ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310352 · 2016-01-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:352 Upphörande av verksamhetsbidrag för Winnet av (C) till Statsrådet (S) har organisationen (Nationellt Resurscentrum för kvinnor) arbetat med att bland annat öka kvinnors deltagande inom företagande och att öka jämställdheten på arbetsmarknaden. Detta är också något som genomförts i gränsöverskridande samarbeten för att modellen ska spridas också till andra länder. Vidare har verksamheten ett underifrånperspektiv, och arbetet sker huvudsakligen via de regionala centrum som finns över hela landet. För att arbetet ska kunna bedrivas mer kraftfullt och med långsiktighet i fokus har sittande regeringar, under de som föreningen varit aktiv, stöttat med årliga resurstillskott. Uppdraget har fortsatt med driftsbidrag ända fram till . Därefter har föreningens nationella ledning fått jobba hårt för att få information från om orsaken till att verksamhetsbidraget upphävts. Detta har tyvärr mötts med tystnad. Med tanke på att det fortfarande finns stora skillnader mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden och med tanke på att vi behöver öka andelen kvinnor som startar och driver företag i hela vårt land borde en erfaren förening som Winnet vara en viktig del i det fortsatta jobbet för ökad jämställdhet. Regeringen har dock aviserat att man i stället avser att rikta öronmärkta medel för ändamålet till regionerna. Med anledning av det ovan nämnda vill jag ställa följande frågor till statsrådet: I vilken utsträckning har statsrådet och regeringen fört dialog med Winnet för dess fortsatta arbete med att bidra med synliggörande, kunskapsframställning och kunskapsunderlag kring arbetet för en jämställd regional tillväxt i syfte att öka kvinnors deltagande såväl i den demokratiska processen som på arbetsmarknaden och i näringslivet? I vilken utsträckning har statsrådet och regeringen tagit del av de utvärderingar som gjorts av på uppdrag av –2015? På vilket sätt har statsrådet och regeringen analyserat konsekvenser av ett uteblivet verksamhetsbidrag för Winnet?
· H310346 · 2016-02-09 13:02:02 — Kriser eller incidenter, som även inbegriper militära maktmedel kan dock uppstå och på kan militära angreppshot likväl aldrig uteslutas. aggression mot innebär att risken för dessa har ökat, även i vårt närområde." Här har vi klarat ut ett scenario som jag tycker att vi har varit överens om. Det innebär att om det händer något i vår del av blir det förmodligen så att flera länder i praktiken blir inblandade. Debatten om är inte ny. Vi hade den i Försvarsberedningen och inför inriktningspropositionen. Vi har tagit initiativet att bygga en stridsgrupp på , och vi har markerat att vi ska ha ett ökat antal luftvärnsövningar på eftersom vi vet att den som har kontrollen på har stora möjligheter att kontrollera sjö- och luftvägar i förhållande till . I det beslut vi har tagit ligger också en tanke vad gäller . Och det får vi inte glömma bort. Jag tycker därför att vi redan i försvarsinriktningsbeslutet har tagit konsekvensen av situationen. Vad gäller tar det tid att bygga upp denna stridsgrupp. Den kommer inte att stå där . Planen är att vi 2018 ska kunna ha det igång, och vi jobbar på det. Det är ett belägg för att det går snabbt att dra ned men att det tar tid att bygga upp. Jag anser att vi som utgångspunkt har ett försvarsbeslut som ska genomföras, och det bästa vi kan göra är att leverera så att det blir ett resultat. Det kan vi sedan använda som plattform inför kommande diskussioner och i den försvarsberedning som kommer att tillsättas. Överläggningen var härmed avslutad.
ip · H310354 · 2016-02-01 00:00:00 — Interpellation 2015/16:354 Åtgärder för ett bättre brottsförebyggande arbete av (M) till Statsrådet (S) I socialt oroliga områden vittnar poliser, brandmän och ambulanspersonal om ett hårdare klimat i yttre tjänst. Att utmaningarna kräver en rad olika insatser är givet. På regeringens hemsida beskrivs att en nationell strategi för det brottsförebyggande arbetet ska tas fram. Som grund för den har bland annat fått i uppdrag att lämna förslag på hur en nationell stöd- och samordningsfunktion för det brottsförebyggande arbetet kan byggas upp samt hur det lokala brottsförebyggande arbetet kan förstärkas. Inrikesministern har meddelat att han ”vill tillsammans med ansvariga myndigheter, arbetsgivare och fackförbund diskutera hur vi kan vända den negativa utvecklingen främst i särskilt utsatta och socialt oroliga områden”. Samtalet, som han enligt en artikel inbjudit till, ”syftar till att få en bild av hur poliser, brandmän och ambulanspersonal upplever situationen med hot, våld och ett hårdare samhällsklimat samt reflektera över genomfört och fortsatt arbete”. Samtal är givetvis viktiga, men problemen är väl kända. Det krävs konkreta insatser i särskilt utsatta områden. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : När planerar statsrådet och regeringen att lägga fram den nationella strategin för det brottsförebyggande arbetet? Vilka konkreta brottsförebyggande åtgärder planerar statsrådet och regeringen att vidta i närtid?
