ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · H310329 · 2016-01-25 00:00:00 — Interpellation 2015/16:329 Särskilda boendeformer för äldre av (M) till Statsrådet (S) Följande rapporterar på sin hemsida: ”av landets kommuner bedömer att de har balans eller överskott på bostäder i särskilda boendeformer för äldre. Det är en kraftig minskning jämfört med då av kommunerna uppgav att behovet av särskilda boendeformer för äldre var täckt. Totalt av kommunerna bedömer att de har ett underskott på särskilda boendeformer för äldre. var motsvarande siffra . av kommunerna bedömer att behovet av särskilda boendeformer för äldre kommer att vara täckt . Även räknar av kommunerna med att behovet av denna boendeform kommer att vara täckt.” Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för tillgodose kommunernas behov av särskilda boendeformer för äldre?
ip · H310330 · 2016-01-25 00:00:00 — Interpellation 2015/16:330 Brister i äldreomsorgen av (M) till Statsrådet (S) SVT har presenterat ett par reportage om brister i äldreomsorgen med fokus på att äldre tvingas bo kvar hemma mot sin vilja (med hemtjänst trots stora omsorgsbehov) och nekas plats på särskilt boende. Antalet platser på särskilt boende har minskat över hela landet . Det skapar inte bara lidande för de äldre, utan anhöriga får dessutom agera vårdare i hemmet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad gör statsrådet för att garantera att alla äldre som har behov av plats på särskilt boende faktiskt får en plats? Vad gör statsrådet för att kommunerna ska skärpa sig vad gäller platser på särskilt boende (och )?
ip · H310332 · 2016-01-25 00:00:00 — Interpellation 2015/16:332 Utökad beslutanderätt för av (M) till Närings- och innovationsminister (S) I utredningen utökad beslutanderätt för (dir 2015:48) ska förutsättningarna för och behovet av utökad egen beslutanderätt för i ärenden som gäller otillåtna samarbeten, missbruk av dominerande ställning och prövningar av företagskoncentrationer analyseras. Jag ställer mig positiv till utredningens arbete, dock med en reservation. Det saknas nämligen en utvärdering av KOS-reglerna och roll i utredningens direktiv. Konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet (KOS) som infördes i konkurrenslagen 2010 verkar inte ha fått det önskade genomslag som var tänkt. Reglerna finns på plats, men det kvarstår konkurrensproblem från offentlig sektor, och problemen verkar öka. skrev självt en rapport om detta 2013, Konkurrensen i , där verket föreslår att det bör ges rätt att meddela förbud mot konkurrensbegränsande verksamhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga närings- och innovationsminister om han och regeringen har för avsikt att utreda roll avseende konkurrensbegränsande verksamhet beträffande KOS-reglerna och i beaktande av osund konkurrens utreda tillämpningen av KOS-reglerna.
ip · H310334 · 2016-01-26 00:00:00 — Interpellation 2015/16:334 Situationen för det assyriska folket i av (L) till Utrikesminister (S) Situationen för folkmordsdrabbade ursprungsfolk assyrier/syrianer blir allt svårare. Folket har redan i praktiken utrotats i och . I har folket decimerats från ca 1,5 miljoner till färre än 300 000 personer . Islamiska staten/Daish ockuperar stora delar av folkets hemområden. Ett av de få områden i där folket fortfarande på ett någorlunda sätt lyckas upprätthålla en assyrisk kultur är i i . Detta trots att det är inne i sitt femte år och många assyrier tvingats fly eller har kidnappats. För att det assyriska folket ska överleva är det av yttersta vikt att assyriernas rättigheter i försvaras. Den senaste månaden har situationen i och i synnerhet i staden blivit ännu svårare. Folkets rätt till självbestämmande och rätt till självförsvar hotas. Terrorister utför veckovisa attacker mot den assyriska lokalbefolkningen i syfte att försöka förmå dem att lämna området. Rapporter från Amnesty visar att såväl Daish som de kommunistiska begår krigsbrott mot al-Hasakah-provinsens minoriteter. I Qamishli har de kommunistiska attackerat de assyriska självförsvarsstyrkorna vid minst ett dokumenterat tillfälle. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesministern: Vad gör utrikesministern för att säkerställa den assyriska/syrianska folkgruppens överlevnad och rätt till självbestämmande i och mer specifikt i staden ? Vilken rätt till självbestämmande och egna försvarsstyrkor anser utrikesministern att det assyriska/syrianska folket har i ? Anser utrikesministern att YPG-styrkorna begår krigsbrott i , och vad tänker utrikesministern göra för att YPG-styrkorna ska i ska sluta begå krigsbrott och brott mot mänskliga rättigheter mot minoriteterna?
