ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310603 · 2016-04-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:603 Permanenta undantag i detaljplaner av (M) till Statsrådet (MP) Den rådande flyktingströmmen till försvårar en redan pressad bostadssituation. har signalerat att regeringen måste gå vidare och på ett rättssäkert sätt medge tidsbegränsade undantag från delar av . bostadsminister har aviserat att vissa undantag kan göras, att anpassningar ska medges när det gäller tekniska egenskapskrav för tillfälliga anläggningsboenden och att det också finns anledning att gå vidare med regelförenklingsarbetet. Många människor i väntar på en bostad. Många av dem är ungdomar. De behöver sin första bostad. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Är statsrådet redo att göra permanenta undantag i detaljplaner, regler och byggnormer för ungdomsbostäder på samma sätt som för asylboenden?
ip · H310604 · 2016-04-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:604 Kryssningsanlöp och farledsavgifter av (M) till Statsrådet (S) Dansk konkurrens, svenska avgifter och rederiernas vilja att variera ger svenska hamnar färre kryssningsanlöp . Som exempel kan nämnas att till väntas totalt 34 kryssningsanlöp, vilket är betydligt färre än förra årets 50 anlöp och än mindre än med 73 anlöp. Enligt hamn har kryssningsrederierna med som komplementhamn till huvudstäderna i regionen valt andra komplementhamnar. Till det kommer att danska hamnar satsat hårt på att marknadsföra sig och bygga kryssningskajer, till exempel i . har dessutom en kostnadsfördel eftersom rederierna inte behöver betala statliga farledsavgifter där. I utgör farledsavgifterna en betydande del av rederiernas totalkostnad. Med anledning av detta önskar jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att stärka svenska hamnars möjligheter att framgångsrikt konkurrera om fler kryssningsanlöp?
ip · H310605 · 2016-04-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:605 Medborgargarden av (M) till Statsrådet (S) På många orter i landet har det kommit oroande rapporter om att den allmänna ordningen störs av våld och övergrepp mot ungdomar i allmänhet och unga kvinnor i synnerhet. handlar övergreppen om allt från ofredande av kvinnor till grövre våld och personrån. För förövaren kan ofredandet synas vara harmlöst, men för den drabbade personen uppfattas det som en kränkning av betydligt större kaliber. Polisens möjligheter att hantera och beivra dessa problem är av många anledningar begränsade. Därmed kvarstår problemen som med avsaknad av ordningsmaktens engagemang lätt kan eskalera. I kölvattnet av dessa vanligt förekommande övergrepp har det på en del platser uppstått lokala medborgargarden som tagit på sig rollen att upprätthålla ordningen. Flera av dessa garden har visat sig ha en politisk agenda av extrem karaktär, vilket på många sätt utmanar rättssamhället. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att motverka förekomsten av lokala medborgargarden?
ip · H310606 · 2016-04-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:606 inköp av kol av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Flera medier har uppmärksammat hur köpt colombiansk stenkol genom företag som sägs ha haft kopplingar till paramilitära grupper. Och som i sin tur anklagas för tvångsförflyttningar och mord. Dessa uppgifter är både oroväckande och allvarliga. ska vara en stark röst i vår värld för mänskliga rättigheter. Detta kan vi i ord och handling delvis göra genom de statliga bolag som har internationell verksamhet. Det var och och i samband med den dåvarande socialdemokratiska regeringens kraftiga expansion i tysk kolkraft som man började köpa stenkol från gruvbolagen . Detta skedde som de mest intensiva stridigheterna och övergreppen skedde av de paramilitära grupper som sägs ha haft samröre med gruvbolagen, enligt bland annat magasinet Omvärlden. Ansvarigt statsråd, , bör redovisa vad regeringen avser att vidta för åtgärder här och med anledning av dessa uppgifter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister : Avser närings- och innovationsministern att vidta åtgärder för att hindra fortsatt köp av kol från innan en eventuell försäljning sker?
