ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310465 · 2016-03-04 00:00:00 — Interpellation 2015/16:465 Effekter på demokratin av ny regionindelning av (M) till Statsrådet (S) Regeringen har tillsatt en indelningskommitté, vars syfte är att se över regionindelning. Detta kan vara av värde. Mycket har hänt sedan Axel dagar, även om vissa justeringar har skett. Men nuvarande blandning av regioner, region-/kommunförbund och länsstyrelser med olika ansvar för den regionala utvecklingen är ineffektiv. Ett enhetligt system skapar bättre förutsättningar för interregional samverkan. Detta kan dock ske utan att regionkartan fullständigt ritas om. Jag menar att man först bör se över om nuvarande kommunindelning är optimal för att sköta välfärdens kärnverksamhet. Därefter kan man se över och inhämta information om det är så att vissa landsting/regioner önskar nära samverkan, eller om man hellre vill slås ihop med en annan region. avser regeringen tyvärr att göra tvärtom. Avser regeringen att tvinga genom en ny indelning, eller ska den vara frivillig? Mot bakgrund av tillsättandet av vill jag därför fråga statsrådet: Vilka bevekelsegrunder ligger bakom tillsättandet av kommittén? Vilka problem avser regeringen att lösa med en ny indelning? Vilka fakta och vilken statistik stöder sig regeringen på avseende fördelar respektive nackdelar när det gäller att gå mot färre och betydligt större regioner? På vilket sätt förbättras och utvecklas demokratin genom att det bildas större regioner?
ip · H310466 · 2016-03-04 00:00:00 — Interpellation 2015/16:466 Utvisning på grund av brott i fler fall av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) I alla samhällen är det viktigt att motverka brottslighet. Det är också viktigt att människor som söker sig till vet att brottslighet inte accepteras här. För den som inte är svensk medborgare finns det inte en självklar rätt att stanna i om vederbörande har gjort sig skyldig till brott. Frågan är dock var den gränsen ska dras. Vi moderater har föreslagit att utländska medborgare som begår brott med ett straffvärde motsvarande minst sex månaders fängelse ska kunna utvisas utan hänsyn till eventuell återfallsrisk och enbart på grund av det allvar som bör tillmätas sådan brottslighet. går gränsen vid ett straffvärde motsvarande fängelse eller mer. Justitieministern har i ett svar på en skriftlig fråga gett till känna regeringens syn på förslag. I korthet anser statsrådet att dagens regelverk är tillräckligt ingripande och att balansen mellan brottets allvar och de konsekvenser som kan följa på brottet är proportionerliga. har även föreslagit att frågan om verkställighet ska prövas i anslutning till att utvisning ska ske. Detta för att undvika spekulationer i frågan om verkställighetshinder, i många fall innan verkställigheten aktualiseras. Justitieministern har kortfattat ansett att resurser inte ska läggas på att avgöra en sådan fråga senare om det står klart att beslutet inte kan verkställas. Slutligen anser vi moderater att åklagare ska ha en skyldighet att ta upp frågan om utvisning om utvisning kan aktualiseras, vilket justitieministern har kommenterat på så sätt att han utgår från att åklagarna yrkar utvisning i de fall de bedömer det som relevant. Med anledning av det som har anförts vill jag fråga justitie- och migrationsminister följande: På vilka omständigheter och fakta har ministern baserat sitt ställningstagande att det ska föreligga en rätt att vara kvar i när man har begått brott med ett straffvärde på mellan sex och tolv månaders fängelse? Kan ministern instämma i bedömningen att det är rimligt att använda det utrymme som finns i för att i första hand kunna ta emot människor som är laglydiga? Kan ministern instämma i bedömningen att i de fall då det rimligen inte kan avgöras om det föreligger verkställighetshinder längre fram i tiden, så är det lämpligt att frågan avgörs när verkställighet av utvisningen aktualiseras? På vilka omständigheter och fakta har ministern baserat sitt ställningstagande att åklagare inte ska ha en skyldighet att ta upp frågan om utvisning?