ip · H310356 · 2016-02-02 00:00:00 — Interpellation 2015/16:356 Höjda marginalskatter och effekter på arbetsmarknaden av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Det är viktigt med incitament till utbildning och att det lönar sig att göra karriär i . Inte minst för att företag ska kunna hitta arbetskraft med rätt kompetens. Arbetsmarknadsministern brukar själv påtala problemet med matchning och att företag har svårt att hitta arbetskraft med rätt kompetens i . I och med regeringens skattehöjningar blev återigen världsledande när det gäller höga marginalskatter. Regeringen räknar med att detta ska ge ett tillskott i statskassan, men risken är att det snarare får motsatt effekt. När incitamenten till att arbeta försvagas tenderar människor att jobba mindre. När det lönar sig sämre att anstränga sig för att skaffa en högre utbildning tenderar färre människor att tycka att det är värt mödan. En annan risk är givetvis att man söker sig till ett annat land där ansträngningarna lönar sig bättre. Mina frågor till arbetsmarknadsminister är därför: Ser arbetsmarknadsministern några risker för att de höjda marginalskatterna påverkar i vilken utsträckning människor väljer att söka sig till avancerade utbildningar? Ser arbetsmarknadsministern några risker för att de höjda marginalskatterna påverkar arbetstagares vilja att göra karriär och förlägga sitt arbetsliv i ?
ip · H310357 · 2016-02-03 00:00:00 — Interpellation 2015/16:357 Särskild löneskatt för äldre av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Arbetsmarknadsministern fick en skriftlig fråga från (M) om vilken effekt regeringen räknar med att den nya löneskatten för personer kommer att ha på äldres arbetsutbud. I svaret till erkänner arbetsmarknadsministern att regeringen gjort bedömningen att den särskilda löneskatten för äldre kommer att ge en faktisk effekt på äldres sysselsättning och antalet arbetade timmar. Det är märkligt att regeringen valt att gå vidare med att införa den särskilda löneskatten trots denna insikt. En av viktigaste slutsatser var nämligen att det kommer att bli helt centralt för att människor arbetar längre. Det är så vi kan klara av den demografiska förändringen och upprätthålla de offentliga välfärdssystemen. Därför är de senaste årens utveckling positiv, med fler personer som väljer att stanna kvar i arbetslivet. Regeringens särskilda löneskatt för äldre påverkar den utvecklingen negativt. Den försämrar förutsättningarna för människor att arbeta efter att de fyllt . Även seniora egenföretagare drabbas av skatten. Mot bakgrund av ovanstående är min fråga till arbetsmarknadsminister därför: Anser arbetsmarknadsministern inte att erfaren arbetskraft behövs för att klara av den demografiska utmaningen? Hur anser arbetsmarknadsministern att den särskilda löneskatten för äldre ska hjälpa senior och mer erfaren arbetskraft som vill arbeta längre?
