ip · H310395 · 2016-02-09 00:00:00 — Interpellation 2015/16:395 Minskad köttkonsumtion av (V) till Statsrådet (S) I program Matens pris intervjuas landsbygdsminister om den snabbt växande köttkonsumtionen i och dess miljökonsekvenser. Trots att mängder av svenska och internationella rapporter, inklusive från Buchts egen expertmyndighet , har pekat på de negativa effekterna på miljön och klimatet av köttkonsumtionen anser landsbygdsministern att den höga svenska köttkonsumtionen inte har någon negativ miljöpåverkan. I programmet vill inte ministern ens svara på huruvida köttkonsumtionen i har ökat eller minskat. Jag föreslår att landsbygdsministern studerar följande rapporter. Enligt står den globala animalieindustrin för av världens totala utsläpp av växthusgaser. pekar i rapporten (Rapport 6653, ) särskilt ut köttkonsumtionen och flygresandet som områden med kraftigt växande utsläpp och som saknar styrmedel. Man konstaterar att kött- och mjölkkonsumtionen står för av utsläppen från svenskarnas livsmedelskonsumtion trots att näringsintaget från animalierna är högst begränsat. Vad är det? Hur når vi dit? (, rapport 2013:1) konstaterar man att köttkonsumtionen måste minska av klimatskäl samt att det med en minskad köttkonsumtion också följer bättre möjligheter att förse hela jordens befolkning med föda. Man ger också konkreta förslag på hur köttkonsumtionen kan minska. Enligt Trends in greenhouse gas emissions from consumption and production of animal food products (, , Wirsenius, Sonesson – Animal, 2012) har utsläppen från den svenska konsumtionen av animalier ökat till koldioxidekvivalenter. är nästan lika mycket som utsläppen från 4,4 miljoner personbilar. I rapporten och åtgärder mot övergödning av havsmiljön (2015) pekar vid på hur vår ökande köttkonsumtion förvärrar övergödningen av och att åtgärder för en minskning av konsumtionen är brådskande. I Köttkonsumtionen i siffror från (rapport 2013:2) konstateras att vi svenskar äter mer kött än någonsin och att konsumtionen har ökat , från per person och år till . Det är rätt uppenbart att det finns mängder med underlag för ett statsråd att ta del av som alla pekar på en betydande miljö- och klimatpåverkan från den svenska köttkonsumtionen. Det har också presenterats gott om förslag på hur köttkonsumtionen ska kunna minska. Att den svenska köttkonsumtionen har ökat kraftigt är också oomtvistat. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Delar statsrådet bedömningen att köttkonsumtionen ökat i ? Är det statsrådets bedömning att en ökad svensk köttkonsumtion är ett problem för miljön och klimatet? Vilka åtgärder avser i så fall statsrådet att vidta för att minska köttkonsumtionen? har frågat mig om jag delar bedömningen att köttkonsumtionen har ökat i , om det är min bedömning att en ökad svensk köttkonsumtion är ett problem för miljön och klimatet samt vilka åtgärder jag i så fall avser att vidta för att minska köttkonsumtionen. Jag vill börja med att tacka för att han tar upp denna debatt och att jag därmed får möjlighet att förtydliga min syn i denna fråga. All livsmedelsproduktion påverkar klimatet, men kött är ett av de livsmedel som har störst klimatpåverkan. På ett globalt plan står animalieproduktionen för nästan en femtedel av världens totala utsläpp av växthusgaser. Både i och i övriga världen har köttkonsumtionen ökat . En lägre köttkonsumtion i både och andra länder skulle vara bra för klimatet och i många fall även av hänsyn till andra miljöaspekter. Konsumentens val har därför betydelse. tillhandahåller information om hur man kan äta både hälsosamt och hållbart. Näringsmässigt är kött en viktig järnkälla och en bra källa till protein, men äter många svenskar mer kött än vad rekommenderar. Jag anser inte att vi politiker ska bestämma vad människor ska äta utan i stället arbeta för att var och en ska kunna göra informerade egna val. Det är viktigt att konsumenter får bra information om hälsoeffekter och köttets miljöpåverkan. Köttproduktionen