ip · H310724 · 2016-06-10 00:00:00 — Interpellation 2015/16:724 Miljötillståndet i av (V) till Miljöminister (MP) är ett mycket hotat hav. I och med att havet är omringat av land och att nio länder samsas om det blir påfrestningen extra stor. Avrinningsområdet är drygt fyra gånger så stort som havet och för med sig näring och föroreningar ut i . Detta i kombination med dåligt vattenutbyte, brackvattenhavets speciella egenskaper samt unga geologiska ålder gör situationen exceptionellt besvärlig. Övergödningen brukar anges som det enskilt största hotet mot överlevnad. Näringsämnen från jordbruk och avlopp övergöder , vilket resulterar i att mängden organiskt material ökar. Även trafikens och sjöfartens kväveutsläpp har en stor påverkan på övergödningen. Då överproduktion av organiskt material överstiger den normala konsumtionen räcker inte syret till för att bryta ned det organiska materialet. Resultatet är syrebrist, minskad mängd bottenlevande djur och läckage av fosfor från syrefria sediment. Enligt har algblomningen i södra redan satt igång , vilket är den tidigaste starten sedan började övervaka den, och bottendöden på de stora havsdjupen har ökat kraftigt , enligt rapport från våra myndigheter. Längs Östersjöns kuster finns positiva tecken på att förbättrad avloppsrening och åtgärder inom jordbruket gett positiva effekter på vattenkvaliteten och att det ger resultat, men ytterligare åtgärder kommer att krävas. Enligt kommer inte miljökvalitetsmålen Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag och Hav i balans samt levande kust och skärgård till 2020 att uppnås utan nya styrmedel och åtgärder. kommer sannolikt inte heller att uppfylla åtagandena inom ramen för Baltic Sea Action Plan eller Helcom och inte heller våra åtaganden inom EU:s havsmiljödirektiv om att ska ha god miljöstatus . Rapporten på och 2014 från Havs- och vattenmyndigheten (2016:12) stärker den bilden. Det är akut att rädda . Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för att se till att övergödningen och andra miljöproblem minskar i och att våra internationella åtaganden kan uppfyllas? har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att övergödningen och andra miljöproblem minskar i och att våra internationella åtaganden kan uppfyllas. Jag delar oro för den allvarliga situationen i . Trots att utsläppen av framför allt kväve minskat och att vattenkvaliteten har blivit bättre i många svenska kustområden är situationen i Egentliga , och flera vikar mycket allvarlig. har världens största områden av döda bottnar där djupvattnet lider av permanent syrebrist. Algblomningar blir allt vanligare och börjar allt tidigare. Övergödningen har konsekvenser för fisket, turistnäringen och ekonomin i alla . Trots minskade utsläpp från land gör den interna belastningen av fosfor från de döda bottnarna att övergödningen fortsätter att förvärras. För att miljökvalitetsmålet Ingen övergödning ska utvecklas positivt behöver åtgärdstakten öka, och åtgärderna behöver i ökad utsträckning vidtas där det kan ge tydliga resultat i miljön. Som framför finns ett behov av ytterligare åtgärder, framför allt vad gäller reduktion av fosfor. deltar därför aktivt i det internationella arbetet för att förbättra miljö där Helcoms Baltic Sea Action Plan, havsmiljödirektivet och ramdirektivet för vatten är de viktigaste komponenterna. Europeiska revisionsrättens rapport av eutrofieringen i : fler och mer ändamålsenliga åtgärder krävs som presenterades visar att åtgärdsarbetet i inte har varit tillräckligt och måste förbättras. Rådsslutsatser kommer snart att presenteras med detta budskap. Nationellt ingår frågan också i den maritima strategi som regeringen beslutat, och frågan om att minska övergödning är viktig för att tillvarata den tillväxtpotential som finns kopplat till . Svenskarna är oroliga för framtid. Det lokala engagemanget längs våra kuster och i våra kommuner är stort. har stora möjligheter att påverka havsmiljöarbetet här hemma, på regional nivå och globalt. Med stöd av bland annat LOVA-bidrag görs lokala projekt för att minska övergödningen. På Havs- och vattenmyndighetens hemsida finns en projektkatalog som visar på detta. Arbetet för att minska näringsläckaget inom jordbruket är en utmaning för alla , och det har resulterat i en betydande minskning av utsläppen av kväve. I det svenska landsbygdsprogrammet finns stora möjligheter att vidta