ip · H310607 · 2016-04-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:607 Överförmyndarverksamheten av (C) till Justitie- och migrationsminister (S) Överförmyndarverksamheten är en del av det mest grundläggande rättsskydd som samhället tillhandhåller för de mest utsatta i samhället. Skyddsobjekten är framför allt minderåriga barn, människor med fysiska eller psykiska funktionshinder och äldre med nedsatt beslutsförmåga på grund av ålder eller sjukdom. Utgångspunkten är att ingen av skyddsobjekten kan företräda sig själv och de har därför en ställföreträdare i form av god man, förvaltare eller förmyndare. Ett stort antal privatpersoner åtar sig uppgiften att vara god man eller förvaltare åt totalt ca 100 000 personer och att som sådan bevaka rätt, förvalta egendom och sörja för denna. Ett arbete som är ansvarsfullt, tidskrävande och oftast utförs till en låg ersättning, med ett årsarvode på 8 000 till . Den som utses till god man eller förvaltare ska vara en rättrådig, erfaren och en i övrigt lämplig person. Det har visat sig svårt att rekrytera tillräckligt många gode män som uppfyller kraven och medelåldern är hög. Få privatpersoner är beredda att avsätta den tid som behövs. Det finns ingen samlande statlig myndighet med uppgift att utöva tillsyn och medverka till utveckling av verksamheten. Även hos länsstyrelserna är resurserna för tillsyn begränsad. Det saknas också en samlad nationell statistik över verksamhetens omfattning. Det finns fog för antagandet att skyddsobjekten eller de personer som är i behov av förvaltare, gode män eller förmyndare har blivit fler. Ensamkommande barn är en ny och växande grupp minderåriga vilkas behov ställer särskilda krav på den som utses till god man. De skyddsbehövande, huvudmännen, behöver på grund av sjukdom, psykisk störning, försvagat hälsotillstånd eller annat liknande förhållande, hjälp och är utsatta för risken att luras på egendom och inte få det stöd man har rätt till. I en reportageserie i SVT har sådana enstaka fall uppmärksammats, varvid brister i systemen för styrning och tillsyn blottlagts. Mångmiljonbelopp uppges har förskingrats, eller försvunnit genom slarv eller kriminalitet. Det framkommer att det finns en ovilja från överförmyndarens sida att polisanmäla trots att man känt till oegentligheter. Detta är oacceptabelt. Min fråga till justitie- och migrationsminister är: Har justitie- och migrationsministern för avsikt att göra en översyn av överförmyndarverksamheten och tydliggöra ansvaret för överförmyndaren och förbättra tillsynen av gode män?
ip · H310608 · 2016-04-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:608 män som försnillar av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) Behovet av gode män och förvaltare är stort och många gör fantastiska insatser ute i landet. har vi dessvärre kunnat ta del av medieuppgifter som gjort gällande att utsatta människors pengar har förskingrats i stor omfattning. Efter flera granskningar och avslöjanden har det visat sig att flera tillhörande samhällets allra mest utsatta nu är på vift. Det är gode män, förvaltare och förmyndare som inte har redovisat vart pengarna de fått förtroende att sköta har tagit vägen. Avslöjandena är mycket allvarliga. Personer som har fått gode män tillhör samhällets allra mest utsatta och är i stort behov av hjälp och stöd för att förfoga över sina tillgångar och värna sina rättigheter. Det kan till exempel röra sig om barn som har mist sina föräldrar, ensamkommande flyktingbarn, personer med funktionsnedsättning eller äldre människor som på ålderns höst inte längre på egen hand kan sköta sin ekonomi. Samhället har ett stort ansvar för att verksamheten med gode män fungerar tillfredsställande. En fungerande och regelbunden tillsyn är därför av största vikt. Regelverken bygger på att överförmyndaren ska granska inlämnade årsrapporter och att länsstyrelserna i sin tur genom tillsyn ska granska att överförmyndarna gör sitt jobb. Om lagstiftningen skulle visa sig vara otydlig måste den naturligtvis skärpas, men det borde vara självklart med en skarp tillsyn och att alla eventuella oegentligheter som dyker upp polisanmäls. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga justitie- och migrationsminister : Kommer justitie- och migrationsministern att vidta några åtgärder med anledning av den senaste tidens avslöjanden om gode män som försnillar och i så fall vilka? Delar justitie- och migrationsministern bedömningen att det behövs en ökad och förbättrad tillsyn av de gode männen och i så fall på vilket sätt? Anser justitie- och migrationsministern att det är allvarligt att gode män inte polisanmäls, trots fiffel och oegentligheter, och hur ska i så fall problemet åtgärdas?