behöver också bli mer miljöanpassad. Regeringen anser att en större andel av det kött som konsumeras i och världen bör vara producerat på samma resurseffektiva sätt som i . Svensk produktion står sig bra ur hållbarhetssynpunkt, och svensk produktion av kött och mjölk har ofta lägre utsläpp av växthusgaser än motsvarande produktion i omvärlden. Vi har gott om mark, ett klimat som gynnar vallproduktion och gott om vatten. I stora delar av landet, där förutsättningarna för växtodling är sämre, bidrar en vallbaserad produktion till ett öppet och varierat landskap. Djur som betar på naturbetesmarker gör dessutom en viktig insats för att bevara den biologiska mångfalden i . Svensk produktion har också en fördel när det gäller högt djurskydd och låg antibiotikaanvändning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Om en större andel av produktionen i världen såg ut som den i skulle klimat- och miljöpåverkan från djurhållningen vara betydligt lägre. Även om vi har kommit långt i så behöver vi fortsätta att utveckla och förbättra produktionen. En central del är en förbättrad produktivitet och resurseffektivitet, vilket både näringen och myndigheterna arbetar med. Jag vill särskilt lyfta fram att regeringen har förstärkt metangasreduceringsstödet till jordbruket . Det ger lägre utsläpp av metangas som gasen nyttjas som biogas. Den framtida livsmedelsförsörjningen och dess miljöpåverkan är globala utmaningar som är nödvändiga att arbeta med både inom EU och internationellt. Här spelar internationella avtal och samarbeten en viktig roll. Genom har vi tagit ett viktigt steg framåt mot att alla länder tar ett ökat ansvar för de utsläpp som den egna produktionen genererar. förstärker vi också stödet till länder med sämre förutsättningar. Regeringen kommer att fortsätta att vara aktiv i klimatarbetet både internationellt och inom EU. Jag vill avsluta med att säga att regeringen anser att vi bör utnyttja den potential som har för en hållbar livsmedelsproduktion. Regeringens mål med arbetet med en livsmedelsstrategi är att stärka konkurrenskraften och öka exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelskedjan som de relevanta nationella miljömålen nås. Jag tackar landsbygdsminister för svaret på min interpellation om minskad köttkonsumtion. Det finns många goda skäl att verka för att vi ska äta mindre kött. Precis som sa står animalieproduktionen för en stor del av världens utsläpp av växthusgaser, ungefär en femtedel av de totala utsläppen. I står animaliekonsumtionen också för stora utsläpp, totalt ungefär om vi räknar med även det importerade köttet. utsläpp av växthusgaser motsvarar ungefär de samlade utsläppen av våra 4,4 miljoner personbilar. När det gäller bilarna är vi helt överens om att vi måste minska utsläppen och åka mer kollektivt och cykla mer. Men när det gäller det vi äter verkar ministern inte vilja ta några som helst politiska beslut. Vi vet också att en stor köttproduktion förvärrar övergödningen av våra vattendrag och hav. Uppfödning av djur och produktion av foder till djur leder till utsläpp av kväve och fosfor som förvärrar övergödningen. Det är också en solidaritetsfråga med världens folk i fattiga länder. Jag tycker inte att det är okej, , att vi i importerar 200 000-300 000 ton sojabönor från - inte för att föda upp svenska vegetarianer utan för att föda upp grisar, kossor och kycklingar. Produktionen av dessa sojabönor leder dessutom till en förödelse av viktig naturmark i , till skövling av regnskog. Det är också en folkhälsofråga. rekommenderar en minskad köttkonsumtion, vilket ministern var inne på, och , , gick ut med att vissa köttslag kan leda till cancer och förespråkar därför också en minskad köttkonsumtion. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Listan är lång på alla rapporter från våra myndigheter och mest välrenommerade lärosäten som säger att det inte är hållbart att konsumera så mycket kött som vi gör i och västvärlden . När landsbygdsministern frågades ut i om han ansåg att den höga köttkonsumtionen i var ett miljöproblem tyckte han inte det utan refererade i stället till att kött är gott. Ministern kunde inte ens svara på om köttkonsumtionen hade ökat i trots att det står i och rapporter att konsumtionen har ökat med . får jag ett lite annorlunda svar, vilket jag tackar för. Det känns som att det finns en större insikt hos ministern om att en för hög köttkonsumtion är ett stort klimatproblem som också påverkar miljön negativt på andra sätt. Det är bra, . Men om det är ett sådant stort miljöproblem, borde vi då inte vidta åtgärder för att minska konsumtionen? Vi har ju styrmedel för att minska utsläppen från bilismen. Då vore det väl inte så konstigt att främja mer hållbar, vegetarisk mat och minskad köttkonsumtion. Är det så farligt, , att vara med och fatta sådana beslut? Man skulle till exempel kunna ha med det inom ramen för den livsmedelsstrategi som du just nämnde. Jag tackar för både frågan och svaret från respektive landsbygdsministern. I diskussionen kan jag konstatera att detta är en komplex fråga. Den tenderar att bli lite svart och vit, men egentligen har den en gråton. Det handlar både om konsumtion och om produktion, som redan har diskuterats här. Denna helhet måste man kunna ta med, och det kräver att vi har en bredare diskussion där åtminstone de flesta faktorer finns med. Jag tror att det är svårt att få med alla faktorer som kan vara relevanta i sammanhanget. Precis som landsbygdsministern sa i sitt svar har vi väl ändå utgångspunkten att kött i grunden är ett viktigt födoämne, en viktig protein- och järnkälla och så vidare. Vi måste titta på köttproduktionen. Den är inte densamma på alla ställen i världen. Det finns många saker att förbättra, även om jag i grunden vet att vi måste minska köttkonsumtionen. Det är viktigt att diskutera vilket slags kött vi pratar om. Det är olika klimatpåverkan från olika kött. Det handlar om förbättrad teknik i jordbruket, där man till exempel kan minska utsläppen från stallgödsel. Det är också viktigt att diskutera miljönyttan av de betande djuren. Det har vi varit inne på när det gäller att skapa biologisk mångfald och det öppna landskap som vi alla vill ha. I jordbruket får man över huvud taget diskutera brukningsmetoder, energianvändning och sådant. Men i potten ligger också att vi ska ha en levande landsbygd och en stark landsbygdsekonomi. Det är ytterligare en faktor. När vi pratar om svensk produktion vill jag även passa på att lyfta fram att det finns viktiga svenska mervärden. Det handlar om produktionsmetoder, inte minst den låga antibiotikaanvändning och det starka djurskydd vi har i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Jag vill lyfta upp ett regionalt projekt som har startats upp i . Grunden till det är att man har sett att av ängs- och betesmarken har vuxit igen. Man har förlorat artrikedomen på många av dessa marker, bara . Projektet går ut på att regionen, och tillsammans ska försöka utveckla och integrera naturvård, produktion och ekonomi och få dessa att samspela så att lönsamhet kan skapas. En av de intressanta saker man vill ta fram är allmänhetens värderingar. I grunden tycker vi liberaler att konsumentperspektivet är oerhört viktigt i detta. Man kan som tala om skarpa styrmedel och sådant, men från vår sida är det konsumentperspektivet och konsumentens informerade val som är grunden för vad vi har på tallriken. Det vill jag lägga fast. När det gäller allmänhetens värderingar pratar vi i förlängningen om betalningsvilja just för de svenska mervärden som jag lyfte fram. Sammanfattningsvis anser Liberalerna att köttproduktionen naturligtvis ska minskas totalt sett men att det finns oerhört många andra faktorer som vi måste ta hänsyn till. Landsbygdsministern har givit ett balanserat svar. slår på stora trumman för att klimatfrågan främst löses genom minskad köttkonsumtion. Visst ska även jordbruket granskas och göra sitt i denna fråga. Visst ska miljövänligt kött