med förlust är ytterst ovanligt. I genomsnitt har de levererat årliga vinster . Detta sker i ett läge med redan ansträngda offentliga finanser och där prognosmakare visar att vare sig överskott eller balans nås när outputgapen sluts. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister hur de statliga bolagens förluster påverkar banan för de offentliga finanserna för åren framöver.
ip · H310421 · 2016-02-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:421 Kärnkraftssäkerhet av (L) till Klimat- och miljöminister (MP) kan mycket väl ha världens bästa kärnkraftssäkerhet. Anläggningarnas grundläggande säkra konstruktion, fortlöpande betydande investeringar i tilläggssäkerhet samt decennielånga drifterfarenheter talar för detta. Upprättande av flygförbud över våra kärnkraftverk är bara den senaste och säkert inte den sista myndighetsåtgärden syftande till fortsatt säker och ostörd elkraftsproduktion med kärnkraft i . Också branschen är engagerad i att kontinuerligt förbättra säkerheten i stort som i smått. granskade det externa granskningsorganet Wano () med 33 personer från 16 olika nationer Forsmarks kärnkraftverk. Det som visade sig behöva förbättras var bland annat märkning av kemiska preparat, säkerheten vid tunga lyft samt vissa beteenden. kommer Wano tillbaka för att följa upp hur förbättringsförslagen omhändertagits. Mer problematiskt är att den naturvetenskapliga och tekniska kärnkraftsrelaterade forskningen på akademisk nivå i nu snabbavvecklas, bland annat därför att staten inte längre avser att medfinansiera, vilket innebär att vi tappar tidigare finansiering från EU. Dagens svenska forskare är resultatet av en konsekvent satsning på kärnkraftsforskning i under mer än ett halvt sekel. Många av de mest erfarna forskarna är följaktligen attraktiva i länder runt omkring i världen som bygger ut sin kärnkraft eller överväger att komplettera sin energiförsörjning med kärnkraft. Utan kvalificerade institutionschefer och forskningsledare stannar den akademiska kunskapsproduktionen och nyrekryteringen till de vetenskapliga discipliner som sammantagna utgör kunskapsbasen för att driva en säker elproduktion med kärnkraft i . Politik och myndigheter kan kravställa mycket, men svårligen ett teoretiskt och experimentellt kompetent forskarsamhälle. Om ett sådant växer fram och fortlever beror på enskilda individers incitament för att tänka djupt och i förlängningen, efter att ha prövats mot andras opposition, också rätt. Vad avser klimat- och miljöminister att göra för att svensk kärnkraftssäkerhet även framgent ska kunna försörjas med kvalificerad akademisk kunskapsproduktion i ?
ip · H310422 · 2016-02-18 00:00:00 — Interpellation 2015/16:422 Fördelningen av tillfälligt stöd till kommuner och landsting av (M) till Statsrådet (S) Regeringen och allianspartierna träffade en migrationsuppgörelse. I den ingick ett tillskott till kommuner och landsting om att fördelas enligt vissa övergripande principer. Tillskottet beslutades mot bakgrund av att det stora flyktingmottagandet fört med sig ökade kostnader för kommunerna. Beloppen betalades ut , men avsåg att täcka ökade kostnader även . Det har rapporterats att en del kommuner använder tillskottet till verksamhet som inte på ett tydligt sätt kan knytas till flyktingmottagningen. Skridskoanläggningar och idrottshallar lyfts fram som exempel. Några närmare riktlinjer för hur stödet ska användas har inte heller lämnats av regeringen. I den fördelningsmodell som har tillämpats har stor vikt lagts vid de förväntade kostnaderna för kommunerna på kort sikt. På lite kan det dock vara andra kommuner än de som flyktingarna först kommer till som drabbas av större och mer långvariga kostnadsökningar, exempelvis i form av försörjningsstöd. I jämförelse med den preliminära fördelning som regeringen presenterade före beslut har också fördelningen ändrats för en del av landets kommuner. Exempelvis fick , kommun och mer än mindre i den slutliga fördelningen jämfört med den preliminära. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur avser regeringen att utvärdera effekterna av det tillfälliga stödet till kommunerna? Hur ser statsrådet på att fördelningsnyckeln tar större hänsyn till den akuta situationen än till de mer långvariga kostnaderna? Hur kommer det sig att tilldelningen för en del av kommunerna förändrats på ett icke obetydligt sätt jämfört med den preliminära fördelning som regeringen redogjort för?
ip · H310423 · 2016-02-19 00:00:00 — Interpellation 2015/16:423 Kvotering inom av (SD) till Statsrådet (S) För inte så länge sedan var kraven för att bli brandman mycket högre än de är . Men kraven började sedermera sänkas för att de styrande av någon anledning såg det som ett problem att, som statliga (sedermera MSB) uttryckte det, ”alltför hårda fysiska test leder till att få kvinnor blir brandmän”. , utbildningsansvarig på , sa följande: ”ska avspegla samhället i stort.” förslag om att ta fram nya riktlinjer för anställningskraven på brandmän välkomnades av Per Widlundh, förbundsdirektör för : ”Naturligtvis ska både killar och tjejer klara av jobbet men ett par av momenten i testerna som vi använder kan missgynna kvinnor.” MSB fortsätter på det inslagna spåret. På deras hemsida står det att de måste ”öka andelen kvinnor och medarbetare med annan etnicitet”. På Syds hemsida står det i sin tur: ”Målet är att tre av fem arbetslag ska ha lika många kvinnor som män.” Myndigheten för samhällsskydd och beredskap kallar det ”sned” fördelning att ”endast ett par procent av de heltidsanställda brandmännen och räddningstjänstpersonal i beredskap är kvinnor”. Alla tre storstadsregionerna i har sänkt de fysiska minimikraven för brandmän – allt för att uppnå det som beskrivs ovan. Att det endast inom vid de fyra olika räddningstjänsterna existerar fyra olika krav på fysik och utbildning vittnar om ett famlande från kommunerna. Dokumentärkanalen Samhällsmagasinet uppmärksammade detta i sin dokumentär i kris?, som visar hur , ett av största brandförsvarsförbund, valt bort rutinerade och kompetenta svenska män, till förmån för kvinnor och invandrare, som saknade grundläggande kunskaper och/eller förutsättningar. Antagningskraven har sänkts, och diskriminering av män och svenskar har institutionaliserats. Allt detta leder till minskad säkerhet för allmänheten. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilket anser statsrådet ha högst prioritet: att räddningstjänsten ska spegla befolkningssammansättningen eller att den ska få in bästa möjliga kompetens för att kunna utföra sitt huvuduppdrag? Ämnar statsrådet förändra lagar, regler, förordningar eller annat för att stoppa kvoteringen och de riktade kampanjerna till kvinnor och invandrare? Avser statsrådet att verka för att införa nationella enhetliga krav som är anpassade efter den verkliga arbetssituation som gäller för brandmän?