ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310511 · 2016-03-23 00:00:00 — Interpellation 2015/16:511 Förtroendet för Arbetsförmedlingen av (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Enligt en ny undersökning från når förtroendet för Arbetsförmedlingen nya bottennivåer. av de tillfrågade företagen använder Arbetsförmedlingen som rekryteringsväg, vilket är den lägsta andelen . Arbetsmarknadsministern återkommer ofta till hur hon lagt om Arbetsförmedlingen och att myndigheten ställer om för att bättra fokusera på arbetsgivarnas behov. De nya siffrorna gör gällande att det arbetet inte gett resultat. Med anledning av ovanstående är min fråga till arbetsmarknadsminister : Hur ser arbetsmarknadsministern på det minskade förtroendet för Arbetsförmedlingen och vilka åtgärder anser arbetsmarknadsministern behöver vidtas för att vända utvecklingen?
ip · H310512 · 2016-03-23 00:00:00 — Interpellation 2015/16:512 Arbetsförmedlingens uppdrag av Boriana (M) till Arbetsmarknadsminister (S) Enligt en enkät som genomfört vid ett flertal tillfällen minskar antalet företag som använder sig av Arbetsförmedlingen för att rekrytera ny personal. vände sig av företagen till Arbetsförmedlingen när ny personal behövdes. I årets undersökning är den siffran nere på , vilket är den lägsta siffran . Arbetsförmedlingens övergripande mål är att underlätta för arbetssökande och arbetsgivare att hitta varandra och att prioritera stöd till personer som står långt från arbetsmarknaden. Svenskt Näringslivs undersökning visar dock att allt fler företagare sköter sina rekryteringar utan att vända sig till Arbetsförmedlingen. Det innebär rimligtvis att arbetsgivares förtroende för att Arbetsförmedlingen ska kunna hitta en arbetssökande med rätt kvalifikationer är lågt. I tider med många arbetssökande som saknar fullgod utbildning är det viktigt att Arbetsförmedlingen har förtroende hos både företagare och arbetssökande. Så är tydligen inte fallet, vilket är allvarligt. I förhållande till de resurser som regeringen satsar på Arbetsförmedlingen förmedlas ytterst få jobb, och regeringens högt ställda mål om att ska ha lägsta arbetslöshet ligger långt bort. Det är viktigt att företag framöver känner att de kan vända sig till Arbetsförmedlingen för att få hjälp med att nyrekrytera och att man litar på den hjälp som erbjuds. Med anledning av ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsminister : Hur påverkas arbetsmarknadsministerns förtroende för Arbetsförmedlingens förmåga att klara av sitt uppdrag utifrån resultaten från Svenskt Näringslivs enkät? Vilka konkreta åtgärder avser arbetsmarknadsministern att vidta för att förbättra Arbetsförmedlingens förmåga att klara av sitt uppdrag?
ip · H310513 · 2016-03-23 00:00:00 — Interpellation 2015/16:513 Drönare som hotar den allmänna säkerheten av (M) till Statsrådet (S) Vi lever i en orolig värld som inte verkar bli tryggare. I närtid har flera terrordåd ägt rum i . Vi får heller inte glömma det som ägde rum i julhandeln på i . Drönarna har tagit plats i luftrummet och allt fler får möjlighet att för en ganska liten peng flyga drönare såväl inom som utöver vad regelverket tillåter. Något som ännu inte har blivit ett övermäktigt problem, men som riskerar att bli allt mer problematiskt, är brottslighet som begås med hjälp av drönare. Jag och ser positivt på teknikutvecklingen och vad drönarna kan innebära för svensk innovation, konkurrenskraft och samhället i stort. Fascinationen med ny teknik får dock inte slå över så till den grad att man inte förmår att se riskerna som uppstår när en ny teknik tar plats i våra liv. står svensk polis i princip värnlös i förhållande till en drönare som styrs av en person med brottsligt uppsåt. Om en sådan obemannad farkost bär en last som är farlig har svensk polis mig veterligen inte några medel att stoppa den från att fullborda sitt brott med mindre än att man finner piloten och kan nedkämpa denne. Det kan ta tid och drönare flyger fort vilket gör att oddsen är att brottet hinner fullbordas innan polisen kan ingripa. På samma sätt som polisen patrullerar våra gator och torg måste man även ta ansvar för luftrummet för att kunna garantera säkerheten för allmänheten och våra viktiga institutioner. I andra länder pågår projekt med att komma till rätta med dessa risker. I har man rovfåglar som man dresserar till att attackera och tvinga ned drönare, i arbetar man med störningssändare som gör att föraren förlorar kontrollen över drönaren och den faller till marken. I arbetar man med drönare som har ett nät uppspänt mellan sig som fångar in fientliga drönare, och ett amerikanskt företag har utvecklat en laserkanon som helt enkelt skjuter ned drönaren så att den faller till marken. Mot bakgrund av bland annat ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att säkerställa att den svenska polisen har de verktyg de behöver för att avvärja hot från drönare som används i brottsligt syfte?