ip · H310472 · 2016-03-08 00:00:00 — Interpellation 2015/16:472 Jägarnas finansiering av det allmänna uppdraget om viltvård av (M) till Statsrådet (S) miljöpolitiske talesperson föreslog att ska fråntas det allmänna uppdraget om viltvård. Jag ställde då en skriftlig fråga till statsrådet om han delar åsikt. Svaret på min fråga löd att Bucht har fullt förtroende för Svenska Jägareförbundets förmåga att sköta det allmänna uppdraget. Trots det ses ändå förbundets uppdrag över i ett "departementsöverskridande arbete som syftar till att ta fram ett förslag till en förändring av formen för det allmänna uppdraget". Det är jägarna själva som via jaktkortet och viltvårdsfonden betalar för att uppdraget utförs. Om fråntas delar av sitt uppdrag är risken överhängande att de pengar som jägarna betalar in i stället går till organisationer som motarbetar jakt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Varför ska Svenska Jägareförbundets allmänna uppdrag om viltvård ses över om statsrådet har förtroende för Svenska Jägareförbundets arbete? Avser statsrådet att använda jägarnas inbetalningar till att dela ut nya uppdrag till organisationer som i vissa delar av sitt arbete motarbetar jägarna och jakten?
ip · H310477 · 2016-03-10 00:00:00 — Interpellation 2015/16:477 som regionhuvudstad av (M) till Statsrådet (S) Efter att förslaget till de nya storregionerna har presenterats återstår bland annat att peka ut regionhuvudstäderna i respektive storregion. I fallen och är valet av regionhuvudstad givet, men i fallet med den norrländska storregionen är läget mer osäkert. All logik säger dock att borde vara det självklara valet av regionhuvudstad. Geografiskt är nära till såväl de södra som de norra delarna av den nya regionen, det finns goda kommunikationer till och det är den största staden i den nya regionen. Det största och (Nus) bör dessutom vara belägna i regionhuvudstaden. Regeringen har bestämt sig för att driva igenom storregionerna uppifrån utan frivillighet. Är man beredd att rita om administrativa karta bör man enligt samma logik också vara beredd att peka ut regionhuvudstäder. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det statsrådets ställningstagande att ska bli den norrländska storregionens regionhuvudstad?
ip · H310478 · 2016-03-10 00:00:00 — Interpellation 2015/16:478 Kostnaderna för att slopa den bortre tidsgränsen av (M) till Socialförsäkringsminister (S) När regeringen föreslog att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen skulle tas bort varnade flera viktiga remissinstanser för att en sådan åtgärd skulle leda till längre sjukskrivningar. Regeringen har meddelat att de ökade kostnaderna som denna förändring medför har kompenserats i budgeten . Det är något som vi moderater har ställt oss mycket frågande till. visar tidigare okända siffror från att den verkliga kostnaden i själva verket kan vara större än vad regeringen räknat med. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialförsäkringsminister : Hur ser regeringens uträkning ut för att beräkna kostnaden för borttagandet av den bortre tidsgränsen? Exakt vilka uppgifter har vägts in? När gjordes uträkningen, och hur har den, i detalj, påverkats av informationen som vi nu kan ta del av i rapporten från ?
ip · H310482 · 2016-03-10 00:00:00 — Interpellation 2015/16:482 Utvärdering av av (M) till Statsrådet (S) Civilminister har meddelat att dagens landsting ska ersättas med nya, större regioner. Innan statsrådet går vidare med att se över landstingen och eventuellt skapa nya regioner borde han göra en djupare utvärdering av regionbildning. bildades av , och . Tveksamheten var stor från många håll till denna stora region och nyttan med den. För att då locka/tvinga med de olika länen gjordes det en överenskommelse om var man ville ha de olika regionala arbetsplatserna och var de statliga arbetsplatserna skulle placeras i regionen, och detta var man mer eller mindre överens om. Efter regionbildningen har man sedan struntat i detta, och både regionala och statliga verksamheter har flyttat till andra platser än vad överenskommelsen sa. Därför är det viktigt att man nu innan man över huvud taget går vidare med nya regionbildningar verkligen gör en utvärdering och drar lärdom av vad som har skett i . Man måste noga studera konsekvenserna för de län och kommuner som då slogs samman, inte minst för . Om statsrådet inte avser att låta utvärdera regionbildningen i innan man går vidare med fler regioner utgår jag ifrån att statsrådet har kunskap om regionbildningens konsekvenser i olika avseenden. Har t.ex. närheten till sjukvården blivit bättre efter regionbildningen i ? Har besluten flyttats närmare invånarna? Hur mycket skattepengar har regionen sparat? Har ombildningen inneburit högre effektivitet, kortare väntetider och lägre skatt för invånarna i regionen? Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att ta initiativ till en utvärdering för att dra lärdom av sammanslagningen till region innan statsrådet och regeringen går vidare med nya regionreformer? Är det statsrådets uppfattning att man bör lyssna in folkets röst och låta invånarna folkomrösta om saken innan en regionbildning beslutas?