prioriteras - då blir det mycket närproducerat kött från . Visst finns det uppfödningsformer som behöver minska i världen - där är vi överens. Men jordbruk har alltid funnits. Människan har alltid varit allätare och mår oftast bäst av det. Det kan gå med annat, men det är tuffare. är mycket vegetabiliskt och ekologiskt inriktad. Ekomat baseras ofta på hög animalieproduktion; det får man inse om man gillar det. Jag delar uppfattningen att jordbrukets klimatutsläpp ska diskuteras och ändras i en mer uthållig riktning. Men blåses utsläppen upp till enorma proportioner, och jag vill försöka nyansera detta lite. Jag har med mig en intressant artikel av från . Han är kunnig inom energifrågor och förnybar energi, och jag ska tala in lite om det till protokollet. Han vänder sig emot att det har påståtts i medierna, till exempel i svensk kvällspress, att köttkonsumtionen står för en femtedel av världens totala utsläpp av växthusgaser och att den globala kött- och mejeriproduktionen påverkar klimatet mer än vad bilar, flygplan, båtar och lastbilar gör tillsammans. Enligt är detta inte med sanningen överensstämmande, och det tror jag stämmer. Han har läst den rapport som underbygger detta påstående, nämligen IPCC:s rapport : "Den gäller de globala utsläppen , fördelade på sektorer. De totala utsläppen av växthusgaser är koldioxidekvivalenter. Man har räknat om metan, lustgas och andra växthusgaser till . ekvivalenter för att kunna ge ett samlat värde för klimatpåverkan. är koldioxid och övriga växthusgaser står tillsammans för resten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Den absoluta merparten av utsläppen hänger samman med energiproduktion och energianvändning i el- och värmeproduktion, industri och transporter. Transporter står för av de totala utsläppen . I transporternas fall handlar det uteslutande om koldioxid. En knapp fjärdedel av de totala utsläppen sker inom AFOLU-sektorn. Förkortningen står för 'Agriculture, Forestry and Land Use'. Här har man klumpat ihop alla utsläpp kopplade till jordbruk, skogsbruk och markanvändning, inklusive avskogning. De totala 'utsläppen' från denna sektor är av , dvs . En del av de här utsläppen är koldioxid, men här finns också mycket metan och lustgas." Vad ingår då i denna AFOLU-sektor? "Av utsläppen kom ungefär hälften från avskogning, dränering av torvmarker, torvbränder och utsläpp från odling på organiska jordar, där avskogning stod för den absoluta huvuddelen. Den punkt som direkt kan kopplas till kött- och mjölkproduktion är utsläppen av metan . Det handlar om . Det är en femtedel av AFOLU-utsläppen, eller av de totala globala växthusgasutsläppen. Det kan jämföras med de från all trafik." Det jag vill understryka är att visst kan vi diskutera jordbruket, visst kan vi göra mer för att utsläppen ska gå i en mer miljövänlig riktning, visst kan vi köpa svenskt kött som bidrar till detta och visst finns det uppfödningsformer som behöver minska, men det är framför allt de fossila insatserna vi behöver minska för att klara klimatfrågan. Jag hade inte tänkt ta upp spegling av vad jag sa, men jag blir tvungen när tar upp det och säger att jag påstår att köttkonsumtionen inte har någon betydelse för miljön. Jag vill upplysa om att det var en intervju som pågick . Jag har alla ljudfiler kvar, och du får dem gärna, , så att du kan lyssna på dem och höra hur det återgavs. Jag nämnde bland annat det som jag sa i mitt svar om den globala påverkan och skillnaden jämfört med hur påverkar. Jag sa att kött är gott, och jag tycker att det är gott. Jag sa att fisk är gott, och jag sa att grönsaker också är gott. Men ibland kan ulvar klä sig i fårakläder, och då kan speglingen bli lite annorlunda. Jag har inget emot att man äter mindre kött i vårt land. Om man vill påverka klimatet har jag absolut ingenting emot att man äter mindre utländskt kött till förmån för svenskt kött. Då påverkar man faktiskt klimatet. Om man tittar på det svenska jordbruket ser man att vi har förbättrat