ip · H310609 · 2016-04-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:609 av (C) till Klimat- och miljöminister (MP) överlämnade slutbetänkandet SOU 2015:99 Planering och beslut för hållbar utveckling – hushållningsbestämmelser till Miljö- och . bedömer att det behövs drygt 700 000 nya bostäder . För att klara denna utmaning behövs det förenklade byggregler och flexiblare tillämpning av riksintressen så att mer byggbar mark frigörs. Genom förenklad planering kan man snabbare tillgodose det behov av nya bostäder som finns och skydda värdefulla miljöer och säkra nationella intressen. Ett av de fyra övergripande uppdrag som gavs till utredaren var att särskilt redovisa förslag i fråga om hinder för angeläget bostadsbyggande. Den sammanlagda nettoarealen som bedöms att omfattas av riksintressen enligt 3 kap. 5-9 §§ (MB) omfattar av landets totala land- och vattenareal innanför länsgränserna. Det förekommer också att områden som kan bedömas vara av riksintresse fortfarande anges som detta. Systemet för hushållning av mark och vatten har ett regelverk som är splittrat på fler lagar och är svåröverskådligt. Det bidrar till osäkerhet vid tillämpningen och leder till att inte har ett underlag att lämna besked om förrän sent i planeringsprocessen. Denna oförutsägbarhet är ytterligare en faktor som verkar hämmande på bostadsbyggandet. Det är oroväckande signaler till bostadssektorn när regeringen å ena sidan bjuder in till samtal om bostadsbyggandet och å andra sidan tycks vilja avstå från att bereda de författningsförslag, vilka åtminstone till en viss del skulle kunna bidra till en helhetssyn i den fysiska planeringen, där hållbarhet kan kombineras med ett stärkt kommunalt ansvar och ett statligt inflytande över nationella intressen. Med bakgrund av detta vill jag fråga klimat- och miljöminister : Om och när avser ministern och regeringen att remittera ? Har ministern och regeringen för avsikt att lägga fram en proposition som innebär förändringar av hushållningsbestämmelerna i 3 kap. MB? Har ministern och regeringen för avsikt att göra en översyn av innehållet och bestämmelserna i 4 kap. 1-4 §§ MB? Har ministern och regeringen, med anledning av slutbetänkandet, för avsikt att ge några ytterligare uppdrag till och övriga sektorsmyndigheter?
ip · H310610 · 2016-04-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:610 Utökad matematikundervisning av (M) till Utbildningsminister (MP) Det finns i svensk politik en bred uppslutning kring värdet av en skola som ger alla elever förutsättningarna att få en bra start på livet. Goda intentioner till trots har skolresultaten för svenska skolelever sjunkit . Matematik är ett område som kraftigt utmärker sig när det gäller svenska elevers kunskapsinhämtning. Många vittnar om att just matematiken är ett stort hinder, och är det mer än var tionde skolelev som inte når gymnasiebehörighet just på grund av bristande matematikkunskaper. Eleverna halkar efter kunskapsmässigt. vet vi att svenska skolelever har mindre matematikundervisning än elever i jämförbara länder. Alliansregeringen vidtog ett flertal åtgärder för att höja lärarnas kompetens inom matematikundervisning. Alliansregeringen inledde även ett arbete med att utöka undervisningstiden i matematik genom extra timmar i lågstadiet. Regeringen har aviserat att fullfölja det arbete som inleddes av alliansregeringen med att nu utöka matematikundervisningen enligt plan i mellanstadiet. har tidigare beslutat om att utöka matematikundervisningen även på högstadiet. Regeringen har dock valt att än så länge inte möta krav. Med anledning av ovanstående är min fråga till utbildningsminister : Hur länge ska högstadieeleverna behöva vänta på mer matematikundervisning?