ip · H310483 · 2016-03-10 00:00:00 — Interpellation 2015/16:483 De föreslagna ändringarna i vapendirektivet av (M) till Statsrådet (S) Europeiska kommissionen lade fram förslag till förändringar i vapendirektivet. Förslagen syftar till att minska tillgången till vapen som kan användas av terrorister och andra grovt kriminella. Förslagen var inte ordentligt konsekvensbedömda och skulle, ifall de genomförs, få stor negativ påverkan för de svenska jägarna och sportskyttarna, liksom för samma grupper i resten av EU. Detta har genererat skarp kritik från i stort sett alla medlemsstater. Inrikesminister har, efter en period av obeslutsamhet och med hjälp av justitieutskott, kommit ut och kritiserat kommissionens förslag. Genom drivs en svensk linje på ministernivå i EU. Bland annat presenterade statsrådet sju förslag som värnar de svenska jägarna för rådet för rättsliga och inrikes frågor (RIF). Det är mycket välkommet. som representerar en svensk linje, med förankring i , driver den miljöpartistiska Europaparlamentarikern en helt annan linje. Hon föreslår i en rapport till utskott för den inre marknaden en linje som strider mot den linje som driver för . Förslagen är mer långtgående än i kommissionens ursprungliga förslag, och detta väcker frågor. Dels framstår det som att de två regeringspartierna inte är överens om vilken linje man vill driva i frågan om vapendirektivet, dels framstår det också som att regeringen driver en svensk linje enbart för att har satt ned foten i frågan. Det är alltså oklart om hela regeringen verkligen står bakom den linje för vapendirektivet som statsrådet företräder i EU. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt kommer statsrådet att arbeta - i och i EU-sammanhang - för att värna de svenska vapenägarnas intressen och säkerställa att de svenska vapenägarna inte ska få anledning att tvivla på regeringens ståndpunkt i detta avseende?
ip · H310484 · 2016-03-11 00:00:00 — Interpellation 2015/16:484 Effektskatten av (M) till Finansminister (S) höjde regeringen skatten på kärnkraft. har statsministern uttalat att regeringen är beredd att göra en ny översyn av effektskatten och att en sänkning således kan vara aktuell . har krävt sänkt effektskatt, men ingen har ännu fått någon klarhet i vad regeringen vill. Flera av de stora kraftbolagen har uttalat att flera reaktorer måste stängas på grund av bristande lönsamhet. Höjningen av effektskatten och ett lågt elpris uppges vara huvudorsakerna. En majoritet i är överens om att kärnkraften behövs för att säkra elproduktion och att de kvarvarande sex kärnkraftsreaktorerna ska vara kvar. Det är därför av stor vikt att regeringen lämnar besked till och till branschen angående huruvida effektskatten kommer att vara kvar på sin nuvarande nivå. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Har regeringen för avsikt att sänka effektskatten i nästa budgetproposition?
ip · H310485 · 2016-03-11 00:00:00 — Interpellation 2015/16:485 solidaritet med de baltiska länderna av (L) till Försvarsminister (S) Chefen för i , generalen , uttalade i svenska medier att han gärna såg övningar där luftvärnssystemet tillfördes och utplacerades på svenskt territorium. Avsikten var bland annat att på så sätt kunna förbereda för ett försvar av de baltiska länderna. Erbjudandet ligger ju i linje både med samförståndsavtalet med om värdlandsstöd och med den svenska solidaritetsförklaringen mot EU och de nordiska länderna. Därmed är det också en logisk följd av den säkerhetspolitik som , oavsett regering, bedrivit. Vilka åtgärder är försvarsministern beredd att vidta för att propån om övningar med Patriot i ska realiseras?
ip · H310486 · 2016-03-11 00:00:00 — Interpellation 2015/16:486 Exportvillkor för anskaffning av nästa generations ubåt av (L) till Försvarsminister (S) Försvarsmakten har informerat om att ekonomin i den anskaffning av nästa generations ubåt (NGU) som regeringen - efter bemyndigande - beslutade om är beroende av att export sker. har tidigare givit bemyndiganden till anskaffning av materiel som gjorts beroende av att export kunnat ske. Detta var emellertid inte fallet med NGU. Vilka åtgärder är försvarsministern beredd att vidta för att informera om de närmare förutsättningarna för anskaffning av NGU? Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att säkra anskaffningen av NGU till för det fall att någon export av ubåten inte kommer till stånd?