resurseffektiviteten avsevärt. Givetvis beror det bland annat på att vi har färre djur, men vi använder också våra djur effektivare, inte minst genom kombinationen mjölkproduktion och köttproduktion. Det gör att vi har ett mindre utsläpp per kilo producerat livsmedel. Det är någonting som vi måste komma ihåg. Vi ska också komma ihåg att den svenska animalieproduktionen innebär så många andra nyttor, inte minst de öppna landskapen och den biologiska mångfalden. För detta är det nödvändigt att vi har betande djur; utan dem skulle vi inte ha det här. Vi vet att stora delar av vårt land inte har den typ av jordbruksmark där man kan ha så mycket annat än vallodling. Det är vallodling som man genom animalieproduktionen kan omvandla till andra livsmedel. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Vi har i vårt land som vi inte använder. Vi spräcker snart tiomiljonersgränsen i när det gäller befolkningen, och är vi 11 miljoner. I går blev vi på den här jordgloben 230 000 fler människor. Vi blir lika många igen. Vi ökar vår befolkning med stora tal - 2 miljarder fler till 2050. Det är klart att ingen kan välja bort livsmedel. Det är någonting som vi måste ha. Vi måste klara av att ta del av det här, och vi måste öka vår livsmedelsproduktion i . Vi ska inte minska den, utan vi måste öka den. Den ska vara hållbar och klimatsmart. Där ligger vi betydligt längre fram än andra när det gäller animalieproduktionen. Men allt är inte gjort; det går att göra mycket mer på detta område. Vi har bra information om dessa frågor, men informationen måste ytterligare utvecklas och göras ännu bättre så att konsumenten kan göra sina medvetna val. Det handlar inte minst om att vi ursprungsmärker varorna så att man ser att de är svenskproducerade. På det sättet kan konsumenten göra medvetna val. Om inte varorna är märkta är det svårt för konsumenten. Jag vill stå på konsumentens sida här. Det är jätteviktigt att vi gör det. Sedan kan odlingar, oavsett om det är vegetabilisk odling eller animalisk produktion, se väldigt olika ut ur miljösynpunkt. I vårt land använder vi väldigt lite kemikalier, men i andra länder använder man mycket, och mycket som också får en dramatiskt negativ påverkan på miljön. Jag tycker att vi har kommit en bit i den här debatten, och det är bra. Landsbygdsministern säger att köttkonsumtionen har ökat mycket i och att det är ett stort klimatproblem och ett problem också för andra miljöområden. refererar också till , som ålägger oss att göra mer än vad vi tidigare kanske hade föresatt oss. Vi måste rädda klimatet och rädda den här planeten för våra barns och barnbarns skull. Då tycker jag att det här blir lite märkligt. En sektor som enligt landsbygdsministern står för en femtedel av världens totala utsläpp av växthusgaser och för en stor del av utsläppen här i - en lika stor del som våra personbilar - ska alltså inte ha några styrmedel alls. Vi ska inte röra i den. Alla andra sektorer debatterar vi, såvitt jag vet, och slår fast målsättningar och styrmedel för. Det gäller transportsystemet, hur vi värmer upp våra bostäder och lokaler, hela energisektorn, förstås, och en mängd andra områden. Men när det kommer till det vi äter får man höra av ansvarig minister att han inte vill gå in och styra över vad människor lägger på sin tallrik. Men, , det är inte det jag menar! Jag tror inte att någon vill göra det, på samma sätt som att vi inte går fram till en enskild individ som sätter sig i sin bil och säger: Just nu får du inte köra bil, för jag är politiker och jag bestämmer vilka personer som får sitta i en bil och vilka dagar! Det är inte detta det handlar om. Det handlar om att vi måste anta generella styrmedel för att minska utsläppen inom alla områden. Det vi äter är en politisk fråga, precis som allt annat. Jag skulle önska att vi skulle kunna komma överens om att det är önskvärt att minska köttkonsumtionen, för då minskar vi också utsläppen. Om vi kan slå fast det kan vi ha en handlingsplan för minskad