vattenrelaterade miljöåtgärder. Satsningarna på rådgivning inom Greppa Näringen och det däri ingående delprojektet bidrar bland annat till att utveckla effektiva åtgärder för att reducera förlusterna av fosfor från . Flera framsteg har gjorts för att minska utsläppen från sjöfarten. Helcom har fattat beslut att skicka en ansökan till Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) om att göra till ett kontrollområde för kväveoxider, ett så kallat NECA-område. Förbudet mot utsläppen av toalettavfall från kryssningsfartyg och passagerarfärjor kommer att träda i kraft som ett resultat av ledarskap i långdragna internationella förhandlingar inom IMO. Som en del av havsmiljödirektivet beslutade Havs- och vattenmyndigheten om ett åtgärdsprogram för havsmiljön. En åtgärd i programmet är att utreda möjligheter att påverka den interna näringsbelastningen lokalt i övergödda vikar och fjärdar samt i . Åtgärder för att hantera den interna belastningen behöver vara en del i det fortsatta arbetet, parallellt med förebyggande åtgärder för att minska utsläpp av näringsämnen från land och luft. Åtgärdsprogrammen enligt ramdirektivet för vatten och genomförandet av dem är av stor betydelse för utvecklingen av vattenkvaliteten i . Havs- och vattenmyndigheten presenterade den mest detaljerade och tillförlitliga bedömningen av näringsbelastningen på och som genomförts. Den nya bedömningen kommer att få betydelse för det fortsatta arbetet mot övergödningen, lokalt såväl som regionalt. Genom BSAP-fonden ger stöd till innovativa tekniska lösningar mot övergödningen. Flera av dessa pilotprojekt har övergått i storskaliga satsningar, till exempel för att minska emissioner från sjöfarten och avloppsreningen. Regeringen prioriterar fortsatt arbetet med för högt. står värd för det sjunde strategiforumet för här i . Detta är ett viktigt tillfälle att stärka samarbetet i regionen och fortsätta utveckla gemensamma samarbetsprojekt. Vi vill att vårt arbete på nationell och regional nivå ska visa ett svenskt ledarskap som vi är stolta över och som vi kan presentera när vi tillsammans med anordnar det stora för genomförandet av hållbarhetsmålet nr 14 om havet. Jag vill börja med att tacka miljöministern för svaret. Det är bra att det är en del arbete på gång i den här otroligt viktiga frågan, men jag tror att mer - väldigt mycket mer - kommer att behövas. är sannolikt världens mest förorenade hav. Precis som miljöministern säger finns det stora områden i med permanent syrebrist. Vi vet att algblomningen redan har satt igång i södra . Enligt är det den tidigaste algblomningen någonsin sedan man började mäta det här. Vi vet också att vi med nuvarande beslut och åtgärder inte kommer att nå våra miljökvalitetsmål på det här området, till exempel målen om ingen övergödning, om levande sjöar och om vattendrag och hav i balans. säger i sin fördjupade utvärdering av våra 16 miljökvalitetsmål att fler åtgärder behövs om vi ska kunna nå våra mål till 2020. Jag skulle vilja börja med att fråga miljöministern om landsbygdsprogrammet, som hon själv hänvisar till. Där finns det miljöersättningar som lantbrukare kan få. Vi vet ju att jordbruket är den största källan till övergödningen genom utsläpp av kväve och fosfor. Jag skulle vilja veta om regeringen driver på för att förändra landsbygdsprogrammet så att de här miljöersättningarna kan bli mer träffsäkra än de är . De besked som jag har fått är att de lantbrukare som är involverade i det här inte tycker att de får tillräckligt träffsäker ersättning. Det är ju så att landsbygdsprogrammet implementeras här i . Vi kan förhandla om det gentemot EU. Jag tycker att LOVA-bidragen som ministern nämner är jätteviktiga. Jag tycker att det är bra att de är på en högre nivå än under den tidigare borgerliga regeringen, men de behöver sannolikt vara bra mycket högre än de är . Jag skulle vilja fråga ministern om hon har några planer på att utvidga LOVA-bidragen. hade vi en skatt på handelsgödsel i . Den skatten var bra på så sätt att det blev ett pris på det som släpps ut - handelsgödsel eller konstgödsel - och bidrar till övergödningen. Men vi fick också viktiga intäkter till miljöarbetet inom jordbruket. Vi i tycker att det är dags att återinföra den här skatten. Jag vet att det är något som utreds och bereds i , men vi kanske kan få någon form av besked. Jag tycker att det är viktigt att intäkterna går tillbaka till