ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310687 · 2016-05-26 00:00:00 — Interpellation 2015/16:687 Strandskyddsregler som inskränker äganderätten av (M) till Miljöminister (MP) Strandskyddet och dess regler har diskuterats i många sammanhang, inte minst i kammare. har debatten utgått från det faktum att det är viktigt att vi värnar om miljö, mångfald och ett rikt djurliv, vilket även jag anser är mycket viktigt. Mer sällan diskuteras strandskyddet ur ett äganderättsperspektiv. Äganderätten är skyddad i bland annat 2 kap. regeringsformen och är en viktig del av en fungerande marknadsekonomi. är det viktigt att vi skyddar vår miljö och att skyddet för egendom kan inskränkas om det är i det allmännas intresse, dock då i enlighet med proportionalitetsprincipen. har flera länsstyrelser beslutat om kraftigt utökade områden med utökat strandskydd (), och det generella strandskyddet uppgår till av landets yta. Länsstyrelserna kan fatta beslut om utökat strandskydd utan att höra eller ha någon kontakt med markägarna och kan meddela beslut genom en kungörelse i Post- och om utökat strandskydd. Markägaren kan söka dispens men bara vid mycket särskilda skäl, som anges i . Det är då markägaren som har att bevisa att det finns särskilda skäl för en dispens. Jag anser att som det är viktigt att vi värnar såväl om miljön som om mångfald i naturen är det viktigt att värna om den enskilda äganderätten. Jag vill därför fråga miljöministern följande: Hur säkerställs att strandskyddet i det enskilda fallet utgör ett sådant allmänt intresse att det motiverar en ”inskränkning av användningen av mark” som det hänvisas till i regeringsformen? Är ministern villig att verka för att förbättra dialogen mellan parterna så att det blir just en dialog, det vill säga en mer jämlik process mellan parterna där beslut inte endast meddelas genom en kungörelse i Post- och ?
ip · H310688 · 2016-05-27 00:00:00 — Interpellation 2015/16:688 700-megahertzbandet av (C) till Statsrådet (MP) planeras det så kallade 700-megahertzbandet att frigöras för mobilt bredband. Detta är en förutsättning för att kunna förbättra mobiltäckningen och kapaciteten för mobil kommunikation i hela landet och i synnerhet på vår landsbygd. Nyttjandet av 700-megahertzbandet är en förutsättning för fortsatta möjligheter för människor att bo kvar, driva företag, delta i undervisning samt utöva kultur och sociala kontakter också på landsbygdsdelarna av vårt land. Utbyggnad av moderna mobilnät med bättre täckning och hög kapacitet – som ju 700-megahertzbandet innebär – på landsbygden är viktig mot bakgrund av en allt ökande efterfrågan på mer data och nya och allt fler moderna digitala tjänster. Bland annat går utvecklingen av till exempel digitala välfärdstjänster framåt . Med anledning av ovanstående är det av största vikt att den auktion av 700-megahertzbandet – som statliga PTS enligt uppgift nu förbereder – blir av som planerat vad avser såväl tidplan som vilka delar av frekvensbandet som omfattas av auktionen. Att av någon för mig okänd anledning förskjuta tidplanen eller att ytterligare undanta delar av 700-bandet från den planerade auktionen skulle kraftigt försena och försämra möjligheterna att ge hela landet möjlighet till en bättre fungerande mobil kommunikation. Orsaken till att jag upptar statsrådets tid med denna interpellation är att jag med stor oro har noterat de krav som vissa myndigheter riktar mot regeringen på att just undanta ytterligare delar av 700-bandet från auktionen. Min fråga till statsrådet blir: Avser statsrådet att stå fast vid tidigare kommunicerad regeringslinje och därmed fullfölja beslutet om att frigöra 700-megahertzbandet för mobilt bredband och att följa den planerade tidplanen för och omfattningen av auktionen?