ip · H310611 · 2016-04-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:611 Kvinnor i chefspositioner av (M) till Finansminister (S) Jämställdhet har länge haft en naturlig plats i den svenska debatten. Ändå finns flera exempel på hur svenska kvinnor halkar efter i internationella jämförelser. Detta visar Tankesmedjan i sin nya bok av forskaren . Exempelvis är det 48 procents mindre sannolikhet att kvinnor i når en chefsposition jämfört med en manlig kollega. Motsvarande siffra i är . Sanandaji har tidigare visat, i rapporten och arbetstid, att kvinnor även arbetar färre timmar totalt än i till exempel . av de anställda inom den offentligt finansierade omsorgssektorn är kvinnor. Det är den sektor som erbjuder sämst möjlighet att driva egna företag. Förutom att den stora offentliga sektorn har kommit att hämma kvinnors karriärmöjligheter bidrar föräldraförsäkringen till att kvinnor arbetar färre timmar än män. Kvinnor tar i snitt ut drygt 13 månader – varav 3,5 är utan ersättning – medan män tar ut drygt . Tappar man erfarenhet mitt i livet, om inte mer, förlorar man av karriärsteg och löneutveckling. Detta kan jämföras med där medeluttaget för en kvinna är . Faktorer som var menade att öka jämställdheten, som en utbyggd föräldraförsäkring och en stor offentlig sektor, har visat sig stjälpa den. Svenska kvinnor halkar efter. Detta verkar inte vår rödgröna regering förstå. I stället för att arbeta för att fler kvinnor ska nå chefspositioner, jobbar den så kallade feministiska regeringen i motsatt riktning. Man försämrar exempelvis RUT-avdraget, vilket drabbar en sektor där många kvinnor når sin första chefsposition. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister varför finansministern väljer att gå fram med en halvering av RUT-avdraget, trots att det är en reform som gör att fler kvinnor kan nå en chefsposition.
ip · H310612 · 2016-04-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:612 Transparent och öppen redovisning i vårpropositionen 2016 av (M) till Finansminister (S) Regeringen har ett löfte till väljarna om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . Regeringen har upprepat fått kritik för att den inte redovisar hur, och i vilken omfattning, olika politiska förslag bedöms påverka måluppfyllelsen. Vid flertalet tillfällen har finansministern ombetts att på ett öppet och transparent sätt presentera en redovisning av de långsiktiga sysselsättningseffekterna av regeringens förslag. I medger regeringen att där finns en förbättringspotential: I vårpropositionen 2016 är målet att tydligare redovisa hur de olika reformerna påverkar sysselsättningen. finns facit, och det blev snarare motsatsen. Finansministern har valt att inte redogöra för de förväntade effekterna av reformerna. Transparens och öppenhet sätts åt sidan. Det skapar misstanke om att regeringens politik inte leder till målet, utan att siffrorna helt enkelt pekar i en annan riktning. Regeringen verkar ha uppskattningar, eftersom företrädarna ofta hänvisar till ”samlade bedömningar”. Hur samlade bedömningar kan göras utan enskilda skattningar är höljt i dunkel. Ett vanligt antagande är att regeringen ägnar sig åt att driva ned arbetslöshetssiffran, inte genom fler jobb utan genom fler platser i arbetsmarknadsåtgärder och minskat arbetsutbud. I vårpropositionen 2016 står att läsa: ”Mot bakgrund av den betydande osäkerheten i beräkningarna av reformeffekter har regeringen bedömt att det inte är ändamålsenligt att redovisa detaljerade siffersatta effektberäkningar av enskilda reformer. Det skulle riskera ge en missvisande bild av effekterna. Regeringen beskriver i stället effekten av enskilda reformer i kvalitativa ordalag. I prognosen över den makroekonomiska utvecklingen görs dock en samlad bedömning av hur reformer påverkar den makroekonomiska utvecklingen avseende både kortsiktiga effekter samt den långsiktiga produktions-, sysselsättnings- och arbetslöshetsnivån. Det görs för att få så träffsäkra prognoser som möjligt. I prognosen för det offentligfinansiella sparandet, som baseras på den makroekonomiska utvecklingen, beaktas således beteendeeffekterna av regeringens politik samlat.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Har det på gjorts beräkningar av de långsiktiga sysselsättningseffekterna av vårpropositionen 2016? När kan vi förvänta oss att få ta del av dem?
