· H310427 · 2016-04-05 18:19:51 — frågar vilka av åtgärderna 60-66 ur handlingsplan mjölk som kommer att vara genomförda till . frågar om det är mitt ställningstagande att de 87 punkterna på åtgärdslistan räcker för att rädda de svenska mjölkproducenterna. frågar vilka konkreta åtgärder jag och regeringen kommer att vidta för att stötta mjölknäringen och ge likvärdiga konkurrensvillkor som övriga EU-länder, om vi kommer att kompensera jordbrukare ekonomiskt för uppkomna extra räntekostnader till följd av försenade utbetalningar av EU-stöd och om vi är beredda att diskutera med bankerna och hitta lösningar som gjort, med ränte- och amorteringsfrihet i två till för mjölkbönder. kallade jag till ett möte med representanter för organisationer, företag och myndigheter med kopplingar till mjölkproduktionen. Initiativet togs mot bakgrund av uppvaktningar från branschen om oro för det kritiska läget i många svenska mjölkföretag. En gemensam "handlingsplan mjölk" togs fram där aktörerna i branschen definierade åtgärder på kort och på lång sikt för att stärka mjölkföretagen. Jag ser det som mycket värdefullt att branschen samlar sig till en gemensam strategi, och min syn på detta är att alla strategier kontinuerligt behöver utvecklas i en föränderlig värld. Målen och åtgärderna i handlingsplanen är sprungna ur aktörernas engagemang och vilja till handling, och åtgärderna knyts i handlingsplanens längre version till de olika aktörerna. Detta framgår dock inte av den kortare version som citeras i interpellationen. Av de sju åtgärder pekar ut är fyra av dem, 62, 63, 65 och 66 knutna till LRF Mjölk och LRF. Jag koncentrerar mig därför på de åtgärdsförslag som riktas till regeringen. I åtgärd 61 föreslås regeringen ansvara för att utreda om sänkt arbetsgivaravgift för ett företags första anställda i småföretag är en kostnadseffektiv åtgärd för att stärka dessa företags konkurrenskraft. Regeringen vill att fler enmansföretagare ska ta steget och våga anställa sin första medarbetare. Därför har regeringen remitterat ett förslag om sänkt arbetsgivaravgift för den först anställda. Förslaget innebär att enskilda näringsidkare bara ska betala ålderspensionsavgiften, , på ersättningen till den anställda . De nya reglerna föreslås träda i kraft . När det gäller åtgärd 60, som handlar om konkurrenskraft och produktionsmedelsskatter samt övriga åtgärder i handlingsplanen, utgör åtgärderna i handlingsplan mjölk ett av flera inspel i arbetet med den livsmedelsstrategi vi jobbar med. Jag vill i sammanhanget nämna arbetet med den nationella livsmedelsstrategi som regeringen aviserade i budgetpropositionen . Strategin ska bidra till att potentialen i svensk livsmedelsproduktion nyttjas fullt ut. Målet för arbetet med livsmedelsstrategin är att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelsproduktionen som de relevanta nationella miljömålen nås. Strategin ska också bidra till att öka andelen ekologisk produktion och konsumtion av livsmedel samt innebära bättre möjligheter för konsumenter att göra medvetna val. I samband med att regeringen presenterar propositionen om den nationella livsmedelsstrategin avser regeringen även att presentera offentliga insatser för att stärka den svenska livsmedelskedjan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer I åtgärd 64 föreslås och att tillsammans med länsstyrelserna säkerställa ändamålsenliga rutiner kopplade till stödhanteringen så att utbetalningarna kan ske . Det ingår i uppdrag att betala ut stöden så tidigt som medger. var ett exceptionellt år. Det har varit stora reformer och en utdragen förhandlingsprocess. Jag beklagar att stöd betalas ut senare än vanligt. Jag räknar med att situationen stöd kommer att vara bättre. Både regeringen och arbetar för utökade möjligheter till förskott av stöd . Jag vill också tillägga att har lyckats betala ut stöd tidigare än de flesta andra medlemsländerna. Jag vill tacka landsbygdsministern för svaret. Bakgrunden till min interpellation är