ip · H310689 · 2016-05-27 00:00:00 — Interpellation 2015/16:689 Kemikalieinspektionen och växtskyddsmedlen av (M) till Miljöminister (MP) Ett stort problem för det svenska jordbruket är att konkurrensförutsättningarna i många fall är sämre i än i andra länder. Det handlar delvis om pålagor vi i har ålagt jordbruket genom olika typer av särkrav, vilket är olyckligt i sig. Men ett stort problem är också så kallad ”gold-plating”, när myndigheter medvetet väljer att göra snävare tolkningar av EU-reglerna än vad man behöver göra – och betydligt snävare än vad andra länder gör. Det finns exempelvis åtskilliga fall där Kemikalieinspektionen inte tillåter växtskyddsmedel som andra länder i EU har godkänt eller gett dispens för. Det blir en orimlig ordning när svenska bönder förbjuds att använda preparat som används i våra grannländer. Det leder till att svenskt lantbruk slås ut och att jordbruksprodukterna i stället importeras från länder utan våra tuffa krav. Det är inte bra för svenskt jordbruk, och det är heller inte bra för miljön, eftersom miljöproblemet bara flyttas till ett annat land. Miljöfrågor måste lösas gemensamt på en gemensam marknad; det går inte att lägga hela den bördan på svenska bönder. Jag är medveten om att miljöministern inte får lov att lägga sig i enskilda myndighetsbeslut, och det är heller inte min avsikt med denna interpellation. Men på ett övergripande plan skulle jag gärna vilja veta hur miljöministern ser på den här problematiken. I mina ögon är det svårt att tolka den uppkomna situationen på annat sätt än att Kemikalieinspektionen inte på ett tillfredsställande sätt sköter sitt uppdrag. I myndighetens instruktion () står att den ska ”informera, stödja och samverka med företag, myndigheter och andra berörda”. finns dessutom ett särskilt växtskyddsråd för att underlätta dialog i dessa frågor. Trots detta får jag återkommande, och från olika håll, höra att KemI inte är intresserade av att föra någon konstruktiv dialog i syfte att hitta fungerande lösningar. Det gäller inte bara växtskyddsmedel; fick jag samma signal från tillverkningsindustrin. Så här kan vi inte ha det. Regeringen måste nu komma ut på banan och agera. Om myndigheten uppfattar otydlighet i sitt uppdrag måste regeringen vara tydlig med vad som gäller. Jag förutsätter att nya miljöminister tar tag i frågan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : – Är miljöministern och regeringen beredda att ge Kemikalieinspektionen i uppdrag att bättre och i ökad omfattning tillämpa systemet med ömsesidigt erkännande med andra EU-länder, samverka med berörda myndigheter och företag samt beakta konsekvenser och göra helhetsbedömningar av hur bäst nytta uppnås på lång sikt? – Har miljöministern för avsikt att utvärdera hur Kemikalieinspektionen lever upp till sin instruktion i 4 § 4 i förordning 2009:947? – Är miljöministern, om inget av ovanstående fungerar, beredd att verka för att ansvaret för att tillämpa växtskyddsförordningen flyttas till någon annan, mer lämplig myndighet, såsom ?
ip · H310690 · 2016-05-27 00:00:00 — Interpellation 2015/16:690 Finanspolitiska rådets granskning av klimatpolitiken av (M) till Statsrådet (MP) presenterade regeringens finanspolitiska råd sin årliga rapport. I rapporten fanns den här gången ett helt kapitel där svensk klimatpolitik granskas och utvärderas. Följande tre punkter som rör klimatpolitiken kommer från sammanfattningen: Rådet menar att den svenska klimatpolitiken bör utformas så att den bidrar till att minska de globala utsläppen av växthusgaser till en så låg samhällsekonomisk kostnad som möjligt. I budgetpropositionen förklarar regeringen att man avser att trappa ned insatser utanför landets gränser och i stället öka insatserna i för att minska utsläppen av växthusgaser. Denna omläggning av politiken innebär ökade kostnader för att minska utsläppen av växthusgaser. Det finns inget empiriskt stöd för att en svensk klimatpolitik som är striktare än omvärldens skulle stärka konkurrenskraft. En sådan uppfattning bör därför inte utgöra en grund för svensk klimatpolitik. Rådet bedömer att den stora globala utmaningen är att minska utsläppen från kolkraft på ett kostnadseffektivt sätt. Rådet menar därför att svensk klimatpolitik – utöver de åtaganden gjort inom EU – under de kommande decennierna bör inriktas på åtgärder som direkt eller indirekt bidrar till en utfasning av kolanvändningen i världen. Det är inte uppenbart att klimatpolitikens nuvarande inriktning mot en snabb minskning av oljeanvändningen i bidrar till en sådan utveckling." Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : – Hur ser statsrådet och regeringen på den tydliga kritik mot klimatpolitiken som framför? – Vilka åtgärder planerar statsrådet att vidta till följd av slutsatserna i Finanspolitiska rådets rapport?
