· H310696 · 2016-06-17 11:44:26 — har frågat mig hur många personer som så här långt påbörjat de olika respektive snabbspår som regeringen och jag har presenterat och som finns på plats och vilket mål jag och regeringen har när det gäller det antal personer som ska delta i regeringens snabbspår. Jag har också fått frågan om hur jag och regeringen avser att följa upp utvecklingen och redovisa resultaten av snabbspåren, till exempel i vilken utsträckning människor som genomgått snabbspåren får jobb. Min och regeringens ambition är att nyanlända som har erfarenheter och kompetens inom bristyrken ska ges möjlighet att få sina dokument bedömda, att komplettera sin tidigare yrkeskunskap och att läsa anpassad yrkessvenska för att så snabbt som möjligt börja jobba. Allt annat är slöseri både för individerna och för samhället. Regeringen har mot den bakgrunden tagit initiativ till snabbspåren för att nyanlända snabbt ska komma ut på en arbetsplats som är relevant för individens utbildning, erfarenheter och intresse. råder det brist på arbetskraft i många branscher. De får nu hjälp med kompetensförsörjningen genom att Arbetsförmedlingen och branscherna tillsammans skapar snabbspår för att underlätta för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. har 1 735 personer startat i olika aktiviteter inom snabbspåren. Antalet personer inom snabbspåren påverkas av flera faktorer. En av dem är antalet personer i etableringsuppdraget med en tidigare yrkesbakgrund inom ett bristyrke. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Gällande uppföljning och redovisning följer regeringen i första hand upp snabbspåren på samma sätt som Arbetsförmedlingens övriga arbete - genom att Arbetsförmedlingen redovisar och kommenterar myndighetens resultat i årsredovisning. Det uppdraget följer av förordningen 2000:605 om årsredovisning och budgetunderlag. Snabbspåren följer vi särskilt noga, och har löpande kontakter med Arbetsförmedlingen om deras arbete med dessa. Tack, arbetsmarknads- och etableringsministern, för svaret på min interpellation! Jag har ställt ett antal frågor till ministern gällande regeringens snabbspår för nyanlända. Mer än hälften av dem som är inskrivna på Arbetsförmedlingen är utrikes födda. var det 187 000 personer. Det inkluderar inte dem som har kommit hit under det som i vanliga ordalag kallas flyktingkrisen, när vi har haft en väldigt stor inströmning av utrikes födda, som ministern också tog upp i sitt svar. Det kommer givetvis också med stor sannolikhet att påverka den framtida arbetsmarknaden. Det är särskilt viktigt att vi kommer till skott och ser till att vi ger förbättrade möjligheter för människor att komma in på arbetsmarknaden, att få ett jobb från dag ett etcetera. Snabbspåren är en av de här delarna. Jag undrar vad regeringens mål är i antal. Ministern kanske inte vill sätta ett exakt antal. Men finns det någon uppskattning? Vi har diskuterat antal tidigare i debatten, och vi ser att det kan vara lite farligt att sätta just exakta siffermål. Men det är regeringens bedömning att det är 1 735 personer . Men vi kan se framåt. Det är ändå, som sagt, 187 000 utrikes födda personer som är inskrivna på Arbetsförmedlingen . Det kom 170 000 personer till . Det är klart att det är viktigt att det är 1 735 personer som faktiskt har gått ut i arbete. Men det är en väldigt stor del som är kvar. Vad är ministerns mål? När det gäller uppföljning och utvärdering av detta är det klart att man kan göra som säger. Man kan följa det på samma sätt som Arbetsförmedlingens övriga arbete när det är den årliga redovisningen. Men det här är en stor och viktig fråga. Utvärderar man detta och ser: Vad fungerar, och vad fungerar inte? På vilket sätt skulle man kunna förstärka och göra det bättre? Ja, vad är i grunden ministerns agenda här? Hur ska man se till att det framöver är många fler än 1 735 personer? Jag skulle vilja höra ministern gå in lite mer i detalj på hur hon ser på snabbspåren och hur de skulle kunna stärkas och förbättras. Tack så mycket för möjligheten att diskutera den här viktiga frågan! Snabbspår vänder sig inte till alla nyanlända eller alla utrikes födda. Snabbspår vänder sig till de personer som har kommit från ett annat land och som har yrkeserfarenhet och/eller utbildning inom yrken där det råder brist. Det är det som är själva definitionen. Snabbspår innebär inte att man går före någon annan, utan snabbspåren innebär att vi väsentligt kortar den tid det tar att bli redo att jobba i sitt yrke i . Det är det som "snabb" syftar på. Man går heller inte före någon i den meningen eftersom det här handlar om bristyrken, det vill säga det finns ont om personer som kan anställas i dessa yrken. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det är ungefär jag bjöd in arbetsmarknadens parter och frågade om de ville hjälpa till med detta. Jag blev väldigt glad över det stora gensvar jag fick från parterna. Jag har blivit ännu gladare när jag har sett arbetet gå igång. Jag måste säga att i förhållande till hur snabbt vi jobbar i många andra delar av den offentliga förvaltningen så har samarbetet mellan Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadens parter när det gäller snabbspåren gått förvånansvärt snabbt och lätt och varit mycket pragmatiskt. Vi har en lång rad snabbspår som är igång. Drygt 1 700 personer har påbörjat sina snabbspår, och fler snabbspår är på gång. Ett presenterades för sedan och gäller samhällsvetare och socionomer. Där har ingen börjat ännu, men snabbspåret är presenterat. Det är ganska stora grupper; framför allt är samhällsvetare en mycket stor grupp. Arbetet med att ta fram ytterligare snabbspår pågår tillsammans med parterna. Hur många personer kommer att delta i snabbspåren? Det beror naturligtvis på hur många bristyrken vi har. Just nu har vi en så stark utveckling på arbetsmarknaden att bristyrkena tenderar att bli fler och fler. Det är ju inte bra att vi har bristyrken, men så ser det ut. Vi har många arbetsgivare inom allt fler yrken som inte får tag i rätt kompetens. Hur många som kommer att delta beror på hur många snabbspår som tas fram gemensamt mellan parterna. Där är jag väldigt optimistisk, eftersom det går framåt i väldigt god takt. Sedan beror det på sammansättningen av de nyanlända, vilken kompetens de har och om denna kompetens är relevant i förhållande till snabbspåren. Där ser det ut som om det inom ett antal yrken finns ganska stora grupper som kan förväntas gå in i snabbspåren. Andra grupper kan vara viktiga för arbetsmarknadens funktionssätt, men antalet personer är inte lika stort eller så är efterfrågan i antal inte lika stor. Men det kan vara viktiga grupper att hitta som nyckelkompetenser. Snabbspåret spelar alltså en viktig roll i flera olika avseenden, inte minst för att arbetsgivarna ska få tag i rätt kompetens. Men detta gör det nästan omöjligt att göra en prognos för hur många personer som kan komma ifråga för snabbspåren, eftersom det är omöjligt för mig att veta vilken kompetens de nyanlända har och huruvida den stämmer mot de krav som ställs för att gå in i snabbspåren. Det ser också olika ut för olika yrken. Vissa yrken går mer på den reella bedömda kompetensen, medan andra yrken, till exempel legitimationsyrken, har mer formella kompetenskrav som man måste uppnå. Detta påverkar naturligtvis också förutsättningarna för individen och hur snabbt det kan gå att nå upp till den kompetensen. Vi kan förvänta oss att antalet ökar väsentligt , inte minst därför att vi utökar till väsentligt fler lärosäten där kompletteringsutbildningarna påbörjas för det ganska stora antalet lärare som finns i etableringsuppdraget. Antalet kan förväntas gå ned lite , eftersom flera av snabbspåren innehåller högskoleutbildningar som kanske inte ges . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag förväntar mig alltså att både antalet snabbspår och antalet individer kommer att öka väsentligt, men det är nästan omöjligt att göra en prognos över hur många det totalt sett kan handla om. Jag tror inte, hoppas jag, att det är något parti här i som har synpunkten att det inte ska lyckas och att man inte ska kunna få ut fler personer snabbt på arbetsmarknaden. Oavsett om en person är född i eller någon annanstans i världen vet vi att utanför arbetsmarknaden och i passivitet inte är bra för personen ifråga men givetvis inte heller för samhällsekonomin. Kan vi dessutom se till att våra företag där det finns bristyrken kan få personal är det ju ännu bättre för , för de anställda och för företagen. Där har vi något som alla partier också diskuterar ofta, och det är valideringen av kunskaper. Där har vi väl egentligen aldrig riktigt nått fram, från någon sida, utan det har varit en svårighet. Om man nu lyckas kartlägga kompetenser och lyckas hitta de individer som ändå finns inom bristyrkena, hur ser ministern då att det skulle kunna användas i den allmänna valideringen framgent? Det är ju en av de stora utmaningarna vi har. En väldigt stor del av de nyanlända saknar mycket utbildning. Många har inte gått klart , ett antal har gått , men alldeles för få har läst en gymnasial utbildning. Men även för dem som har det tar det i många lägen extremt att hitta eller kunna bekräfta kompetensen och få certifikat på detta. Om man nu lyckas med snabbspåren, hur ser ministern på att man skulle kunna använda sig av det för att validera kunskaper för hela gruppen nyanlända, om man kan se dem som en grupp, och se till att rätt personer hamnar på rätt plats och att de får möjlighet att nyttja sina kunskaper? Det är viktigt för individen, men det är också ett rejält slöseri för som land om vi har fel personer på fel plats. Det vore bra med rätt personer på rätt plats. Validering är en svag länk. Jag tror att vi är överens om det. Regeringen gör stora satsningar, men det har visat sig vara ganska svårt att få ordentlig fart på