ip · H310514 · 2016-03-24 00:00:00 — Interpellation 2015/16:514 Högskolebehörighet från alla nationella gymnasieprogram av (V) till Statsrådet (S) gick ungefär hälften av eleverna i gymnasieskolan på ett yrkesförberedande program. Sedan den nya gymnasieskolan (GY 2011) infördes går bara knappt en tredjedel ett yrkesprogram. I den första ansökningen till den nya gymnasieskolan hade andelen sökande till yrkesprogrammen minskat med . En betydelsefull del av förändringen av yrkesprogrammen är att de inte längre ger grundläggande högskolebehörighet utan aktiva val. Utifrån den sociala struktur som råder på de olika nationella programmen är det lätt att konstatera att den sociala snedrekryteringen kommer att öka på högskolan med den nya gymnasieskolan. Enligt min mening bör gymnasieskolan förändras så att alla nationella gymnasieprogram ger grundläggande behörighet till högskolan. vill att alla elever ska mötas av höga förväntningar när de börjar gymnasieskolan. Historien visar att höga förväntningar är en viktig faktor för goda resultat. Den ålderdomliga föreställning som motiverat skillnader mellan teoretiska och praktiska yrken gäller inte i dagens och framtidens samhälle. God språkförmåga och språkförståelse är viktigt för alla medborgare i livet som samhällsmedborgare och i arbetslivet. För flera av de yrkesförberedande programmen finns det dessutom en naturlig fortsättning i form av utbildningar på högskolan, bland annat inom vård och omsorg samt olika tekniska utbildningar. Möjligheten att läsa vidare på högskola ska också vara en möjlighet för alla under hela livet. Möjligheten behöver inte utnyttjas av alla, men dörren bör hållas öppen oavsett det val av gymnasieprogram som någon har gjort under tonåren. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att återinföra grundläggande högskolebehörighet vid examen från alla nationella gymnasieprogram?
ip · H310515 · 2016-03-21 00:00:00 — Interpellation 2015/16:515 Jämställdhet bland utrikes födda av (M) till Statsrådet (S) En av de största jämställdhetsutmaningarna är integrationen av utrikes födda kvinnor. Utrikes födda kvinnor som kommer till har lägre utbildningsbakgrund än männen, och har inte ens hälften av de kvinnor som kom till ett jobb. Sysselsättningsgapet mellan utrikes födda kvinnor och inrikes födda uppgår till . För att förbättra utrikes födda kvinnors jobbchanser behövs en rad olika åtgärder och insatser. Arbetsförmedlingen måste fokusera sina insatser i samma utsträckning på kvinnor som män, något som inte sker . Man behöver också bli bättre på uppsökande verksamhet med fokus på att få fler kvinnor i arbete. föreslår en utbildningsplikt för dem som kommer hit från andra länder men som inte har färdig grundskola, vilket också är viktigt inte minst ur jämställdhetssynpunkt. Det är viktigt att regeringen tar denna jämställdhetsutmaning på allvar, och därför är min fråga till statsrådet : Vilka insatser anser statsrådet behövs för att öka jämställdheten bland utrikes födda på svensk arbetsmarknad?
