ip · H410217 · 2016-12-16 00:00:00 — Interpellation 2016/17:217 Växande vårdköer med stora regionala skillnader av (M) till Statsrådet (S) Väntetiderna inom svensk hälso- och sjukvård är bland de allra längsta i . har gått sedan nuvarande regering nationellt tog över ansvaret för hälso- och sjukvården. börjar vi se resultaten. Vårdköerna ökar nu kraftigt. Situationen är på många håll allvarlig. Detta är ett rejält underkännande av den förda politiken. Enligt de senaste sammanställningarna från uppföljningen av vårdgarantin växer köerna för operation kraftigt. Det varierar över landet, men läget är det allvarligaste sedan mätningarna inleddes . hade över en fjärdedel av de drygt 123 000 patienterna väntat på operation. Det är en dubbelt så hög andel som . (Källa: Kommuner och Landsting, uppföljning av vårdgarantin.) Det finns stora regionala skillnader avseende väntetider i vården. Skillnaderna är omfattande beroende på diagnos och var du söker vård. Tyvärr blir bostadsort och landstingsgränser det som påverkar vård och behandling. Till exempel får en patient med lungcancer vänta nära så på behandling i som en person med motsvarande diagnos i . (Källor: Öppna jämförelser 2014, och Kommuner och Landsting, samt Cancerfondens årsrapport .) Dessa regionala skillnader syns tydligt gällande uppföljningen av vårdgarantin. I och , som har bäst måluppfyllelse, får av patienterna operation/åtgärd inom utsatt tid i vårdgarantin. Därefter följer , och , som även dessa når eller bättre i måluppfyllelse. Sämst måluppfyllelse, där inte ens sex av tio patienter får sin operation/åtgärd , har , samt allra sist /. I denna region är måluppfyllelsen . Skillnaden mellan dem som klarar sig bäst respektive sämst är . Det är helt oacceptabelt. Den årliga internationella undersökningen Euro Health Consumer Index visar att svensk vård när det gäller medicinsk kvalitet står sig mycket väl i jämförelse med övrig europeisk hälso- och sjukvård. Det är emellertid tydligt att fortsatt har längsta väntetider i vården, tillsammans med , och . I budgetpropositionen tog vänsterregeringen bort kö-/tillgänglighets-/samordningsmiljarden, som utgjort ett effektivt redskap och som tagits fram nationellt i syfte att korta väntetider. Detta trots att resultaten generellt sett var mycket goda. fick var fjärde patient vänta på operation i specialistvården; var det drygt var åttonde patient. (Källa: Kommuner och Landsting.) Det är tyvärr tydligt att regeringen saknar en strukturerad plan för hur väntetiderna ska kunna kortas och den negativa utvecklingen av växande vårdköer kunna vändas. har regeringen inte lagt någon enda proposition. Man har heller inte lagt fram ett enda konkret initiativ eller lagförslag för hur arbetet med att korta väntetiderna i vården ska gå till. Därtill har regeringen och ansvarigt statsråd fel när statsrådet påstår att allianspartierna var överens med regeringen om att ta bort den prestationsbaserade kö-/tillgänglighets-/samordningsmiljarden i vården. Allianspartiernas gemensamma budget vann omröstningen i efter valet , och den nya vänsterregeringen administrerade den motvilligt som statsbudget . Denna budget innehöll bland annat följande förslag: ”Kömiljarden behålls och utvecklas till en samordnings- och tillgänglighetsmiljard. Förutom att fortsatt främja tillgänglighet och korta köer ska den också öka huvudmännens förutsättningar och drivkrafter att skapa mer sammanhållna vårdkedjor och öka vårdgivarnas helhetsansvar för patienten.” (Källa: Alliansens gemensamma budgetmotion 2015, Ett starkare , s. Frågan är varför statsrådet och regeringen medvetet tog bort de prestationsbaserade redskap som bidrog till att korta väntetider i hälso- och sjukvården, utan att ersätta dem med andra, än mer effektiva redskap, som regeringen haft på sig att göra. Människors berättigade oro för kraftigt växande vårdköer, därtill stora variationer i olika delar av landet, kräver konkreta åtgärder – . Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd : Vilka analyser låg bakom statsrådets och regeringens borttagande avprestationsbundna verktyg som till exempel kömiljarden, och är det statsrådetsställningstagande att dessa verktyg inte bör ersättas? Vilken analys gör statsrådet av att vårdköerna nu ökar kraftigt i hela vården och att de regionala skillnaderna därtill är omfattande? Hur ser statsrådet och regeringen på utvecklingen gällande väntetiderna inom svensk hälso- och sjukvård samt hur står sig i jämförelse med övriga ? Vilka konkreta nationella åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta nu i syfte att försöka minska de växande väntetiderna inom vården? Vilka rättigheter anser statsrådet att patienter bör ha gällande att kunna få rätt vård av hög kvalitet i rätt tid i hela landet, och på vilket sätt vill statsrådet och regeringen stärka patientlagen?