jordbrukets miljöarbete. Då blir det ju en dubbel vinst på det hela. Det kom en rapport från , närmare bestämt dess havsmiljöinstitut. Där pekar man på vikten av beteendeförändringar bland alla oss människor som lever kring . Det är ju så att hög konsumtion av animaliska livsmedel, främst kött, leder till högre avgång av kväve och fosfor. Därför skulle jag vilja veta om regeringen har några planer på att vidta åtgärder för att underlätta för människor att minska sin köttkonsumtion. Det är viktigt när det gäller arbetet som vi gör regionalt att vi utöver att vara tydliga och aktiva där också vidtar åtgärder hemma och följer upp de åtgärder som finns. Jag tycker att det framför om effektiviteten i landsbygdsprogrammet är intressant, och jag tar det gärna med mig för vidare arbete. Det är viktigt att vi har ett arbete som är träffsäkert. Det har mycket riktigt, som ledamoten tar upp, konstaterats av våra myndigheter att vi behöver utveckla arbetet så att vi när vi lägger statliga pengar ser till att de gör största möjliga miljönytta. Jag vill lyfta fram det som sker inom BSAP-fonden. Där sker väldigt mycket intressant, och har aktivt verkat för att den fonden ska ha tillräckliga medel och kunna fortsätta dela ut medel framöver. Vi ser också positiva resultat av LOVA-bidragen - pengarna leder till miljönytta men också till innovation i lokalsamhällen runt om i . Det finns ett stort engagemang, inte minst på den kommunala sidan. Jag kan bland annat lyfta fram och i och , som med stöd av LOVA-bidragen visar positiva resultat. Det är sant att jordbruket är en mycket stor bidragare av näringsämnen till . Den frågan måste man angripa från flera håll . Frågorna om handelsgödsel och en eventuell skatt på det bereds, men det är självklart så att vi måste lägga fram ett förslag som kan förväntas få stöd i för att det ska kunna genomföras. Vad gäller jordbruket finns det också mycket som sker kopplat till vattenfrågorna. De skyddsåtgärder som kommer att genomföras i enlighet med vattendirektivet kommer att vara omfattande och påverka även de här delarna. Det är viktigt att ta ett helhetsgrepp om både vattenfrågorna och hur jordbruket utvecklas så att vi får ett arbete som fungerar väl för den enskilde jordbrukaren men också ger tydliga resultat. Jag delar ledamotens oro över . Jag fick ta del av den senaste rapporten om bottendöd i . Chock är ett starkt ord, men jag blev mycket orolig över att utvecklingen har visat sig gå i fel riktning i så hög takt. Visserligen är detta vad forskare länge har varnat för, men det sker i en takt som gör att vi måste skärpa åtgärderna kraftfullt. För att komma till rätta med problemet med övergödning och döda bottnar i och de stora utmaningarna i överlag skulle man kanske kunna dela upp lösningarna på två sätt. Det ena är att man vidtar åtgärder i produktionsledet, till exempel vad gäller jordbruket. Vi har redan talat en del om att landsbygdsprogrammets åtgärder behöver förbättras eller effektiviseras. Det tycker jag är jättebra. Det finns andra direkta bidrag man kan söka såsom LOVA-bidrag och bidrag inom ramen för Baltic Sea Action Plan. Det är också jättebra. Den har utretts ganska länge , tycker jag, men det verkar i alla fall finnas en positiv ambition hos regeringen. Det tycker jag är bra. Det här är åtgärder på produktionssidan. Man kan också vidta åtgärder på konsumtionssidan eller beteendesidan. Jag ställde en fråga om köttkonsumtion. Det kan ju låta lite udda. Vad har det med det här att göra? Jo, det är ju så att ju fler djur som föds upp, desto mer spannmål måste produceras för att föda upp dem. går av all spannmål som produceras till djuruppfödning. Vi vet också att djuren i sig leder till stora utsläpp som inte alltid hanteras på rätt sätt. Även vår egen konsumtion går i slutändan ut genom våra avlopp. Man tror ibland att avloppen renas till , men riktigt så är det inte. Och ju mer animaliska proteiner vi äter, desto mer kväve och fosfor går ut i avloppet. konsumerar vi i och västvärlden alldeles för mycket animaliskt protein. Det är ungefär dubbelt så mycket som rekommenderas. av kvävet från våra avlopp renas; de andra renas inte. av fosforn tas bort i reningen, men det är ändå som blir kvar. Sedan har vi hundratusentals enskilda avlopp som inte är ihopkopplade med några kommunala reningsverk. Jag menar att det är väldigt viktigt att också verka för beteendeförändringar. Här kan vi