ip · H310516 · 2016-03-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:516 Farliga bekämpningsmedel i frukt och grönt av (L) till Klimat- och miljöminister (MP) Ett antal bekämpningsmedel är förbjudna inom EU. En del av preparaten är hormonstörande och därmed farliga även i relativt låga doser. Enligt uppgifter i medierna har i sina stickprovskontroller hittat rester av förbjudna bekämpningsmedel i frukt och grönsaker även från europeiska odlingar, det vill säga från odlingar där medlen är förbjudna att användas. har ändå inte slagit larm, eftersom halterna inte överskrider gränsvärdena. Märkligt nog innehåller databas inte uppgifter om vilka bekämpningsmedel som är förbjudna i EU, och de uppmärksammas då inte heller i kontrollerna. Detta är minst sagt anmärkningsvärt, då det naturligtvis finns en orsak till att ämnet har förbjudits inom EU. Kemikalieinspektionen har dock en sådan lista, sammanställd utifrån EU:s databas. Kemikalieinspektionen har framfört att bör överväga att ändra sina rutiner och larma det land där livsmedel som innehåller förbjudna bekämpningsmedel odlats. Mina frågor till klimat- och miljöminister är: Hur avser ministern att agera på EU-nivå för att förhindra att förbjudna bekämpningsmedel används inom EU? Hur kommer ministern att agera för att svenska konsumenter inte ska behöva köpa frukt och grönsaker som innehåller farliga bekämpningsmedel? Kommer ministern att agera nationellt för att förbättra informationsutbytet mellan relevanta myndigheter?
ip · H310517 · 2016-03-30 00:00:00 — Interpellation 2015/16:517 Oljepåslaget på av (M) till Klimat- och miljöminister (MP) drabbades av ett allvarligt oljepåslag efter en kollision mellan ett maltesiskt fraktfartyg och ett belgiskt fiskefartyg utanför . Sedan påslaget har totalt oljeavfall omhändertagits av Tjörns kommun och därtill har ytterligare oljeavfall tagits upp av och dessutom på . Hanteringen av oljepåslaget har blottat många brister. Inte minst har det framkommit att roll- och ansvarsfördelning mellan berörda aktörer varit otydlig. I den utvärderingsrapport som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och Havs- och (HaV) utarbetat lyfts särskilt fram att det inte var klart vad Tjörns kommun kunde förvänta sig av MSB, HaV och samt också i viss mån av . Detta är mycket olyckligt. När en allvarlig händelse, så som ett oljepåslag, inträffar måste ansvarsfördelningen vara tydlig och det måste vara klart vad respektive aktör har för roll och uppgifter. Ansvaret för oljesanering av stränder är inte reglerad i någon författning. Enligt nämnda utvärderingsrapport är det dock klart enligt miljölagstiftningen att ansvaret för att vidta avhjälpande insatser åvilar verksamhetsutövaren. I samband med ett oljepåslag så är det i normalfallet det rederi som är ansvarigt för oljepåslaget som är att betrakta som verksamhetsutövaren. Det kan dock ta tid att juridiskt klargöra ansvarsförhållandet om det över huvud taget är möjligt. Saneringsarbetet kan av miljöhänsyn självfallet inte invänta långdragna juridiska processer om ansvarsförhållandena. Därför har praxis blivit att kommunen tar ansvar för saneringen trots att lagstiftningen alltså säger något annat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga klimat- och miljöminister : Avser klimat- och miljöministern att se över för att förtydliga ansvaret för oljesanering av stränder? Avser klimat- och miljöministern att se över och förtydliga de statliga myndigheternas ansvar och roller vid händelser likt oljepåslaget på 2011?