ip · H310487 · 2016-03-11 00:00:00 — Interpellation 2015/16:487 Bemanning av det svenska försvaret av (L) till Försvarsminister (S) Försvarsmakten planerade enligt budgetunderlaget för att genomföra GMU med 4 650 rekryter. Den utkomna årsredovisningen visar på ett utfall av 2 214 som genomfört GMU. Resultatet blev således något mindre än hälften av det uppsatta målet. Följaktligen minskade också antalet anställda officerare och soldater i arméstridskrafterna . Trots att den grundläggande utbildningsverksamheten således minskade kraftigt kom myndigheten att göra ett mindre överskridande. I budgetunderlaget föreslås nu även att ska överföras från anslaget för förbandsverksamhet och beredskap till anslaget för anskaffning av materiel och anläggningar. I budgetunderlaget saknas nu den samlade redovisningen avseende planerad personaltillväxt som brukar ingå i budgetunderlaget. Men det framstår som uppenbart att Försvarsmaktens krigsförband inte kommer att vara uppfyllda med anställda soldater och att myndigheten heller inte planerar efter detta. Vilka åtgärder är försvarsministern beredd att vidta med avseende på försvarsanslaget för att det svenska militära försvaret ska kunna bemannas ?
ip · H310488 · 2016-03-14 00:00:00 — Interpellation 2015/16:488 Gemensamma nordiska gränskontroller av (M) till Statsrådet (S) Införandet av gränskontroller vid har varit ett nödvändigt ont för att minska trycket av asylsökande. har tagit ett oproportionerligt stort ansvar för människor på flykt varför mottagandet måste fördelas bättre mellan EU:s olika länder. Då det finns politiska låsningar på EU-nivå kring att få till stånd en sådan lösning har det dock varit nödvändigt för del att vidta åtgärder för att få fler asylsökande att begära asyl i andra EU-länder. riskerar gränskontrollerna att få en påtagligt negativ effekt på ekonomi och vidare integration. I det fall kontrollerna blir mer långvariga är det inte osannolikt att människor upphör med att bo och arbeta på olika sidor av Sundet, att handeln avstannar och tillväxten med den. Inte minst är det ur frihetssynpunkt djupt beklämmande att behöva återupprätta gränskontroller mot sedan . För att överbygga detta har statsminister föreslagit gemensamma nordiska gränskontroller. Någon reaktion på detta förslag har dock inte kommit från den . Mot bakgrund av att pendlartrafiken är mindre omfattande mellan den tysk-danska gränsen skulle detta medföra mindre skadliga ekonomiska effekter för . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ställer sig statsrådet och regeringen till ett nordiskt samarbete kring tillfälliga gränskontroller? Har statsrådet och regeringen fört samtal med sina nordiska motparter kring gemensamma gränskontroller?
ip · H310489 · 2016-03-14 00:00:00 — Interpellation 2015/16:489 Högkonjunktur och skuldsättning av (M) till Finansminister (S) Indikationerna på att är på väg in i en högkonjunktur är nu mycket tydliga. Såväl som prognostiserar god tillväxt och att resursutnyttjandet i ekonomi ökar . Vid sidan av den goda utvecklingen finns det dock stora skäl för oro . För det första biter sig underskotten i de offentliga finanserna fast trots högkonjunkturen. och nästa kommer de att ligga på och först räknar regeringen med att ekonomin är i balans. Detta trots att fortfarande har ett överskottsmål – vilket regeringen därmed alltså bryter mot. Tack vare att ekonomin växer kommer dock statsskulden som andel av bnp att ligga relativt still, vilket gör att regeringen kommer att kunna avfärda kritiken mot underskottspolitiken. Problemet inträffar när väl lågkonjunkturen står till. Genom att föra en underskottspolitik i högkonjunktur riskerar regeringen att skapa en ohållbar situation med en kraftig skuldsättningsökning . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansminister : Hur ser finansministern på att resursutnyttjandet i ekonomin ökar påtagligt under kommande men att underskotten biter sig fast? Ser finansministern en fara i att hon genom en underskottspolitik i högkonjunktur försätter i en situation att statsskulden riskerar att öka kraftigt när lågkonjunkturen väl slår till?