ip · H310613 · 2016-04-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:613 Utökad undervisningstid i den svenska skolan av (M) till Utbildningsminister (MP) Det finns i svensk politik en bred uppslutning kring värdet av en skola som ger alla elever förutsättningarna att få en bra start på livet. Goda intentioner till trots har skolresultaten för svenska skolelever sjunkit . Svenska skolelever har alltjämt mindre undervisningstid än elever i jämförbara länder. Att svenska elever då halkar efter kunskapsmässigt är inte en slump, utan en följd av mindre undervisning. har tidigare fattat beslut om att utöka undervisningstiden i skolan genom att göra förskoleklassen till en del av . Den tidigare alliansregeringen avsatte medel för att också genomföra reformen. Reformer från den nuvarande regeringen för att göra tioårig och därmed utöka undervisningstiden lyser alltjämt med sin frånvaro . Med anledning av ovanstående är min fråga till utbildningsminister : Hur mycket längre till ska svenska elever behöva vänta på att utbildningsministern och regeringen ska agera i enlighet med beslut?
ip · H310614 · 2016-04-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:614 Åtgärder och styrmedel för minskade utsläpp av (V) till Klimat- och miljöminister (MP) Enligt ny statistik från minskade utsläppen av växthusgaser i . De territoriella utsläppen av växthusgaser från låg på , enligt statistiken. Transportsektorns utsläpp, som står för en tredjedel av utsläppen, minskade inte alls. Det här kan tolkas som att trenden av minskade utsläpp i kan vara på väg att klinga av. Det vore i så fall mycket oroväckande och i strid med där det krävs att alla länder gör mer än man tidigare åtagit sig. ståndpunkt är att vi i måste göra mer för att minska våra utsläpp och att utsläppen måste minska snabbare än vad de gör . I regeringens senaste budget finns flera viktiga satsningar, och flera utredningar och beredningar pågår för att snabbare kunna bringa ned de svenska utsläppen. Men det här räcker inte, och att invänta utredningar håller inte. Mer kan och borde göras här och . Med anledning av detta vill jag fråga klimat- och miljöministern: Vilka initiativ för nya åtgärder och styrmedel, utöver de som är under utredning, avser ministern att vidta för att de svenska utsläppen av växthusgaser snabbare ska kunna minska?