få ned utsläppen väldigt mycket. Därför ställer jag på nytt frågan - jag tyckte inte att jag fick något svar på den - om regeringen är beredd att vidta några åtgärder för ändrat beteende, alltså för en minskad köttkonsumtion hos svenska folket. Det innebär inte att man slutar äta mat, förstås, utan att man äter livsmedel med minskad miljö- och klimatbelastning. Det är också en viktig fråga i det här sammanhanget, och jag skulle vilja veta om regeringen har några sådana planer. Vad gäller konsumtionen är det viktigaste just nu att vi genom svensk produktion möter det ökade trycket på ekologiska livsmedel. Intresset för ekologiska livsmedel är väldigt stort bland svenska konsumenter, så stort att det i vissa avseenden är större än efterfrågan. En tydlig prioritering från regeringens sida är att verka för att stötta omställning på ett sådant sätt att den efterfrågan blir mött, företrädesvis av svensk produktion av livsmedel. Denna fråga hanteras inom ramen för livsmedelsstrategin. Om man ser det övergripande och långsiktigt är det eftersträvansvärt att andelen animaliskt protein minskar i vad vi konsumerar i . Vi har också som offentliga aktörer en viss inverkan på matvanor, bland annat genom den mat som serveras inom offentlig förvaltning. Det finns goda möjligheter att möta både hälsoutmaningar och miljöproblem genom en omställning av livsföringen. Produktionssidan när det gäller kött är också komplex. Det spelar i lika hög grad roll hur produktionen går till, vilken föda som ges och hur djuren hålls, för både direkta och indirekta utsläpp. Jag vill se frågan i ett helhetsperspektiv och konstaterar att den är komplex och handlar om mer än att bara minska köttproduktionen. Vi har fått en del besked från ministern om att det finns åtgärder, bidrag och sådant som man kan ansöka om, och det stämmer ju. Jag tycker inte att vi har fått några konkreta löften om att dessa bidrag ska skalas upp, men har ju ett inlägg till på sig att klargöra det. Precis som konstaterar i sin fördjupade rapport kommer vi inte att nå våra miljömål med nu vidtagna åtgärder och styrmedel. Det behövs mer. trycker mycket på att vi behöver öka bidragen till ett hållbarare jordbruk. De trycker mycket på jordbrukssidan, men det finns förstås andra delar också. En annan del av detta är detta med enskilda avlopp, som jag också tog upp. Det finns hundratusentals enskilda avlopp som inte är kopplade till de kommunala reningsverken. Här skulle jag vilja ha lite tydligare besked från ministern. Vad gäller köttkonsumtionen blir det lite både ja och nej från ministern. Ministern tillstår att konsumtionen av animaliskt protein behöver minska. Det är bra. Men hur ska det ske? Detta är inte en fråga som man bara kan lägga över på enskilda individer. Vi är ganska överens om att vi behöver åka mindre med flygplan och privatbilar och så vidare. Då borde väl vi politiker också kunna vara överens om att anta en handlingsplan för minskad köttkonsumtion i , inte minst inom offentlig sektor, så att alla kommuner, landsting, skol- och kostchefer och så vidare vet att det är en bra idé med minskad köttkonsumtion och mer vegetabilisk mat i offentlig sektor. Är detta något som ministern är beredd att verka för? väckte en väldigt viktig fråga, en fråga som har aktualiserats genom nya alarmerande rapporter om tillståndet i , som manar till handling. Från regeringens sida har vi ökat möjligheten att söka bidrag för att understödja det aktiva engagemang som finns lokalt, både inom näringslivet och hos kommuner. Det handlar både om våra egna bidrag och om bidrag genom internationella organisationer. Vi ser att detta arbete till vissa delar är framgångsrikt, men vi har också mött kritik för att det går att förbättra systemet så att de pengar som läggs ut verkligen leder till miljöeffekter. Där avser vi att vara fortsatt aktiva, så att vi ser till att få tydlig miljöeffekt. Sedan är detta också en stor fråga om jordbruksproduktion och dess förutsättningar och om vad som konsumeras i . Jag instämmer i bild: Av både miljö- och hälsoskäl finns det anledning att minska andelen animalier i det som serveras i det offentliga . kommer vi att presentera en upphandlingsstrategi, och där finns också tydliga redskap för det offentliga att vara progressivt och ta tydliga miljöhänsyn när man gör inköp för offentliga medel inom ramen för offentlig upphandling. Överläggningen var härmed avslutad.