att situationen har försämrats ytterligare och nedläggningen av gårdar fortsätter. slutar i genomsnitt fem mjölkbönder på grund av att det inte är ekonomiskt möjligt att fortsätta. rapporterade världens största mjölkbörs att man skriver ned prognosen ytterligare. Med ett ytterligare sänkt mjölkpris på världsmarknaden kan vi förvänta oss en accelererande utslagning av svenska mjölkbönder. Krisläget för mjölkbönderna fördjupas ytterligare. Priset på mjölk sänks och är nu nere i ca 2,50. Det är vad bonden får för . I affären efter alla mellanled betalar vi konsumenter ca . För att bonden ska gå plus minus noll borde bonden få 3,50-3,per kilo. Vi talar alltså om för lite för varje kilo mjölk. rapporterade tidningen om att svensk mjölk blivit den stora förloraren i EU. Tyvärr var det inte ett aprilskämt. efter att mjölkkvoterna togs bort står det klart att svenska mjölkbönder tappar i konkurrensen. Medan mjölkinvägningen inom EU har ökat med har produktionen i minskat . Framför allt ökar produktionen i våra konkurrentländer , , , och . Det finns inget ljus i sikte. Det ljus vi ser i tunneln är ett stort tåg. Många mjölkbönder jag har pratat med vittnar om likviditetsbrist. Vissa får sälja mark för att få pengar, och vissa betalar bara räntan på fakturorna. Vi ser hur mjölkbönderna lägger ned sina verksamheter - om de kan. I vissa fall blir det konkurser. Jag förstår att landsbygdsministern har varit ute, som jag, och träffat många mjölkbönder som vittnar om samma sak. kommer regeringen med sin vårbudget. Kan alla de mjölkbönder som tittar på debatten just nu och som hoppas på ett litet halmstrå räkna med att bli kompenserade även detta år, likt det som regeringen gjorde ? Tack, ministern, för svaret på våra interpellationer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Situationen för mjölkbönder är katastrofal. Fem svenska mjölkbönder får lägga ned sin verksamhet på grund av bristande lönsamhet. Svenska bönder priskonkurrerar med alla andra mjölkproducenter ute i . De har betydligt bättre villkor när det gäller allt från dieselskatt till lagar och regler för sin verksamhet. Allt sammantaget gör att svensk mjölk blir dyrare att producera som det råder fri priskonkurrens inom Europeiska unionen. Långsiktigt kan det aldrig fungera. Den svenska mjölkproduktionen riskerar i det här fallet att slås ut om vi inte politiskt agerar, för det är i grunden politiska beslut i som försatt de svenska mjölkbönderna i den situation de just nu befinner sig i, i det sämre konkurrensläget. Vi har ett unikt starkt djurskydd i som i kombination med höga miljökrav och höga skatter är förklaringen till att svensk mjölk är dyrare än den som vi importerar. Svenska politiker har först beslutat om ett starkt djurskydd som driver upp produktionskostnaderna. Sedan beslutar politiker från samma partier, lokalt i kommuner och landsting, om att handla upp mjölk från länder med sämre djurskydd därför att den är billigare. Det här hänger faktiskt inte ihop. intog landsbygdsministern en enligt mig samarbetsinriktad hållning gentemot de svenska mjölkproducenterna. Det skapade en hel del förväntningar utanför det här huset. Men hitintills har utvecklingen för mjölkbönderna inte vänt, och jag tror inte att de i praktisk handling, än så länge åtminstone, har märkt av särskilt mycket av alla de goda intentioner man hade. I grunden handlar det om att komma till rätta med en orimlig konkurrenssituation som vi politiskt har försatt dem i. Tillsammans med mjölkproducenterna tog ministern fram 87 punkter som skulle genomföras för att rädda svensk mjölkproduktion. Jag har mot den bakgrunden frågat ministern om han tror att det kommer att räcka. Hur många av de här punkterna har ministern och hans regering genomfört så här långt? Det är en enkel fråga som skulle kunna få ett enkelt svar här inne. Kära ledamöter och åhörare! Jag vill också stämma in i tacket till landsbygdsministern för svaret i kammaren på de tre inlämnade interpellationerna. Jag är