ip · H310362 · 2016-02-03 00:00:00 — Interpellation 2015/16:362 Avtalsbrott och budgettrixande med det västsvenska paketet av (M) till Statsrådet (S) är en växande region och ett industriellt och logistiskt nav i . En ökande befolkning och ett växande näringsliv och en växande arbetsmarknad kräver investeringar i infrastruktur. slöts ett avtal mellan staten genom och , , Region , och . Det västsvenska paketet innebär byggnation av en ny bro över , en ny tunnel under , en tågtunnel under centrala samt ett antal andra och mindre riktade åtgärder. Västsvenska paketet innebär investeringar på totalt prisnivå. Staten står för hälften av kostnaden. , , Region samt realiserade markvärden står för . finansieras genom trängselskatt. I det avtal som slutits mellan de fem parterna framgår att intäkterna från trängselskatten ska användas för att finansiera det västsvenska paketet. Detta framgår också i proposition 2009/10:189 s. 16 där det står: ”Inkomsterna från trängselskatt, efter avdrag för system- och administrationskostnader, bör delfinansiera vissa infrastruktursatsningar i .” har det visat sig att regeringen i regleringsbrevet för slår fast att för får låna upp totalt inom myndighetens ram för att finansiera investeringar i det västsvenska paketet i stället för att som tidigare finansiera investeringar direkt med intäkterna från trängselskatten. Regeringen gör alltså ett avsteg från avtalet för det västsvenska paketet. Skälet är sannolikt trixande för att få ihop statsbudgeten och klara kraven i budgetregelverket. En övergång till att finansiera det västsvenska paketet med lån väcker också frågan om vem som ska betala för de extra räntekostnader som uppstår samt på vilket sätt och hur . Mina frågor till statsrådet blir därför: Anser statsrådet att den ändring av regleringsbrevet för som gör att investeringar i det västsvenska paketet finansieras med lån i stället för med intäkter från trängselskatt lever upp till det avtal staten ingått med övriga avtalsparter? Hur stor extra kostnad uppskattar statsrådet kommer att uppstå genom att finansieringen av Västsvenska paketet sker med lån i stället för intäkter från trängselskatt? Vilken part anser statsrådet ska betala de extra kostnader som uppstår genom att finansieringen av Västsvenska paketet sker med lån i stället för intäkter från trängselskatt? Gör statsrådet bedömningen att vi kommer att ha trängselskatt längre och/eller med en högre avgift i för att finansiera de extra kostnader som uppkommer genom att finansieringen av Västsvenska paketet sker med lån i stället för intäkter från trängselskatt?
ip · H310366 · 2016-02-03 00:00:00 — Interpellation 2015/16:366 Transporter till och från av (M) till Statsrådet (S) Trots motsatta besked från regeringen tycks bli kvar . är flygplatsen ett nav för det svenska inrikesflyget vilket avlastar och möjliggör för 24 000 jobb i hela landet. fördel är att den är citynära. På grund av osäkerhet om flygplatsens framtid finns det endast begränsade möjligheter att transportera sig till flygplasten med kollektivtrafik. Givet citynära läge och den förväntade ökningen av flygtrafiken i bör kollektivtrafiken till flygplatsen byggas ut. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad gör statsrådet för att främja utbyggnaden av kollektivtrafik till ?
ip · H310367 · 2016-02-03 00:00:00 — Interpellation 2015/16:367 Nätmobbning av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Mobbning på internet är ett växande problem i takt med att en allt större del av vår vardag är uppkopplad. Många ungdomar lever stora delar av sitt liv på sociala medier. Precis som i andra sociala sammanhang förekommer det mobbning på nätet och via sociala medier. Denna typ av mobbning är oftare svårare att upptäcka och stävja än om samma sak sker på en skolgård. Det stora ansvaret för att motverka mobbning ligger självklart hos föräldrar och familj. Det finns dock skäl till att ta fram en nationell strategi mot nätmobbning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka konkreta åtgärder har ministern vidtagit för att motverka nätmobbningen?
ip · H310369 · 2016-02-03 00:00:00 — Interpellation 2015/16:369 Drönarnas inverkan på flygsäkerheten av (M) till Statsrådet (S) Användningen av drönare ökar i snabb takt. Med allt fler drönare i luften hotar utvecklingen flygsäkerheten om ett regelverk inte kommer på plats . Den nya tekniken gör att drönarna flyger allt högre upp i luften, och bara rapporterades det om 35 incidenter kopplade till otillåten flygning i närheten av våra större flygplatser. I har det redan skett en kollision mellan ett flygplan och en drönare som tack och lov inte slutade med ett haveri. En drönare kan orsaka stora skador på ett kommersiellt flygplan. Detta utsätter passagerarna för livsfara helt i onödan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad gör statsrådet för att förhindra att en flygolycka som orsakas av en drönare ska inträffa?
ip · H310371 · 2016-02-03 00:00:00 — Interpellation 2015/16:371 Näthat av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Hat och hot på internet är ett växande problem. Främst drabbas offentliga personer och kvinnor av det så kallade näthatet. Brottslighet blir inte mindre allvarlig för att den förekommer på internet. Redan tidigt i livet måste barn och unga få lära sig att samma uppförandekoder gäller på internet som i andra sociala sammanhang. Tyvärr riskerar näthatet att tysta journalister och debattörer vilket i praktiken inskränker vår yttrandefrihet. En sådan utveckling är inte acceptabel och måste stävjas omgående. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitie- och migrationsminister : Vilka konkreta åtgärder har ministern vidtagit för att motverka näthatet?