ip · H310335 · 2016-01-26 00:00:00 — Interpellation 2015/16:335 Polisens resurser och beredskap av (L) till Statsrådet (S) har varit dramatiskt på olika sätt. Flyktingmottagandet och den förhöjda terrorhotsnivån ställer helt nya krav på svensk polis och säkerhetspolis. motionerade Liberalerna om att återupprätta beredskapspolisen. I ett svar meddelade inrikesministern att frågan inte är aktuell. har polisen uttalat att det finns behov av att förstärka organisationen med 4 000 poliser, varav 1 500 civila. signalerade ledning att myndigheten inte kommer att klara uppdragen att förhindra brott och att fokusera på trygghetsarbetet. Detta eftersom polisen har tillförts nya uppdrag: att intensifiera arbetet med inre gränskontroller och att införa id-kontroller vid tågresor över . Dessutom har myndigheten involverats i terrorförebyggande arbete efter att Säkerhetspolisen beslutade att höja terrorberedskapen. Mot bakgrund av detta är det viktigt att efterhöra hur regeringen avser att hantera polisens återkommande rapporter och uttalanden om resurs- och personalbrist. Mina frågor till statsrådet är: Polisen begär fler poliser. Kommer regeringen att bevilja resurser för detta? Statsrådet meddelade att beredskapspolisen inte är aktuell att återinsätta. Står statsrådet och regeringen fast vid den bedömningen? Säkerhetspolisen har höjt terrorhotsnivån, vilket ställer krav även på polisiär beredskap. Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att säkerställa att polisen kan hantera detta utan att det går ut över det ordinarie brottsförebyggande arbetet?
ip · H310336 · 2016-01-27 00:00:00 — Interpellation 2015/16:336 Svensk energiförsörjning av (M) till Statsrådet (S) Flera fackliga företrädare har framfört oro kring förhastade regeringsbeslut som kommer att slå mot jobben och industrin. Bland annat varnar IF metall på DI Debatt om att det finns risk för att ett tankeförbud kring kärnkraften ska återinföras. Förbundsordförande skriver bland annat att elanvändningen kommer att öka i hela samhället, att den svenska forskningen om kärnkraft måste fortsätta och att nedläggningen av dagens kärnkraft bör förhindras. Med anledning av ovanstående önskar jag fråga statsrådet : Vad avser regeringen och statsrådet att vidta för åtgärder för att komma till rätta med oron kring framtida energiförsörjning? Vilka konkreta åtgärder kommer att vidtas för att svensk forskning om kärnkraft och den svenska elanvändningen inte ska stanna upp helt?
ip · H310337 · 2016-01-27 00:00:00 — Interpellation 2015/16:337 Offentlig upphandling av (M) till Statsrådet (S) köps det offentliga tjänster för stora summor pengar. Summor som inte motsvarar tjänster som ska utföras. Det är därför av stor vikt att kommuner, landsting, regioner och myndigheter använder väldefinierade krav på tjänst och vad som ska åstadkommas. Så nås bra lösningar för exempelvis fler företag, fler anbud, bättre kvalitet där social dumpning kan motverkas. Regeringens lösning på social dumpning är kollektivavtalsliknande villkor. Dock finns det inga likhetstecken med dessa avtal för att kvaliteten i offentlig sektor ska öka. Syftet med offentlig upphandling måste alltid vara att få den för ändamålet bästa varan eller tjänsten, till det bästa priset på en sund marknad. När krav ställs i offentlig upphandling måste det därför tydligt definieras och framgå på vilket sätt kravet fyller en funktion i det sammanhanget där produkten eller tjänsten ska utföras. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet och regeringen att se över att ta in lösningar i utredningen som inte enkelspårigt tittar på kollektivavtal utan faktiskt ser till hela bilden? Vilka åtgärder avser statsrådet och regeringen att vidta för att offentlig upphandling ska innefatta att alla former av företag kan lämna anbud samt att tjänsten får ett gott innehåll och att det motverkar social dumpning?