ip · H310615 · 2016-04-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:615 Månggifte av (M) till Justitie- och migrationsminister (S) finns nästan 300 registrerade fall av bigami eller polygami i . Det beror på att svensk lag tillåter månggifte om äktenskapet ingåtts i ett land där det är lagligt och de inblandade sedan flyttar hit. Enligt svensk rätt ska utländska äktenskap erkännas om de är giltiga enligt lagen i det land de ingåtts. Undantaget till detta är om effekten av erkännandet går emot svensk så kallad ordre public. Svensk doktrin utgår dock från inställningen att erkännande av utländska polygama äktenskap inte är i strid mot svensk ordre public. Utgångspunkten för doktrin och förarbeten är i stället att båda äktenskapen gäller då båda har ingåtts juridiskt giltigt i hemlandet. Lagstiftningen behöver anpassas och moderniseras. Svensk äktenskapslagstiftning har moderniserats. Samkönade pars rätt att gifta sig har inneburit att människor behandlas lika inför lagen oavsett sexualitet och vem man vill leva med. Samkönade pars rätt att gifta sig handlar om frihet, kärlek och individualism. Rätten till samkönade äktenskap ändrar inte äktenskapet i sig, utan vilka som har rätt att ingå det. Med polygama äktenskap är det annorlunda. Acceptans av månggifte riskerar att medföra en svåröverblickbar och radikal förändring av äktenskapet som institution. I synnerhet finns det risk för att mycket starkt konservativa och religiösa krafter gynnas av att deras patriarkala relationskonstellationer vinner legitimitet och ökar i utbredning. Det argumentet har förts fram exempelvis av feminister med rötter i länder där månggifte är tillåtet. Det är en viktig synpunkt att lyssna till. Kvinnor ska inte riskera att mer eller mindre tvingas in i ett äktenskap med en man med flera andra fruar. Det är naturligtvis inte någon slump att det inte är möjligt att gifta sig med flera personer i något liberalt demokratiskt land, utan månggifte existerar i länder där kvinnors rättigheter är kraftigt begränsade. I ett internationellt perspektiv är utmaningen därför att arbeta för mer frihet för kvinnor bland annat genom att ifrågasätta månggifte som institution. bör vara tydligt när det gäller värderingar om jämställdhet. Utöver att vi behöver vara tydliga med våra moderna och jämställda värderingar, behöver lagstiftningen vara tydlig och rimlig utifrån exempelvis barnvårdnad och bodelning. Med anledning av ovanstående blir min fråga till justitie- och migrationsminister följande: Avser justitie- och migrationsministern att vidta några åtgärder för att hindra månggifte i ?
ip · H310616 · 2016-04-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:616 Lag om kvotering av (M) till Statsrådet (S) Jämställdhetsminister bekräftar att kvotering kommer att lagstiftas om andelen kvinnor i bolagsstyrelser inte är . Om regeringen är tydlig med att man vill kvotera är man desto mer otydlig med vad man tror sig uppnå när det gäller jämställdhet mellan män och kvinnor. Om man bryr sig om att förbättra kvinnors möjligheter och öka jämställdheten är inte just bolagsstyrelsernas representation den viktigaste åtgärden; det blir enbart en politisk symbolfråga. Det är betydligt viktigare att se till att kvinnor rekryteras till chefsposter i företagen. pågår redan ett seriöst arbete i svenska företag för att lyfta fram kvinnor, och med fler kvinnliga chefer finns också en rekryteringsbas för styrelser. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vad avser statsrådet att uppnå med en lag om kvotering? Vilka andra åtgärder kan statsrådet tänka sig att vidta för att öka den kvinnliga representationen såväl i bolagsstyrelser som på högre chefsposter?
ip · H310617 · 2016-04-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:617 Förutsättningar för fristående kultur av (M) till Kultur- och demokratiminister (MP) Hos oss har kulturen ett stort egenvärde och en självklar roll i samhället. Kulturen och konsten är ovärderliga för yttrandefriheten, kreativiteten, bildningen, demokratin, humanismen och öppenheten. Det är lätt att fokus hamnar på det som finansieras via den statliga kulturbudgeten när kulturpolitiken kommer på tal. spelar de fristående kulturaktörerna en väldigt stor roll för spridandet av kultur i hela landet. Regeringen har dock visat sina prioriteringar inom kulturpolitiken, prioriteringar som vi har invändningar mot. Utvalda statliga museer ska ha fri entré till sina utställningar, som det breda bionöjet i hela landet påverkas av att en högre moms ska påföras på biobiljetter. Privata museer hamnar i ett tveksamt konkurrensläge gentemot offentligt finansierade museer. Fyra av fem jobb skapas i små och medelstora företag, och många kulturnära företagare är just småföretagare. Regeringens skattehöjningar på jobb och företagare slår även mot privata kulturaktörer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kultur- och demokratiministern: Vilka åtgärder avser kultur- och demokratiministern att vidta för att underlätta för privata initiativ och företagande inom kultursektorn? Vilka åtgärder avser kultur- och demokratiministern att vidta för att underlätta för fler nya jobb och en breddning av arbetsmarknaden för kulturarbetare?