ip · H310373 · 2016-02-02 00:00:00 — Interpellation 2015/16:373 Behovet av förskollärare av (M) till Utbildningsminister (MP) förskollärare är en av de viktigaste yrkesgrupperna för att våra barn ska få en bra start och en bra grund att stå på inför sitt kommande möte med skolvärlden. Förskollärarna har en viktig del i att utforma det pedagogiska arbetet i barngruppen och tillse att barnet lär och kunskapsutvecklas. En ny skollag infördes och den innebar att förskolan gjordes till en egen skolform. Med detta följde också kravet på att den som ansvarar för förskolans undervisning är utbildad förskollärare. I flera delar av landet råder det brist på utbildade förskollärare. Därför är det beklagligt att den budget som är lagd medför att förlorar nära 20 miljoner som regeringen har betonat behovet av förskollärare. har ett högt söktryck till förskollärarprogrammet – 2 331 studenter – och hade därför planerat för att expandera med ytterligare 129 platser , vilket minskades till 60 platser. Regeringen lyfter gärna fram att man vill föra en politik med regional hänsyn. Om man menar allvar med att driva en politik med regional hänsyn är det märkligt att inte och ses som en region. är den mest expanderande regionen av alla och ungdomar kommer knappast att sluta att flytta hit bara för att utbildningsplatserna blir färre. Ytterligare allvarligt är det att utgör ett av undantagen i omfördelningen som gynnar de små lärosätena genom att deras anslag minskar med drygt 1,7 miljoner. Därför vill jag fråga utbildningsminister : På vilket sätt ger regeringens budget Stockholmarna fler utbildade förskollärare? Tycker utbildningsministern att det är rimligt att kommunerna själva ska stå för kostnaderna gällande vidareutbildningen av förskollärare?
ip · H310374 · 2016-02-03 00:00:00 — Interpellation 2015/16:374 Strandskyddet av (M) till Statsrådet (S) Ska klara att förse alla invånare i landet med bostäder som den levande landsbygden bevaras måste byggreglerna förenklas. Människor vill bo vid vattnet. Tyvärr har det omfattande strandskyddet gjort sjönära byggelse omöjlig i stora delar av vårt land. Den sammanlagda längden på fastlandskusten och stränderna i är . Detta motsvarar nio och ett halvt varv runt jorden. Det säger sig självt att all denna sträcka inte behöver omfattas av strandskyddet. Strandskyddet hämmar tillväxt och värdeökning på landsbygden. Det omfattande regelverket är dessutom ett stort ingrepp i äganderätten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad ämnar statsrådet göra för att lätta på strandskyddet i och därmed främja tillväxten på landsbygden?
ip · H310375 · 2016-02-03 00:00:00 — Interpellation 2015/16:375 Uppvisande av giltigt körkort av (M) till Statsrådet (S) har ett antal fall där förare som inte har kunnat visa upp ett giltigt körkort förekommit i medierna. Förare som saknat körkort men hävdat att deras utländska körkort är borttappade har blivit friade av tingsrätten på grund av brist på bevis. Det är och ska vara olagligt att köra bil utan körkort i . Rättsväsendet måste ges möjlighet att beivra dess allvarliga brott som äventyrar trafiksäkerheten och urholkar nollvisionen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad ämnar statsrådet göra för att motverka att förare utan giltiga körkort fortsätter att undslippa straff?
ip · H310378 · 2016-02-04 00:00:00 — Interpellation 2015/16:378 Id-kontroller av (L) till Statsrådet (S) infördes id-kontroller på . Id-kontroller behövs för att hantera en extraordinär situation med så många som söker sig just till . Men de behöver vara utformade på ett annat sätt för att inte arbetspendlingen och integrationen i ska drabbas. Liberalerna drev att id-kontrollerna endast skulle införas för att sedan snabbt kunna justeras. Det är synd att regeringen inte hörsammade vår linje. Med dagens utformning av id-kontrollerna förlängs restiden. För resenärer till Hyllie från ökar restiden , och för resor längre in i är förseningen omkring . Det är ohållbart. Därför är det viktigt att regeringen agerar mycket skyndsamt för att skapa en ordning där id-kontrollerna utförs på ett sätt som ger påtagligt mindre effekter för resenärerna. Det finns flera åtgärder som skulle kunna införas för att underlätta pendlingen. En åtgärd vore att samordna id-kontrollerna på och gränskontrollen i Hyllie. utförs dessa vid två olika tillfällen, när det i själva verket vore önskvärt att utföra dem vid ett och samma tillfälle. Exempelvis har Skånetrafiken skissat på en modell där svensk polis tar över de inhyrda vakternas kontroller på . Det är rimligt att id-kontrollerna och gränskontrollen kan utföras . En annan tänkbar åtgärd, som har förts fram av Sydsvenska handelskammaren, är att tillämpa det befintliga avtalet med om ”polisiärt samarbete på bron”. Det skulle innebära att man utför kontrollerna ombord på tågen, vilket påtagligt skulle underlätta resandet. En gemensam lösning mellan och , där polisen i och samarbetar, är önskvärd. Det har gått id-kontrollerna infördes, utan att det har genomförts några förändringar. Det är allvarligt. Med anledning av ovanstående ställer jag följande fråga till statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta resandet över bron, och när kan vi i så fall förvänta oss att se resultatet?