ip · H310338 · 2016-01-27 00:00:00 — Interpellation 2015/16:338 Utmaningar för svenskt företagsklimat av (M) till Närings- och innovationsminister (S) Vi har tagit del av en undersökning som låtit göra bland 2 700 företag runt om i landet. Den visar att de flesta företag är oförberedda inför ett längre elavbrott och många saknar möjlighet att kompensera sig för högre priser, något som får allvarliga konsekvenser i form av hotad effektbrist och kraftigt höjda elpriser. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga närings- och innovationsminister : Vad avser regeringen och närings- och innovationsministern att vidta för åtgärder för att svenskt företagsklimat inte ska stanna av utan tvärtom kunna öka sina möjligheter att klara rådande utmaningar beträffande ökade kostnader och hotande effektbrist?
ip · H310340 · 2016-01-27 00:00:00 — Interpellation 2015/16:340 Våld i nära relationer av (M) till Statsrådet (S) Alliansregeringen tillsatte en nationell samordnare som fick i uppdrag att åstadkomma en kraftsamling för att motverka våld i nära relationer. Betänkandet Våld i nära relationer - en folkhälsofråga presenterades och innehåller en mängd förslag på olika områden. Den nuvarande S-MP-regeringen tillträdde . Denna regering kallar sig för en feministisk regering och uppger i sin budget att det är högt prioriterat att förebygga och motverka våld och andra övergrepp mot kvinnor. Trots att det gått regeringen tillträdde har den endast presenterat två enstaka förslag inom området. Då betänkandet Våld i nära relationer – en folkhälsofråga presenterade en mängd förslag så kan detta inte på något sätt vara prioriterat av regeringen. Regeringen uppger att övriga förslag bereds i . Regeringen lämnade sin propositionsförteckning som sträcker sig till . På denna förteckning finns inte förslag från nämnda betänkande med, vilket innebär att den feministiska regeringen inte åstadkommer lagförslag . Detta är ett stort misslyckande, inte minst med tanke på att i genomsnitt mördas 17 kvinnor av en man som de har eller har haft en nära relation med. Mina frågor till statsrådet är: Anser statsrådet att det är rimligt att det ska ta för att komma med förslag inom ett område som regeringen påstår sig prioritera? När kommer statsrådet och regeringen att presentera dessa förslag, blir det eller kommer det att dröja ännu längre?
ip · H310341 · 2016-01-27 00:00:00 — Interpellation 2015/16:341 Ökade drivkrafter för ett längre arbetsliv av (M) till Socialförsäkringsminister (S) sa ja till allianspartiernas förslag om riktlinjerna för den ekonomiska politiken, utgiftsramarna och beräkningen av statens inkomster . Därmed sa nej till regeringens förslag i budgetpropositionen. Då ställde sig bakom Alliansens förslag vad gäller rambeslutet samt riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken ankommer det på regeringen att verkställa denna politik. riktade i samband med detta ett tillkännagivande om vikten av att inom ramen för pensionsöverenskommelsen öka drivkrafterna för ett längre yrkesliv bland annat genom att se över gränserna för inkomstgrundande allmän pension, för tidigare uttag av garantipension och äldreförsörjningsstöd samt för uttag av pension som grundas på avdragsgill avgift. Mina frågor till socialförsäkringsminister är: Vad har socialförsäkringsministern gjort för att tillgodose tillkännagivande ? Vilka förslag har socialförsäkringsministern för att, inom ramen för pensionsöverenskommelsen, öka drivkrafterna för ett längre yrkesliv?
ip · H310342 · 2016-01-27 00:00:00 — Interpellation 2015/16:342 Kvinnor på flykt av (M) till Statsrådet (MP) Vi har fått rapporter om att det finns utrikesfödda flickor som lever i barnäktenskap och tvångsäktenskap i . Vi hör om övergrepp mot flickor och kvinnor i flyktingläger. Vi läser om flickor och kvinnor i flyktingläger som har blivit traumatiserade av väpnade konflikter. hör vi väldigt lite om hjälpen som riktar sig till människor på flykt, och då särskilt den hjälp som riktar sig specifikt till flickor och kvinnor. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur säkerställer statsrådet att hjälp kommer kvinnorna till del? Vilka konkreta åtgärder som riktar sig specifikt till flickor och kvinnor har statsrådet vidtagit?
