ip · H41043 · 2016-10-10 00:00:00 — Interpellation 2016/17:43 Brister i patientsäkerhet av (M) till Statsrådet (S) besvarade regeringens ansvariga statsråd min interpellation gällande patientsäkerhet och akuta brister i städningen inom vården. Statsrådet lovade då bland annat att: ”för min del är den närmaste tidens åtgärder inriktade på att ta fasta på den kritik som inte minst har haft och som handlar om hur vi kan få den lag som finns på plats att också tillämpas i praktiken. Hur kan vi se till att det bedrivs ett aktivt och systematiskt patientsäkerhetsarbete, med just hygien och städning i fokus?” rekommendationer till regeringen kan sammanfattas till: Se till att rätt förutsättningar finns för en verkningsfull tillsyn. Se till att är ett stöd för vårdgivarna i tillämpningen av regelverket för patientsäkerhet. Ge i uppdrag att ansvara för en långsiktig nationell styrning och samordning av patientsäkerhetsarbetet. Genomföra fördjupade utredningar av principiellt viktiga vårdhändelser. Ange betydelsen av patientsäkerhetskunskaper i examensordningen i högskoleförordningen. Dessa rekommendationer tar fasta på brister som bör följas upp och ha konkreta handlingsplaner kring. Därför har motionerat om dessa och flera konkreta förslag bland annat med anledning av skrivelse 2015/16:53 om patientsäkerhet. anser att patientsäkerhetslagen innebär ökade krav på vårdgivare att skapa och få till stånd ett fungerande patientsäkerhetsarbete. menar vidare att det saknas tydliga definitioner av vissa centrala begrepp och vägledning om hur patientsäkerhetslagen ska tillämpas i fråga om patienters medverkan. Därtill menar att staten inte lämnar tillräckligt stöd till vårdgivarna i att tillämpa regelverket. påtalar i sin granskning om patientsäkerheten att det finns brister i tillsynen gällande patientsäkerhet. påtalar vidare att den egeninitierade tillsynen är begränsad och att återkopplingen av denna tillsyns iakttagelser sker på ett sätt som försvårar för vårdgivare att lära av händelser som inträffat i andra vårdgivares verksamheter. Regeringen däremot delar inte bedömning utan anser att det formella stödet till vårdgivarna är tillräckligt, enligt skrivelse 2015/16:53. Regeringen, menar vidare i sin skrivelse, att den noga följer utvecklingen inom Inspektionen för vård och omsorgs, IVO:s, verksamhet. Regeringen anser vidare att myndighetens strategiska arbete med att effektivisera handläggning har gett resultat. Tydligen så mycket att det som gått har sparats rejält på myndighetens resurser, enligt budgetpropositionen 2016 med för . Något som i budgetproposition 2017 justeras något. Detta trots att Socialdemokraterna och övriga vänsterpartier så sent som vid budgetbeslutet avslagit förslag i om att höja resurserna till med . På toppen av besparingarna beslutade även regeringen om halvering av IVO:s frekvenstillsyn. blev det så drastiska konsekvenser för tillsynen, vilket ett flertal gånger påtalat i , att man justerar i kanten. Men löftet från ansvarigt statsråd var att hanteringen av patientsäkerhet inte skulle skötas så av regeringen. Så vad har då hänt. Statsrådets inställning till behovet av konkreta reformer och stärkt lagstiftning är tydligt negativ. I en interpellationsdebatt tidigare i formulerade sig på följande sätt: ”Det viktigaste tror jag är att tar ställning för mer resurser till hälso- och sjukvården och att vi sedan grundligt, så som vi gör med de utredningar som är i gång, ser över hur vi kan få en bättre fungerande klagomålshantering inom Inspektionen för vård och omsorg och på det sättet frigöra resurser till den egeninitierade tillsynen.” En sjuksköterska på akutmottagningen vid i , tillika fackligt förtroendevald inom , uttalar sig på följande sätt i SVT Opinion . ”Det finns någon patientsäkerhet att tala om. Vi som arbetar inom vården vårdar knappt längre. Vi släcker bara bränder. som vi uppgivet får se på hur ytterligare en dags patienter och anhöriga hamnar i kläm.” har månaderna gått sedan interpellationsdebatten om ökad patientsäkerhet och bristande städning inom vården. Vad har hänt med de budskap och löften som regeringen och ansvarigt statsråd gav i ? Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : Varför har statsrådet inte återkommit till med konkreta förslag, till exempel via proposition till lagt fram förslag till åtgärder för att komma till rätta med bristerna i städning inom vården och vårdhygien? Vilka nationella strategier för ökad patientsäkerhet avser regeringen nu att införa, och när är i så fall avsikten att de ska träda i kraft? Vilken analys ligger bakom att föregå utredningen om klagomål och tillsyn, och dra ned på Inspektionen för vård och omsorgs resurser att kunna genomföra ålagd tillsyn och uppföljning inom hälso- och sjukvården, och äldreomsorgen, innan förslag lagts fram om ny struktur för klagomålshanteringen? Vilka konkret riktade nationella åtgärder har statsrådet och regeringen genomfört för att öka patientsäkerheten och förbättra städningen inom vården? På vilket sätt har statsrådet gått från ord till handling sedan den tidigare interpellationsdebatten vad gäller patientsäkerhet, undvikbara vårdskador och brister i vårdstädning? När avser statsrådet och regeringen att återkomma till med konkreta förslag och förbättringar som kan ställa sig bakom?