köttkonsumtion. I en sådan handlingsplan skulle vi till exempel kunna ge stöd till offentlig sektor för att man ska äta mer hållbar och mer vegetarisk mat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det gäller inte minst på våra skolor. Jag har varit ute på jättemånga skolor, där de är jätteduktiga och kreativa i skolköken. De vill verkligen servera mer vegetarisk mat. Men de ger mig ett tydligt medskick: Vi skulle också önska oss ett politiskt stöd i detta! En del säger också: Och sedan vill vi gärna ha lite pengar så att vi kan bygga om till riktiga tillagningskök och köpa in lite bättre vegetarisk mat! Vi skulle kunna ge stöd till ny, innovativ vegetarisk mat. Vi ser ute i diskarna i affärerna hur det har kommit fram en mängd spännande vegetariska alternativ. Men vi skulle kunna skynda på processen. Vi skulle kunna verka för att animaliesubventionerna på EU-nivå tas bort. ger man av våra skattepengar till att transportera djur och slakta djur. Man ger till och med reklampengar för att människor ska äta mer kött. Det är fullkomligt bisarrt. Vi skulle kunna lägga in i den livsmedelsstrategi som du just nu sitter och förhandlar om, , att det är önskvärt att minska köttkonsumtionen. Jag tycker egentligen inte att det här är så himla dramatiskt. Men jag ställer frågan igen till dig, . Om vi nu är överens om att det här handlar om stora utsläpp - kan vi då inte också vara överens om att det är önskvärt att minska köttkonsumtionen? Kan vi enas om någon form av handlingsplan för en minskad köttkonsumtion? Det skulle jag vilja ha svar på. tog upp livsmedelsstrategin. Det gjorde även landsbygdsministern i slutet på sitt svar. Jag tycker att det är viktigt att den kommer fram, och jag delar nog mer landsbygdsministerns syn. Ur liberal synpunkt handlar den om konkurrenskraft och konsumentperspektiv. Den ska naturligtvis handla om hållbar livsmedelsproduktion, men det gäller all typ av livsmedelsproduktion och inte specifikt köttproduktionen. Jag vet att vi kanske har olika syn på styrmedel, vad som är styrmedel, vad som är effektivt och så vidare. Från Liberalernas sida har vi en stark tro på konsumentperspektivet och konsumentens förmåga att välja. Det är klart att man kan utveckla märkning av olika typer på marknaden. Jag tror att den trend som finns bland konsumenterna inte bara kommer att rinna ut i sanden, utan den kommer att fortsätta. Människor vill trots allt äta nyttigt, och de vill äta rätt. Jag tror att den vägen kommer att vara väldigt effektiv framöver. Om man kan ha någon typ av marknadsutvecklad klimatbelastningsmärkning skulle det kunna vara en lösning, men vi ska inte gå in och göra detta via lagstiftning. Man har diskuterat köttskatt hit och dit och den typen av styrmedel. Det ser vi helt och hållet som ett sätt som vi inte ska gå fram på. Om vi skattevägen ska värdera vad människor ska äta eller inte börjar vi verkligen gå in och tassa på fel områden. Så tror jag att vi får en mycket komplicerad situation. Som sagt: Konsumenten i centrum! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Det är ganska intressant att vi, när vi i Miljömålsberedningen diskuterade utsläppen till 2045, såg att det svenska jordbruket ska vara kvar och ha sina utsläpp men att man ska ha ökad produktion och minskade utsläpp. Jag ifrågasätter schablonsiffran att en femtedel av världens utsläpp kommer från kött. Det är definitivt fel. Från jordbruket och husdjursproduktionen är det kanske . Det ska vi också beakta. Men vi måste äta, och att äta mat och producera mat ger utsläpp. Vad kan vi i göra för att minska världsjordbrukets klimatpåverkan? Äta lite mindre kött kanske, i första hand mindre kött från uppfödningsformer utifrån som inte är bra. Det finns sådana. Vi kan äta mer från det miljövänliga svenska jordbruket baserat på åkrar och betesmarker, sluta kretsloppen och så vidare. Det stora hotet nu är att vi äter alltmer importerad mat. Den stora frågan som vi behöver diskutera är hur vi ökar den svenska produktionen.