medveten om att det har varit påskfirande, många arbetsdagar och säkert ett väldigt intensivt program, men jag kan konstatera, fru talman, att jag inte fått några svar på de frågor som jag lämnat in. Därför hoppas jag att landsbygdsministern här i debatten nu grundligt och sakligt kan gå igenom fråga för fråga och berätta hur regeringen ser på respektive frågeställning. Läget är oerhört allvarligt när det handlar om svensk mjölkproduktion. Vi är inne på med en mjölkkris, och avräkningspriset fortsätter att minska. Det har varit tufft länge, och prognoserna som finns nu är allt annat än positiva. Beskeden och engagemanget har låtit vänta på sig från dem som från regeringens sida förväntas lägga fram förslag till åtgärder och långsiktig planeringsförutsättning. I min interpellation frågade jag, som här citerades korrekt, vilka konkreta åtgärder ministern och regeringen kommer att vidta för att stötta mjölknäringen och ge likvärdiga konkurrensvillkor med de i övriga EU-länder. Kommer ministern och regeringen att verka för att göra som gjorde och hitta sätt att arbeta med ränte- och amorteringsfrihet ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Med tanke på det uppkomna läget där många har fått vänta på utbetalningar, både på kompensationsstöd och på övriga bidrag, i ett läge som likviditetsmässigt är oerhört ansträngt uppkommer det fördyringar för den enskilde jordbruksföretagaren. Min fråga var om regeringen skulle kunna tänka sig att ta räntekostnaderna som kompensation, för det är ändå staten och EU som gör att den enskilde drabbas. Man kan fundera på vilken annan bransch som skulle tillåta sig att acceptera att staten behandlar den typen av stöd och ersättningar på det sätt som man gör gentemot jordbrukssektorn och mjölkproducenter. Ministern svarar att 2015 var ett exceptionellt år, att det har varit svårt att förutse exakt hur regelverk och annat skulle bli. Det har vi diskuterat tidigare, inte minst kopplat till de förutsättningar som var vid ansökningsförfarandet . Ministern räknar med att situationen stöd kommer att vara bättre. Både regeringen och arbetar för att kunna förskottera så att den enskilde ska kunna få ut bidragen eller stöden tidigare. I praktiken skulle detta alltså kunna innebära att den enskilde som väntar stöd skulle få ut nästa års stöd tidigare. Jag tycker att det är viktigare att fästa fokus på vilka åtgärder och besked regeringen har att presentera än att fokusera på att det finns andra länder som har gjort det här sämre. Det här är ä ndå ett stort misslyckande, och det krävs oerhört mycket insatser här och för att dämpa den kris som pågår. Jordbruks- och livsmedelsproduktion är en ursprunglig basnäring som i världen och också kommer att vara en framtidsnäring och vars produktion stadigt behöver öka i takt med befolkningstillväxt, ett allt torrare klimat i stora delar av världen, åkerasfaltering med mera. har utomordentliga förutsättningar att öka sin livsmedelsproduktion efter flera decenniers tillbakagång på tunga områden som mjölk och kött. Vi har näringsrika jordar, rikligt med nederbörd, skickliga lantbruksföretagare och livsmedelsindustrier samt spetskompetens för god miljö och bra djurskydd. har ökat sin matimport från till och är det mest importberoende landet i frånsett lilleputtländer. Att inte nu vända den nedåtgående utvecklingen utan bara passivt öka matimporten från länder med oftast sämre miljö- och djurskyddsregler vore ett svek mot såväl djur och miljö som ansvaret för att bidra till och världens livsmedelsförsörjning. har sedan 1980-1990-talen affärsidén att ha världens strängaste regler för djurskydd och miljö, vilket också ger en dyrare mat. Staten driver också på för att ständigt sätta upp högre mål för andelen ekologisk och organisk produktion, vars kvaliteter fördyrar maten med . Ekomatsproduktionen har också kraftigt ökat från nästan ingenting till dagens av marknaden med hjälp av växande politisk efterfrågan från den offentliga sektorn, från marknaden och genom ett högt miljöstöd. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det vanliga moderna miljövänliga svenska jordbruket, världens kanske bästa, har dock minskat sin produktion med , vilket är en minskning som är typ tio gånger större än vad ekoproduktionen har ökat med. Det gör att totalen har minskat kraftigt. Gris- och nötköttsproduktionen har minskat kraftigt, och mjölkproduktionen är , vilket interpellationerna verkligen visar på, i en stor och djupt allvarlig kris, vilket dränerar mjölkgårdarna på kapital och leder till konkurser och nedläggningar. Och en konkurs för en lantbrukare, herr minister, är helt förödande, eftersom man i princip alltid för lånen också med sin personliga ekonomi och därför förlorar gården och företaget och ofta får släpa med sig miljonskulder vidare i livet. Många vanliga mjölkbönder som gjort mångmiljonsatsningar det , oftast uppmuntrade av politiker, rådgivare och banker, ser nu sin verklighet ligga i spillror när mjölkpriset är på 1980-talsnivå. EU diskuterar nu olika åtgärder. Många EU-länder agerar också för att hjälpa. sänker arbetsgivaravgifter och i har regering och banker överenskommit om amorterings- och räntefrihet . I har regeringen talat lite om lånegarantier, men mycket lite har hänt. , som tillsatte och som gav väldigt goda förslag, ligger i malpåse. Vi får se vad som kommer i livsmedelsstrategin. Men det har inte hänt något , så det är ett förlorat år. Det är bra att denna fråga väcks i riksdag och att vi är flera som diskuterar den. Jag vet att landsbygdsministern känner för dessa frågor, men han måste få med sig hela regeringen inklusive finansministern och det mindre partiet. Jag ställer mig bakom de frågor ställde. Det är upp till bevis, och jag hoppas att livsmedelsstrategin kommer att överraska mig. Jag tackar ministern, och jag tackar interpellanterna för att de har valt att lyfta upp mjölkböndernas tuffa situation. har jag haft förmånen att få åka runt på ministerns hemmabana. Jag har besökt mjölkbönder i och därigenom fått ett lite annat perspektiv. För mig som Ystadbo och skåning har det varit värdefullt att få en inblick i vilka förutsättningar som finns i andra delar av landet. I finns stora utmaningar vad gäller klimatet, och det är dyrare att bygga. Å andra sidan blir fodret väldigt bra i denna del av landet. Mer än i många andra delar av landet utgör mjölkproduktionen här en viktig grund för att skapa jobb i bygder där det inte finns så många andra företag. Mjölkföretagen är alltså mycket viktiga i norra . besökte jag bland annat Norrmejeriers ostproduktion i och andra mejerier. Jag fick med mig två tydliga budskap. Det ena var vilken utmaning avstånden i norra är. Mjölkbilarna kör sammanlagt 285 . Varje mjölkbil kör . Det rör sig om stora avstånd. Ett tydligt medskick var därför: Se till att det inte blir någon kilometerskatt, och se till att det införs långa transporter! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag tänker inte fråga ministern om det men vill skicka med att detta skulle vara bra. Det andra budskapet var att det finns en stor oro för brist på mjölkråvara . Jag pratade med den nytillsatta vd:n, och han sa att deras största oro är att de inte kommer att kunna få tag på mjölkråvara. Bara har invägningen av mjölk minskat , vilket är alarmerande. Något som också oroar Norrmejerier och många lantbrukare runt om i landet är den nya områdesindelningen för nationella stöd och kompensationsstöd inom LFA-områdena. Låt mig ta ett konkret exempel från . Boteå kommun låg tidigare i område 2b men ligger nu i område 4 och får i nationellt stöd. , på andra sidan älven, låg också i 2b men ligger nu i område 3 och får i nationellt stöd. , nordväst om , låg tidigare i område 1 men är nu placerat i område 3. Ni förstår att en nedklassning med minskat nationellt stöd ger ganska stor påverkan på många företag och mjölkgårdar runt om i norra . I rör det sig om ungefär minus 2 miljoner, och i har man räknat ut att det rör