valideringsarbetet, så här finns stora utmaningar. Den validering som sker inom snabbspåren har jag höga förhoppningar om, eftersom det är parterna själva som ansvarar för den. Ta kockar till exempel - vi har en lång rad arbetsgivare som öppnar sina arbetsplatser för att göra valideringen där, på plats, i köket. Man gör det med validerare som är utbildade på flera olika språk och inte bara på svenska, så att vi säkert validerar yrkeskunnandet - det är ju det som ska valideras - och inte svenskkunnandet. Jag tror att vi kommer att kunna dra nytta av och använda det i flera fall. Jag tror dock inte att det kommer att räcka, utan vi kommer att behöva göra andra saker när det gäller validering. Vi tittar mycket på hur man översätter betyg i förhållande till högskolan. Det är en trång sektor. Även högskolan har dock möjlighet att validera kompetens när någon har gått en utbildning men saknar formellt papper eller kanske inte har fått med sig eller kunnat få ut betygen. Den möjligheten till validering av reell kompetens i förhållande till utbildningssystemet används i väldigt liten utsträckning. Det behövs förstås även i förhållande till yrkeslivet. Här har vi alltså en stor utmaning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Som jag har sagt tidigare kommer vi att behöva göra fler saker inom detta område, men pekar på något viktigt: Validering är en viktig nyckel, och min erfarenhet är att när det gäller validering av yrkeskunskaper är det ingenting som slår arbetsmarknadens parter när de validerar ute på plats. Då måste vi också kunna bidra med yrkesutbildning kopplat till valideringen, för det intressanta är ju inte bara vad du inte kan, utan konstaterar vi att det finns luckor ska du också få en chans att skaffa den kompetensen. Där behövs yrkesutbildningar på flera språk och/eller med en sfi-lärare eller annat stöd för att förstärka svenskundervisningen i lärandet så att vi inte förlorar tid när det gäller att utveckla nödvändiga yrkeskunskaper. Tack, , för den här debatten! Jag tror att det är viktigt att vi fortsätter med de här frågorna. Vi har som sagt mycket att göra på området. Vi har lyckats få fram olika former av migrationsöverenskommelser, vilket jag tror har en viss effekt. Sedan behöver vi mycket mer. Det är självklart så att om vi ska lyckas få in nyanlända på arbetsmarknaden är den absolut viktigaste biten att det förs en politik som skapar fler jobb. Min kollega tog upp det i den tidigare debatten, och jag kan göra det här: Vi har från sida en lång rad förslag på hur jobben ska bli fler, hur det ska bli enklare för nyanlända att komma in på arbetsmarknaden genom ett första-jobbet-avdrag med mera. Det är bra om arbetsmarknadsministern har en plan när det gäller sitt område - etableringen. Vi kan hålla med om en del. Vi har synpunkter på en del. Problematiken tycker jag är att det generellt sett saknas väldigt många förslag från regeringens sida vad gäller hur jobben ska bli fler, hur det ska bli mer attraktivt att starta och driva företag, hur företagen ska våga anställa och hur det ska bli mer lönsamt att arbeta. Det kommer alltför många förslag som gör det mer lönsamt att inte arbeta än att arbeta, som gör det dyrare att anställa och som inte gör att attraktiviteten i att starta och driva företag i ökar. Det kommer vi att fortsätta debattera, men där hoppas jag att det kommer förslag från regeringen och att man levererar. Med det vill jag passa på att tacka för debatten och önska ministern en trevlig sommar. När det gäller snabbspåren vill jag säga att det vi kan se - det här har ju varit igång - är att könsfördelningen är sned. är det en majoritet män som har påbörjat snabbspår. Det är för tidigt att dra slutsatser av det. Det beror också på vilka snabbspår som har kommit igång, vilka som varit igång och vilka som kommit igång . Men det är en aspekt som vi följer väldigt noga för att säkerställa att vi kan erbjuda snabbspår för både kvinnor och män, vilket är regeringens ambition. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Regeringens politik är tydlig när det gäller nyanlända: Vi ska behandla människor olika. Vi ska ta hänsyn till vad man har för bakgrund, kompetenser, behov och förutsättningar. Det gör att snabbspår kommer att passa för en del medan andra insatser kommer att behövas för andra grupper. Jag tror att det är en viktig omställning som vi har gjort, till skillnad från etableringslotsarna som var samma insats för alla. För att lyckas med de stora utmaningar vi har tror jag att man måste bemöta människor olika. Jag kan glädja med att det just nu förs en politik som faktiskt levererar hög tillväxt och en mycket stark tillväxt av nya jobb. Den politiken kommer regeringen förstås att fortsätta föra. Jag vill avsluta med att också tacka för debatten och önska en trevlig sommar. har ju förgyllt många av mina , och jag ser fram emot att vi fortsätter med den verksamheten . Överläggningen var härmed avslutad.