ip · H310518 · 2016-03-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:518 Åtgärder mot mjölkkrisen av (C) till Statsrådet (S) Den mycket allvarliga krisen för mjölkbönder är nu inne på femte kvartalet, och avräkningspriset fortsätter att minska. Prognosen ser allt annat än positiv ut, och många mjölkproducenter är nu under hård press, som utbetalningar av EU-stöd allvarligt försenats i då pengarna behövs som allra bäst. Krismedvetenheten hos och beredskapen att vidta konkreta nationella åtgärder lyser med sin frånvaro, och ansvariga ministrar hänvisar till pågående arbete med livsmedelsstrategin. Andra länder som , och har vidtagit åtgärder för att underlätta situationen för jordbruksföretagare. Vilka konkreta åtgärder kommer statsrådet och regeringen att vidta för att stötta mjölknäringen och ge likvärdiga konkurrensvillkor som övriga EU-länder? Kommer statsrådet och regeringen att kompensera jordbrukare ekonomiskt för uppkomna extra räntekostnader till följd av försenade utbetalningar av EU-stöd, och är statsrådet och regeringen beredda att diskutera med bankerna och hitta lösningar som gjort, med ränte- och amorteringsfrihet i två till för mjölkbönder?
ip · H310519 · 2016-03-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:519 Åtgärder för minskad sårbarhet inom livsmedelsförsörjning av (C) till Statsrådet (S) är i mycket hög grad ett importberoende land. Försörjningsgraden av livsmedel minskar och riskerar att bli en stor säkerhetsrisk vid många olika slags kriser, både militära och icke-militära. Mer än hälften av den mat vi behöver är importerad, och det är angeläget att har en beredskap för att hantera krisers påverkan på inhemsk produktion av livsmedel och tillgång till dricksvatten. sårbarhet har av olika anledningar ökat när det gäller livsmedelsförsörjning. Beredskapslager har avvecklats och produktionen centraliserats som många gårdar helt slutat med sin produktion. Många mjölkproducenter är nu under hård press, och företagandet på landsbygden hotas, vilket även kan bli negativt för den samlade krisberedskapen på landsbygden. Ökat fokus på den enskildes ansvar och krisberedskap ligger i tiden mot bakgrund av den säkerhetspolitiska och klimatologiska utvecklingen i och omvärlden. Den enskildes roll och förmåga måste stärkas ytterligare. Enligt resultatmålen för livsmedelsförsörjningen ska ansvaret för att tillgodose individens behov i enlighet med de angivna ambitionsnivåer som gäller för vatten-, värme- och livsmedelsförsörjning, information och kommunikation samt betaltjänster delas mellan samhällsaktörer och den enskilda individen. Individens ansvar avgränsas . Den som själv kan ta ansvar bör förbereda sig och klara en kris eftersom samhällets resurser i första hand kommer att gå till dem som är i mest behov av hjälp. Ofta nämns barn, gamla, sjuka och personer med funktionsnedsättningar. I den förnyade redovisningen över krisberedskapens utveckling framhåller regeringen att resurserna i första hand måste riktas till de mest sårbara och utsatta grupperna i samhället. Under höjd beredskap är det angeläget att livsmedelsförsörjningen blir en viktig parameter i civilförsvarsplaneringen och att krisberedskapen beaktas i framtagandet av en livsmedelsstrategi. Förutsättningarna för att öka livsmedelsproduktionen i är mycket goda, och med ökad produktion i hela landet minskar vår sårbarhet. Ett ökat beroende av import av livsmedel är en allvarlig säkerhetspolitisk risk som behöver hanteras innan det är . Vi måste ge förutsättningar så att produktionen i svenskt jordbruk kraftigt kan öka och ge större trygghet till människor i ofärdstider. Hur bedömer statsrådet att livsmedelsförsörjningen om transporterna till landet hindras och strategiskt viktiga hamnar blockeras? Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att säkra att krisberedskapsperspektivet får en central plats i kommande livsmedelsstrategi? Vilka åtgärder anser statsrådet behövs för att säkra tillgången av livsmedel i hela landet vid kriser som vida överstiger den enskildes beredskapsansvar ? Vilka initiativ kommer statsrådet att ta för att minska sårbarheten inom livsmedelsförsörjningen?