sig om minus 5 miljoner. Det är stora summor, som påverkar förutsättningarna i viktiga delar av landet. Kartan har ritats om efter en temperaturperiod. Det finns dock önskemål om att kartan ska ritas om igen och utgå från medeltemperatur i stället. Det finns en öppning för det , och ministern har på frågestunder och hearings sagt att han är villig att rita om kartan. Kommer ni att titta på LFA-områdena, rita om kartan och lägga fram ett nytt förslag? Det blev många frågor utöver interpellationsfrågorna som jag svarade på, och som ni förstår kan jag inte besvara alla i detta inlägg. Det var ju en kristdemokrat, en moderat och hela tre centerpartister som bombarderade mig med frågor. Låt mig börja med att säga att det inte är mjölkkris bara i . Det råder mjölkkris inom hela EU och globalt. Jag har bra insikt i inte minst de europeiska länderna, och i många länder är det ännu värre än i - trots att de inte har så stränga regler. Låt oss inte fokusera på enbart regler för att lösa denna kris, för det råder obalans på hela mjölksektorn globalt. Situationen för mjölkbönderna är jättetuff på grund av denna obalans och på grund av EU:s sanktioner mot och motsanktioner mot EU. Det skapar stora problem inte minst i och i de baltiska länderna som hade stor export till . Med låga priser blir det alltid en strukturomvandling. Så är det i alla branscher, oavsett om vi talar om mjölbransch, stålbransch eller något annat. Med låga priser slås företag ut. slogs det inte ut fler företag än det har gjort i snitt . Det var faktiskt något färre. Men tittar vi på strukturomvandlingen historiskt har det ofta varit lågt belånade eller helt avskrivna företag som slagits ut. slås välinvesterade och moderna framtidsjordbruk ut med unga och välutbildade jordbrukare. Det oroar mig och regeringen mycket. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Vi har vidtagit en hel del åtgärder för att minska trycket. Vi har remitterat ut förslaget om sänkt arbetsgivaravgift , vilket skulle kunna komma jordbrukare till del. Vad gäller det nationella kuvertet, som EU delade ut, gjorde en hundraprocentig medfinansiering. Det är totalt 152 miljoner. Vi kompenserar fullt ut för dieselskattehöjningen plus att vi lägger på till. Det är 300 miljoner , det vill säga 900 miljoner. Vi fördubblar metangasstödet med 30 miljoner. Vi har gått in med 150 miljoner till utökad klövvård för mjölkkor. Nötpengen är per djur och år. Vi satsar på rådgivningsinsatser för mjölkföretagen och ger 300 miljoner till innovationspartnerskapet för att överbrygga gapet mellan forskare och praktik. Vi gör exportsatsningar, till exempel genom en livsmedelsattaché i för 2-3 miljoner och genom 10 miljoner till exportgodkännande av anläggningar. Jag tackar åter ministern för svaret. Jag beklagar verkligen att EU-stödet ännu inte har betalats ut helt och fullt. Varje gång jag är ute på resor i landet träffar jag bönder som fortfarande väntar på att få pengar. Det är pengar som de är berättigade till och som är viktiga för dem just nu för att de ska få likvida medel. Men i stället riskerar de att få vänta ända till november . Det är inte rimligt att en välorganiserad stat som inte ska kunna lösa detta ordentligt. Här måste landsbygdsministern ge ett bättre svar. Inom EU diskuteras nu en höjning av den så kallade de minimis-nivån för hur mycket stöd en medlemsstat kan ge ett jordbruksföretag. Jag förutsätter att den stöder dessa tankar. I vilket fall som helst kan börja betala ut extra ersättning till mjölkbönderna upp till de minimis-nivån. Det är mycket viktigt att regeringen i sin tilläggsbudget som presenteras nu om utnyttjar denna möjlighet så att pengarna kan börja betalas ut till mjölkbönderna så fort som möjligt. Vi kristdemokrater hade redan i vårt budgetförslag avsatt medel för att utöka mjölkstödet med . Tyvärr har vi inte fått något stöd för detta. har regeringen chansen att i vårpropositionen föreslå åtgärder för att rädda mjölkbranschen. Jag vädjar till regeringen och landsbygdsministern att ta den om man tycker att svensk mjölkproduktion är viktig och att landsbygden är viktig. Ge en signal till alla som sitter och väntar att du och regeringen förstår och vill lyssna. Min fråga till ministern är återigen: Är regeringen beredd att börja betala ut de minimis-ersättningen som andra länder tänker och diskuterar att göra? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Eftersom det är många interpellanter förstår jag att ministern inte hinner med. Men jag hoppas att han trots detta använder sitt nästa inlägg till att försöka att i grund besvara så många frågor han hinner. ser jag att det är ytterligare en socialdemokrat anmäld till debatten. Jag hoppas att hans partikollega bidrar i detta. Jag är den första att skriva under på att alliansregeringen kunde ha gjort mer för svenska mjölkbönder. Det råder inget tvivel därom. Men vi gjorde en del saker. Vi tog bort skatten på handelsgödsel, sänkte arbetsgivaravgifterna, och så vidare. Den regering som ministern representerar genomför eller planerar att genomföra försämringar på de områdena och några andra områden. Det kanske mest allvarliga är höjd dieselskatt med fortsatt indexering. Det är möjligen som en eftergift till . Det riskerar att över fortsätta att urholka mjölkbönders konkurrenskraft. Om regeringen dessutom driver igenom en kilometerskatt kommer det att drabba väldigt hårt inte minst de nordliga delarna av som både jag och ministern representerar och kommer ifrån. Min fråga kvarstår: Hur många av de 87 punkterna har regeringen faktiskt genomfört? Jag förstår att världen är föränderlig. Men rimligen måste några av dessa fortfarande ha bäring på konkurrenskraften. Ministern tog själv upp sänkt konkurrenskraft för enmansföretagare. Som jag ser det är den första anställda sannolikt inte lösningen för de allra flesta mjölkbönder jag har träffat. De står inte just nu på tröskeln till att fundera på att nyanställa. Många av de jag möter funderar i stället på hur de ska få verksamheten att gå ihop och inte på hur de ska vara offensiva. Det svarar som jag ser det egentligen på helt fel fråga, fru talman. Jag vill fråga ministern om han tycker att det är långsiktigt rimligt att svenska mjölkbönder ska priskonkurrera med andra mjölkproducenter inom Europeiska unionen som har lägre miljökrav, sämre djurskyddslagstiftning och lägre skatter än vad de svenska har. Jag vill också fråga ministern om han tycker att det är rimligt att kommuner och landsting runt om i upphandlar mjölk från andra EU-länder med lägre miljökrav, sämre djurskydd och lägre skatter till sin verksamhet. Jag tycker inte att detta går ihop. Det är helt orimligt att det är på det viset. Frågan är: Vad tycker ministern? Beroende på vad han tycker: Vad avser han att göra för att komma till rätta med det? En stor del av svaret från landsbygdsministern handlar om den kommande livsmedelsstrategin och det pågående arbetet som processas i det perspektivet. Det ska bli mycket intressant att och månader ta del av de konkreta förslagen och se vad det på kort och innebär för konkurrenskraft och utvecklingsmöjlighet för det svenska jordbruket och inte minst för mjölknäringen. Vi lyssnade på landsbygdsministerns beskrivning av läget för näringen i . Jag hoppas att det var en neutral bild som återgavs, för det var inte mycket av krismedvetande. Att det finns andra länder som kan ha ett värre läge är inte någonting som tar bort fokus på hur viktigt det är att här och arbeta så mycket det går för att konkret vidta åtgärder som underlättar läget. Det ges inte några svar på vad regeringen är beredd att göra för att konkret här och ge bättre villkor kortsiktigt men också för den svenska mjölkproduktionen. Det är antagligen inte heller mycket annat att vänta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det vore mycket viktigt och värdefullt om landsbygdsministern i detalj går igenom och preciserar vilka konkreta åtgärder som regeringen har vidtagit och avser att vidta .