ip · H310379 · 2016-02-04 00:00:00 — Interpellation 2015/16:379 Transportstyrelsens förslag om utglesade besiktningsintervall av (C) till Statsrådet (S) Transportstyrelsen har tagit fram ett förslag som innebär förändring av regelverket för fordonsbesiktning. Förslaget innebär att det blir en utglesning av hur ofta vissa fordonsslag ska besiktigas. Förslaget grundar sig på ett regelverk inom EU som möjliggör för alla medlemsländer att ha besiktning av en del fordon i stället för varje. är ett av de länder som valt att ha kvar sina nationella besiktningsregler. Ett av skälen till det är vår tro på att kontroll av bilar är en viktig del i vårt arbete för att nå nollvisionen, det vill säga att sträva efter att inga människor ska omkomma i trafiken – säkerhetsskälet. Det svenska trafiksäkerhetsarbetet har varit – och är – framgångsrikt, och det finns en bred uppslutning bakom det arbetet. Ett annat skäl är att vi riskerar att miljöskadliga utsläpp ökar – miljöskälet. Färre kontroller skulle, som jag ser det, dessutom automatiskt innebära färre besiktningsstationer. finns besiktningsstationer runt om i hela landet, från i norr till i söder. Flera av dem har redan nu stora svårigheter att få ekonomin att gå ihop, då underlaget varierar mycket från kommun till kommun. Nya, innovativa arbetssätt provas, såsom mobila besiktningsstationer, men för att säkra en regional närvaro av besiktningsstationer krävs volym på antalet besiktningar. minskade 148 av kommuner i invånarantal, och både enskilda personer och näringsidkare vittnar om att vardagen med besök till försäkringskassa, polis, arbetsförmedling eller detaljhandel har blivit svårare. Den lokala närvaron av kommersiell och samhällelig service har blivit sämre på många platser. Om Transportstyrelsens förslag blir verklighet innebär det inte bara längre avstånd till kontrollstationen för privata bilägare, utan det kommer också att påverka åkerier och andra verksamheter med tyngre fordon som fortfarande föreslås besiktigas . Mina frågor till statsrådet är: Anser statsrådet att nu ska byta strategi i synen på besiktningarnas roll för fortsatt säkrare trafik gentemot vad vi haft tidigare? Vilka hänsyn kommer att tas till de regionalpolitiska effekterna av Transportstyrelsens förslag, om det genomförs, för att garantera besiktningsstationer i hela landet? Besiktningsverksamheten är avreglerad. Om regeringen går vidare på Transportstyrelsens förslag undrar jag om det är aktuellt att upphandla besiktningsverksamhet i glesbygd för att garantera en lokal närvaro och en fungerande service i hela landet.
ip · H310380 · 2016-02-04 00:00:00 — Interpellation 2015/16:380 EU:s gränsbevakning av (M) till Statsrådet (S) har europeisk och svensk press återkommande rapporterat att gränser mot landets europeiska grannar riskerar att tillfälligt stängas. Europeiska kommissionen har i en framlagd rapport konstaterat att missköter gränsbevakningen och att EU drabbas av detta. Statsrådet har i flera intervjuer också pekat på att denna åtgärd är korrekt och att därmed tillfälligt bör stängas av från Schengenzonen. Innan man använder verktyget avstängningsvarning brukar man rimligen avvakta vilka åtgärder landet vidtar. Det finns ett antal länder inom EU som kraftfullt driver frågan om utestängning ur Schengenzonen till dess att bättre kan säkerställa sin östra gräns. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: – Vilka åtgärder utöver dem som vidtas vill statsrådet se? – Vilka konsekvenser bedömer statsrådet kommer att uppstå för vid ett scenario där landet utestängs från Schengenzonen? – Hur avser statsrådet och den agera för att stärka den yttre gränsen, och hur kan som EU-medlem stödja ?