ip · H310691 · 2016-05-26 00:00:00 — Interpellation 2015/16:691 Svensk klimatpolitik av (M) till Miljöminister (MP) har fått statsministerns tydliga uppdrag att verka för en bättre miljö- och klimatpolitik. En viktig del i detta är att minska utsläppen av växthusgaser. skriver sin finanspolitiska rapport att klimatpolitik bör vara utformad på ett sådant sätt att den är med och bidrar till att de globala utsläppen av växthusgaser minskar till en så låg samhällsekonomisk kostnad som möjligt. Det går stick i stäv med den linje som regeringens budgetproposition stakar ut, där insatserna utanför gränser ska minska och ersättas av mer kostnadsdrivande insatser inom landet. Att genomföra denna förändring av politiken innebär alltså att kostnaderna för att minska utsläppen av växthusgaser kommer att öka. klargör också i samma rapport att det inte finns något empiriskt stöd för att en svensk klimatpolitik som är striktare än omvärldens stärker svensk konkurrenskraft. Regeringen vill alltså verka för mindre miljönytta för fler skattekronor, med risk att försämra vårt lands konkurrenskraft. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Avser ministern att driva ovannämnda linje kring växthusgaser i budgetpropositionen ?
ip · H310692 · 2016-05-30 00:00:00 — Interpellation 2015/16:692 Ökande utanförskap av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) får en alltmer tudelad arbetsmarknad där antalet utrikes födda som är inskrivna på Arbetsförmedlingen ökar – och då har ändå inte den stora grupp som kom skrivits in. Långtidsinskrivna fortsätter också att bli fler och en allt större andel av de arbetslösa tillhör grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden. Enligt regeringens egna prognoser kommer utanförskapet att öka och omfatta nästan 1 miljon människor . Det handlar om människor i hela landet som riskerar att fastna i hopplöshet och bidragsberoende utan möjlighet till arbete, framtidstro och gemenskap. Det är allvarligt att regeringen inte har högre ambitioner. Kraftfulla reformer behövs för att fler ska kunna lämna bidragsberoende och ta ett jobb. Fler unga och utrikes födda behöver få sitt första jobb på svensk arbetsmarknad. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister : Vilka ytterligare åtgärder avser arbetsmarknads- och etableringsministern och regeringen att vidta för att motverka utanförskapet?
ip · H310693 · 2016-05-30 00:00:00 — Interpellation 2015/16:693 Försvårande omständigheter för extratjänster av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Antalet långtidsinskrivna hos Arbetsförmedlingen ökar och antalet långtidsarbetslösa i sysselsättningsfasen är, trots regeringens löfte om att avskaffa densamma, över 28 000 visar Arbetsförmedlingens siffror. De 20 000 extratjänster som skulle bidra till att ersätta sysselsättningsfasen var bara drygt 400 stycken. framkom att innebär att enkla jobb inte kommer i fråga för extratjänsterna. Reglerna innebär att extratjänsterna måste skapas i välfärdens kärna vilket innebär att flera enklare jobb inte kommer att komma i fråga. Sannolikheten är stor att intresset för att skapa extratjänster i kommuner och landsting till följd av detta kommer att vara lågt, menar SKL. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknads- och etableringsminister : Står arbetsmarknads- och etableringsministern fast vid löftet om att skapa 20 000 extratjänster som en del i att fasa ut sysselsättningsfasen?