ip · H310520 · 2016-03-30 00:00:00 — Interpellation 2015/16:520 Stångådalsbanan av (C) till Statsrådet (S) Regionförstoring och att ingå i storstadsregionernas intresseområden är för orter i vårt land både en spännande utmaning och en överlevnadsfråga. Regionförstoringen i sin tur är helt beroende av en pålitlig och modern transportinfrastruktur. I Sydöstra , i , och utgör järnvägssträckorna Stångådalsbanan, Tjustbanan och Kust till kust-banan ett järnvägssystem som till delar fyller detta behov. Men de behöver uppgraderas. Järnvägen - , Stångådalsbanan, rustades . Därefter har det varit klent med både underhåll och uppgraderingar. Det är hög tid . När Ostlänken, - , blir klar betyder det att hela sydöstra får en snabb och tilltalande trafik till och från men bara om den grenas ut eller kopplas vidare mot andra stråk. En uppgradering av - betyder också att godstrafiken får full tillgång till järnvägen. Spåranslutning är en viktig faktor för många företag med ambition för framtiden. I statsbudgeten har regeringen satt av belopp för upprustning av järnvägssystemet utanför själva stambanenätet, man kallar det en "landsbygdssatsning". I en tidigare interpellationsdebatt med statsrådet har vi varit överens om behovet av insatser motsvarande dessa och på direkt fråga om oro för uteblivna upprustningsinsatser på delar av järnvägssystemet i sydöstra fick jag lugnande besked av statsrådet. Enligt uppgifter jag tagit del av planeras dock ovan utpekade resurser för specifika underhållsåtgärder i , alltså en del av stambanenätet. Väl medveten om att statsrådet varken kan eller får uttala sig om specifika projekt vill jag ställa följande frågor: Delar statsrådet min bedömning om behovet av en väl utbyggd och fungerande transportinfrastruktur för ett förverkligande av en regionförstoring? Kan den så kallade landsbygdssatsningen, som utgör en del av anslaget till transportinfrastruktur statsbudget, anses vara öronmärkt för underhålls- och upprustningsåtgärder utanför stambanenätet?
ip · H310521 · 2016-03-30 00:00:00 — Interpellation 2015/16:521 Skogskonto av (M) till Finansminister (S) Den som har skog vet hur viktigt det är att kunna fördela inkomsten . Skogskontot syftar till att ge skogsägaren en möjlighet att fördela skogsintäkterna mellan olika beskattningsår och därigenom få en jämnare beskattning, både vid planerad avverkning samt vid oplanerad inkomst såsom vid exempelvis en storm. Skogskontot möjliggör även avräkning av senare års kostnader för skogsvårdsåtgärder mot tidigare influtna skogsintäkter. Dessa regler är viktiga för våra skogsägare som väljer att bruka sin skog och ser till att vi ger långsiktigt ekonomiska förutsättningar för vårt skogsbruk. Reglerna om skogskonto och skogsskadekonto diskuterades i samband med skattereform. Man valde då att behålla reglerna i samma form med motiveringen att dessa regler resulterade i att skogen sköts rationellt och att avverkningarna hålls uppe (prop. 1989/90:110 s. 581). Dessa bedömningar bör fortfarande gälla. föreslår i SOU 2014:68 bland annat att skogskontot slopas och att det ersätts med en företagsfond där avsättningen begränsas till av inkomsten. En sådan förändring av skattereglerna innebär att avverkningar riskerar att bli skattemässigt drivna i stället för att ske på det långsiktigt lämpligaste och effektivaste sättet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Hur ställer sig finansministern till förslag om slopat skogskonto?
ip · H310522 · 2016-03-30 00:00:00 — Interpellation 2015/16:522 Effektskatten av (M) till Finansminister (S) höjde regeringen skatten på kärnkraft. har statsministern uttalat att regeringen är beredd att göra en ny översyn av effektskatten och att en sänkning således nu kan vara aktuell. har krävt sänkt effektskatt, men ingen har ännu fått någon klarhet i vad regeringen vill. Flera av de stora kraftbolagen har uttalat att flera reaktorer måste stängas på grund av bristande lönsamhet. Höjningen av effektskatten och ett lågt elpris uppges vara huvudorsakerna. En majoritet i är överens om att kärnkraften behövs för att säkra elproduktion och att de kvarvarande sex kärnkraftsreaktorerna ska vara kvar. Det är därför av stor vikt att regeringen lämnar besked till och till branschen angående huruvida effektskatten kommer att vara kvar på sin nuvarande nivå. När flera kärnkraftsreaktorer riskerar att stängas hotas svensk tillväxt och svenska företags elförsörjning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Hur påverkar en oförändrad effektskatt offentliga finanser?