ip · H310490 · 2016-03-14 00:00:00 — Interpellation 2015/16:490 En mer jämställd asylpolitik av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) har tagit västvärldens i särklass största ansvar för människor på flykt. Att tar ett stort sådant ansvar är i grunden positivt, men mottagandet måste fungera på ett bra sätt och utan att samhällsansträngningarna och samhällsproblemen här i blir för omfattande. Där är vi tyvärr . Det svenska asylmottagandet går på knäna med årslånga handläggningstider för att få asylrätten prövad. Vi ser kraftiga belastningar på välfärdssystemet, bristen på bostäder har nått den graden att tältläger inrättats och kommuner tvingas uppställa modulboenden för att klara mottagandet. En annan sidoeffekt är att nu i rask takt närmar sig samma snedvridna demografiska könsfördelning som har. Detta då en stor merpart av de asylsökande i huvudsak är unga män. Erfarenheterna från till exempel är att detta riskerar att skapa sociala problem, vilket mycket väl kan slå särskilt hårt mot , då vår arbetsmarknad är västvärldens sämsta på att integrera nyanlända. Det är också en mycket moraliskt tveksam inriktning på asylmottagandet att arrangera systemet så att det är just män som tas emot som kvinnor i större utsträckning fastnar kvar i flyktingläger och krigzoner. Detta rimmar illa med regeringens påståenden om att föra en feministisk utrikespolitik. Ett sätt att hantera detta på är att utjämna denna könsobalans genom att enbart ta emot kvinnliga kvotflyktingar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Är ministern beredd att ta initiativ till att ur jämställdhetssynpunkt jämna ut könsobalansen bland nyanlända genom att enbart ta emot kvinnor som kvotflyktingar?
ip · H310491 · 2016-03-11 00:00:00 — Interpellation 2015/16:491 Giftiga kemikalier från brandskum i dricksvatten av (C) till Klimat- och miljöminister (MP) Perfluorerade och polyfluorerade ämnen, så kallade PFAS, är långlivade giftiga kemikalier som ansamlas i naturen och i människor. Forskning och rapporter från såväl svenska myndigheter, som FN visar att dessa ämnen är giftiga, reproduktionsstörande och skadliga för immunförsvar och inre organ och att höga halter har konstaterats i bland annat modersmjölk. Dessa ämnen har påträffats i vatten i anslutning till flera militära flygplatser och det kan kopplas till användningen av brandskum. Sedan den tillträdde har den rödgröna regeringen fortsatt det arbete och Alliansen startade vad gäller bland annat inventeringen av förorenade områden. presenterades utredningen om spridning av PFAS-föroreningar i dricksvatten. Klimat- och miljöminister konstaterade i samband med presskonferensen att åtgärder måste ske, och jag och delar hennes bedömning. I ljuset av detta är det inte minst djupt beklagligt att försvaret fortsätter att använda brandskum som innehåller denna typ av ämnen, närmare bestämt FTS-6:2, fluortelomersulfonat. Detta är särskilt uppseendeväckande eftersom brandskum med motsvarande egenskaper, men utan det giftiga ämnet, används av Swedavia. Från sida skulle vi vilja se att regeringen tar fram en handlingsplan för utfasning av PFAS från brandskum i försvarets verksamhet. Därför vill jag fråga klimat- och miljöminister följande: Vilka åtgärder ämnar klimat- och miljöministern vidta för att minska spridningen av PFAS i dricksvatten? Tänker klimat- och miljöministern vidta några åtgärder eller ta något initiativ inom ramen för sitt ansvarsområde i regeringen för att försvaret ska sluta använda brandskum som innehåller dessa giftiga kemikalier?
ip · H310492 · 2016-03-14 00:00:00 — Interpellation 2015/16:492 Sämre ekonomi för ålderspensionärer av (M) till Finansminister (S) Regeringen lovade att 1,3 miljoner ålderspensionärer skulle få sänkt skatt. Men efter sänkningen har ca 200 000 i stället tvingats att betala mer enligt en färsk rapport från . Enligt uträkningar gjorda av påverkas även våra pensionärer och seniorer av att regeringen har: - höjt maxtaxan i äldreomsorgen - sänkt uppräkningen av brytpunkten för statlig inkomstskatt - sänkt RUT- och ROT-avdraget - gjort det dyrare att anställa personer över 65 - höjt bensinskatten. Eftersom det är viktigt för alla människor att kunna planera sin framtid, särskilt för dem med små resurser innebär detta sammantaget stora ekonomiska konsekvenser för denna grupp. Men anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister följande: Vad är finansministerns besked till alla de ålderspensionärer som lovats sänkt skatt men som i stället tvingas betala mer? Räknar finansministern med fler liknande kostnads- eller skattehöjningar i kommande budget?