ip · H310694 · 2016-05-31 00:00:00 — Interpellation 2015/16:694 Frihandelns möjligheter för minskad antibiotikaresistens av (M) till Statsrådet (S) Den rödgröna regeringen har på ett tillfredställande sätt fortsatt Alliansens arbete för minskad antibiotikaanvändning i djurproduktionen. Dock behövs mer. I takt med att handeln med livsmedel inom EU och med resten av världen ökar, särskilt i samband med att viktiga frihandelsavtal skrivs, är det nödvändigt att antibiotikaanvändningen i EU och andra delar av världen minskar. Antibiotika är vårt främsta försvar mot lättbehandlade sjukdomar. Dess funktion måste värnas, som bättre förutsättningar för internationell handel behövs. Det krävs krafttag mot onödig antibiotikaanvändning i djurhållningen. har en låg användning av antibiotika i animalieproduktionen. Som föregångsland har vi visat att en låg antibiotikaanvändning inte måste vara ett hinder. Det bör i allra högsta grad vara möjligt att förmedla den svenska erfarenheten i förhandlingar om frihandelsavtal. kom rapporter om att en bakterie som är resistent mot all känd antibiotika har hittats hos en person i . Det är allvarligt eftersom bakterier lätt byter gener med varandra, vilket potentiellt kan medföra att bakteriella sjukdomar som är lätta att behandla kan bli dödliga. Det är en viktig fråga att adressera i de pågående förhandlingarna om till exempel TTIP. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilken strategi för statsrådet på EU-nivå för att sprida det goda exemplet från svensk animalieproduktion med en minimal antibiotikaanvändning? Har statsrådet för avsikt att verka för att i kommande frihandelsavtal lägga in minskad antibiotikaanvändning i animalieproduktionen som ett kriterium?
ip · H310695 · 2016-05-31 00:00:00 — Interpellation 2015/16:695 Automatiserad flygledning av (L) till Försvarsminister (S) har meddelat att ett antal flygplatser runt om i landet ska flygledas utan lokal bemanning. Detta gäller även flygplatser som regelbundet används av Försvarsmakten. Avsikten är att minska kostnaderna för flygledningen totalt. Parallellt med förberedelserna för fjärrstyrd flygledning har tekniska orsaker legat bakom ett antal större avbrott i den civila flygtrafiken. Dessa avbrott har utgjort brutala påminnelser om att all avancerad teknologi har svagheter och sårbarheter samt att förfaranden då behövs. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder är försvarsministern beredd att vidta för att flygledningen ur ett totalförsvarsperspektiv ska bli tillräckligt redundant och motståndskraftig?
ip · H310696 · 2016-05-31 00:00:00 — Interpellation 2015/16:696 Regeringens snabbspår av (M) till Arbetsmarknads- och etableringsminister (S) Nyanlända måste komma in på arbetsmarknaden både snabbare och i betydligt större utsträckning. Det är en av de största samhällsutmaningar vi har i . finns det många utrikes födda som har varit i landet länge, men som fortfarande saknar ett arbete. Mer än hälften av alla som är inskrivna på Arbetsförmedlingen är nu utrikes födda – 187 000 . Denna statistik visar dessutom långt ifrån hela bilden av utmaningen. Den omfattar till exempel inte det stora antal asylsökande som väntar på beslut om uppehållstillstånd och som kommer att få ett sådant beslut. I mottagningssystem finns 170 000 personer inskrivna. Vi har också ett stort antal utrikes födda i som får bistånd av kommunen, men som i stället skulle kunna ha ett arbete. En åtgärd som regeringen ofta återkommer till som viktig för att underlätta för nyanlända att komma i arbete är snabbspåren. Regeringen har löpande på pressträffar eller genom pressmeddelanden presenterat de snabbspår som kommit på plats. Målgruppen för snabbspåren är enligt vad som står på Arbetsförmedlingens hemsida ”deltagare i etableringsuppdraget med tidigare erfarenhet eller utbildning inom ett bristyrke”. Bland de snabbspår som finns kan nämnas snabbspår för kockar, tandläkare, målare och sjuksköterskor. Totalt finns det tolv snabbspår på plats, enligt information på regeringens webbplats. Det första snabbspåret presenterades , det vill säga . På saknas uppgifter om hur många personer som har påbörjat respektive snabbspår. Med anledning av ovanstående är mina frågor till arbetsmarknads- och etableringsminister : Hur många personer har enligt arbetsmarknads- och etableringsministern så här långt påbörjat de olika respektive snabbspår som regeringen har presenterat och som finns på plats? Vad är arbetsmarknads- och etableringsministerns och regeringens mål när det gäller det antal personer som ska delta i regeringens snabbspår? Hur avser arbetsmarknads- och etableringsministern och regeringen att följa upp utvecklingen och redovisa resultaten av snabbspåren, till exempel i vilken utsträckning människor som genomgått snabbspåren får jobb?