ip · H310523 · 2016-03-30 00:00:00 — Interpellation 2015/16:523 Skattehöjning för pensionärer av (M) till Finansminister (S) Under rubriken ”I höstbudgeten sänker vi skatten för pensionärerna” skrev finansminister i att: Det är fråga om respekt över generationsgränserna. Löftet till pensionärer från sittande regering kunde knappast ha varit tydligare, den så kallade pensionärsskatten ska bort och pension och lön ska beskattas lika. rapporterades att 600 000 eller nästan var tredje pensionär i stället får en oförändrad eller höjd skatt . Omkring 125 000 pensionärer får alltså inte sänkt, inte oförändrad, utan höjd skatt med regeringens förda politik. Enligt beräkningar från Skattebetalarna handlar det om ca 115 000 personer som får en skattehöjning med . Därtill måste drygt 10 000 fler betala statlig skatt jämfört med sedvanlig uppräkning. Regeringens förslag om särskild löneskatt för äldre fanns med i budgetpropositionen men skruvades sedan upp ytterligare till i regeringens budget . Enligt regeringens egna beräkningar ökar därmed skatteuttaget från människor som väljer att arbeta efter fyllda med . Skattebetalarna rapporterar att det handlar om ca 75 000 företagare som är och får betala högre skatt som följd av regeringens återinförande av den särskilda löneskatten. Dessutom beräknar Skattebetalarna att ca 45 000 personer drabbas av höjd skatt till följd av avtrappat jobbskatteavdrag. I samma artikel skrev finansministern att: Vi ser gärna att fler jobbar längre upp i åldrarna. Allas arbete behövs för att ska kunna öka antalet arbetade timmar och nå EU:s lägsta arbetslöshet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : När kan regeringen förväntas redovisa en öppen och transparent beräkning av skattehöjningen för 200 000 svenska pensionärer och den skattehöjning på äldres arbete som regeringen nu genomför?
· H310478 · 2016-04-05 14:06:36 — Och precis som jag sa i mitt tidigare inlägg handlade den remisskritik som du väljer att kalla det, det observandum som riktades, de facto om ifall regeringen inte skulle vidta några åtgärder. Det har vi gjort. Vi kommer att vända den här utvecklingen och vidta alla åtgärder som krävs för att göra det. Överläggningen var härmed avslutad.
· H310502 · 2016-04-12 19:19:02 — har frågat mig om jag ämnar se över regelverket om bärgning för ekipage som är längre än . Då kan jag glädja med att regeringen beslutade om en ändring i trafikförordningen som innebär att det blir lättare att bärga lastbilar, bussar och andra längre fordonskombinationer. Den nya skrivningen i trafikförordningen innebär att bärgning av längre fordonskombinationer kommer att kunna genomföras utan ett särskilt undantag. Om omständigheterna kräver det och särskild försiktighet iakttas får bärgning därmed utföras av ekipage som är längre än . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svar på interpellationer Ändringen i trafikförordningen träder i kraft . Det här blir möjligen en kort debatt. Jag vill bara tacka ministern för svaret, och jag konstaterar att regeringen genomförde det här efter att jag ställde min interpellation. Det tycker jag var snabbt jobbat av regeringen. Det var lite roligt att vi hade samma tanke . Det är en bra förändring. Den gör det som tidigare ändå var tvunget att göras, det vill säga att bärga längre fordonskombinationer, möjligt att göra utan att bryta mot lagen. Det är ett bra beslut. Jag har inget mer att tillföra debatten. Snabbt jobbat, får man väl helt enkelt säga till ministern. Regeringen är förvisso snabb och effektiv. Men vi var inte riktigt så snabba att vi lyckades lösa det här till dagen efter tack vare att vi fick en interpellation från . Däremot var det här ett arbete som pågick. Vi kan konstatera att det med längre och tyngre fordonskombinationer är viktigt att man ser till att det finns bärgningsmöjligheter. har vi löst det problemet och ser fram emot säkrare och mer effektiva bärgningar också av långa bussar och annat framöver. Överläggningen var härmed avslutad.