ip · H310697 · 2016-05-31 00:00:00 — Interpellation 2015/16:697 Kemikalieinspektionens agerande – ett hårt slag mot lökodling och odling av våroljeväxter av (C) till Statsrådet (S) Jag frågade landsbygdsministern i en IP-debatt om regeringen avsåg att agera när Kemikalieinspektionens fyrkantiga och EU-unika agerande först har minskat svensk odling av våroljeväxter och riskerar att driva svensk lökodling till nedläggning. Orsaken är att endast tillämpar EU-gemensamma riktlinjer om att förbjuda kemiska bekämpningsmedel på ett sätt som omöjliggör en marknadsmässig odling. EU har världens mest ambitiösa kemikalielagstiftning. Syftet med EU:s kemikalielagstiftning är att skydda människors hälsa och miljön och att förebygga handelshinder. Ändringar i regelverk som innebär att ömsesidigt erkännande ska användas som huvudprincip i alla medlemsländer. Därför bör inte svenska myndigheter agera efter egna principer och förbjuda växtskyddsmedel som andra länder sedan fortsätter att använda sig av. Det leder endast till att produktionen av lök flyttas till ett annat EU-land och att importerar lök som producerats med de medel som förbjudits nationellt. Naturligtvis ska driva på för att EU, och , har en sträng prövning av vilka bekämpningsmedel som är tillåtna. Men vad vinner miljön i på om , som använder kemiska bekämpningsmedel försiktigare än övriga EU-länder, fattar beslut som innebär att svensk odling läggs ned medan den fortgår i övriga EU med större bekämpningsmedelsinsatser än i som importerar löken därifrån? Naturligtvis går denna utveckling helt i strid med allt fagert tal om en kommande livsmedelsstrategi som påstås ska öka den svenska livsmedelsproduktionen, inte minska den. Landsbygdsministern svarade att han och regeringen inte kan ingripa och ändra ett myndighetsbeslut. Det är ett oerhört passivt uttalande. Är det alltså svenska myndigheter som formar svensk jordbrukspolitik, och inte regeringen och ? Nej, myndigheterna är redskap för den fastlagda politiken. Om myndigheternas beslut leder till att användningen av bekämpningsmedel i ökar som den mest miljövänliga odlingen i slås ut måste enligt min mening regeringen ingripa. Inte genom att gå in i ett enda, eller några, myndighetsbeslut, där har landsbygdsministern rätt. Däremot både kan och har regeringen ansvaret att agera, genom att besluta om ändring i myndigheters instruktion i gällande förordningar. Mitt förslag är att regeringen inför en portalparagraf i myndigheters miljöbeslut vad gäller jordbruket som säger att man utöver att beakta hur reglerna för det svenska jordbruket ska fastställas så att utvecklingen mot ett alltmer miljövänligt jordbruk fortsätter, så ska man i sina beslut också beakta hur övriga EU-länder agerar och inte fatta beslut som leder till att användningen av bekämpningsmedel ökar i andra EU-länder som svensk livsmedelsproduktion slås ut. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Är statsrådet beredd att skyndsamt agera så att myndigheternas instruktion kompletteras enligt mitt förslag, eller på något annat sätt som ger samma resultat?
ip · H310698 · 2016-05-30 00:00:00 — Interpellation 2015/16:698 Strategi mot säkerhetsrisker av (M) till Statsminister (S) Statsminister gick i partiledardebatten ut och berättade att han ville se ett ”samtal kring ett brett säkerhetsperspektiv där vi belyser också andra säkerhetsrisker, exempelvis terrorismen, den digitala sårbarheten, epidemier och klimatförändringar och utifrån detta skapar en gemensam, nationell säkerhetsstrategi för ". bjöd regeringen in Alliansen till samtal om arbetet med en eventuell säkerhetsstrategi. deltog vid mötet. Eftersom regeringen inte presenterade något underlag eller förslag på konkreta utgångspunkter för det vidare arbetet ledde det mötet inte till något reellt resultat. Viktigt att notera i sammanhanget är att Försvarsberedningen är ett etablerat forum för diskussion om breda säkerhetsutmaningar vars rapporter också utgör viktiga inriktande underlag för försvarsbeslut. För att en säkerhetsstrategi ska tillföra något mervärde utöver det som redan täcks av Försvarsberedningen krävs ett noggrant beredningsarbete. I regeringsförklaringen som avgavs kunde man läsa att ”ett brett arbete påbörjas för en tydlig politik för säkerhet. Hoten mot vår säkerhet är föränderliga och komplexa. Terrorism, digital sårbarhet, epidemier och klimatförändringar är exempel på nutida hot. Flera partier bjuds in för att delta i detta arbete". Vid i höll statsministerns statssekreterare en mycket kort presentation kring att ett arbete hade påbörjats och i den påföljande diskussionen fick olika forskare presentera olika perspektiv på vad de ansåg att en strategi bör innehålla. I skrivande stund finns det fortfarande inget besked om när vi kan tänkas ha ett förslag till säkerhetsstrategi på bordet. Än mer oklart är hur en sådan ska beredas och parlamentariskt förankras. Några samtal har därefter inte förts på något plan. Absolut inga försök har gjorts till bredare förankring eller delaktighet . Sammantaget har arbetet med att ta fram en säkerhetsstrategi för varit en utdragen process där det saknats skarpa förslag från regeringen om hur en strategi skulle kunna se ut. Från sida anser vi att detta är olyckligt i där vi ser hur en rad nya och gamla hot och risker ställer inför stora säkerhetsutmaningar med allt från det senaste årets flyktingströmmar över till terrorism, sönderfallande stater i närhet samt de attacker utsätts för. Regeringen har ställt sig kallsinnig till förslag att omgående kalla in Försvarsberedningen och ge den ett modernt och brett uppdrag. Försvarsberedningen skulle ju dessutom kunna vara ett utmärkt forum för att föra diskussioner om utformningen av en svensk säkerhetsstrategi. Med anledning av detta skulle jag vilja fråga statsminister följande: Varför har arbetet med att ta fram en nationell säkerhetsstrategi dragit ut ? Varför har statsministern och regeringen avslagit begäran om att ge Försvarsberedningen ett nytt och bredare uppdrag? Hur avser statsministern och regeringen att brett parlamentariskt förankra en nationell säkerhetsstrategi?
ip · H310699 · 2016-05-31 00:00:00 — Interpellation 2015/16:699 Säkerhetsrisker med Nordstream av (L) till Försvarsminister (S) Det ryska energibolaget planerar för ytterligare en gasledning i , Nordstream 2. Det är oroande utifrån flera aspekter, till exempel klimatmässigt och energipolitiskt. Det är också djupt oroande utifrån säkerhetspolitiska skäl. Det säkerhetspolitiska läget i vårt närområde är kraftigt försämrat. förbereder alltså byggandet av en ny gasledning genom . För är energipolitiken ett användbart säkerhetspolitiskt maktmedel. avbröts gasleveranser till i ett försök att få att avstå från att ingå associeringsavtal med EU. Det ledde till att gasen sinade i ett antal EU-länder. Under arbetet med Nordbalt, undervattenskabeln mellan och , störde ryska fartyg medvetet arbetet. fortsätter de allvarliga kränkningarna av . Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsminister : Vad anser försvarsministern om den planerade utbyggnaden av Nordstream 2 och kopplingen till svensk och europeisk säkerhetspolitik? Hur kommer försvarsministern att agera inom EU för att uppmärksamma och viktiga länder, såsom , på problematiken med att göra sig beroende av rysk gas i detta säkerhetspolitiskt känsliga skede?