ip · H310344 · 2016-01-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:344 EU:s nya direktiv för fordonsbesiktning av (M) till Statsrådet (S) Med anledning av EU:s nya direktiv för fordonsbesiktning har det uppstått en diskussion om att eventuellt förändra de nationella reglerna för svensk fordonsbesiktning, för fordon under tre och . De nya EU-direktiven fungerar som en heltäckande miniminivå i hela unionen där kontrollbesiktning av fordon måste ske enligt modellen 4–2–2. Det innebär att ett nytt fordon måste besiktigas , och därefter måste det besiktigas etcetera. EU:s minimikrav är således lägre ställda än i där modellen 3–2–1 är gällande för fordon under tre och . Det har kommit indikationer från regeringen om att eventuellt sänka de svenska besiktningskraven till EU:s nya miniminivå. höga säkerhets- och miljökrav i kombination med en frekvent besiktning av den svenska fordonsparken har bidragit till att göra de svenska vägarna säkrare och att minska fordonens miljöpåverkan. EU:s minimikrav gör att äldre bilar enbart kontrolleras , vilket gör att underhåll och nödvändiga reparationer kan utebli. Forskning i andra EU-länder visar att de minskade besiktningskostnaderna, som en övergång till 4–2–2 skulle innebära för de enskilda fordonsägarna, inte kompenserar de ökade samhällskostnader som kommer till följd av färre besiktningar. Säkerheten på de svenska vägarna kan försämras om 4–2–2-modellen införs. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Hur ämnar statsrådet gå vidare med regelverket för fordonsbesiktning, och ser statsrådet några risker med en eventuell övergång från 3–2–1-modellen till 4–2–2-modellen?
ip · H310345 · 2016-01-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:345 Vård och behandling för dem som har psoriasis av (M) till Statsrådet (S) skrev jag en skriftlig fråga till statsrådet om vad statsrådet avser att göra för att förbättra villkoren för och behandlingen av dem som lider av psoriasis. Svaret jag fick var bland annat följande: ”I samband med budgetpropositionen beslutade om en fyraårig satsning för att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar. Satsningen pågår mellan åren 2014–2017 och omfattar totalt . Regeringen har inom ramen för satsningen utarbetat en nationell strategi för att förebygga och behandla kroniska sjukdomar tillsammans med företrädare för patientorganisationer, professionens organisationer, myndigheter och landsting.” ”I budgetpropositionen föreslår regeringen att ytterligare ska fördelas för insatser som förbättrar vården för personer med kroniska sjukdomar. Regeringen avser att beslut om användningen av dessa medel .” Det är bra att regeringen satsar på att förebygga och behandla kroniska sjukdomar. Men vi vet alla att det är många som lever med kroniska sjukdomar, och det framgår inte av svaret hur dessa satsningar hjälper just personer som lider av psoriasis. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt skulle dessa satsningar förbättra för just patienter med psoriasis ?
ip · H310346 · 2016-01-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:346 Militärt hot mot av (KD) till Försvarsminister (S) I inbjudan till markstridsdagarna 2016 gör arméchefen ett uttalande som fick stort genomslag i medierna. Bedömningen har varit att inget direkt militärt hot föreligger mot . Arméchefens bedömning är dock en annan. Han skriver i inbjudan att ”det omvärldsläge som vi upplever och som också framgår av inriktningsbeslutet leder till slutsatsen att vi kan vara i krig . För oss inom armén gäller att med all kraft vi kan uppbringa genomföra det som framgår av de politiska besluten.” Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Instämmer ministern i arméchefens bedömning ”att vi kan vara i krig ”? Om så är fallet, finns det i så fall beslut och omprioriteringar som behöver göras? Finns det anledning att låta Försvarsberedningen börja arbeta , med tanke på ”det omvärldsläge vi upplever” och ”slutsatsen att vi kan vara i krig ”?
ip · H310347 · 2016-01-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:347 Världens högsta marginalskatter av (M) till Finansminister (S) har gått om i och har numera världens högsta marginalskatter. Till det kommer att breda löntagargrupper får höjd statlig inkomstskatt. Till exempel får hälften av alla poliser och fyra av tio barnmorskor höjd skatt. Höjda marginalskatter motiveras ofta populistiskt med att ”de rika kan betala”. Begreppet miljoninkomster används flitigt, även om skattehöjningen sker på väsentligt lägre inkomster än så. Bortom retoriken ligger dock en realitet där marginalskatterna negativt påverkar utbildning, entreprenörskap och arbetade timmar. I konkurrens om kvalificerad arbetskraft med andra länder riskerar också höga marginalskatter att försvåra för framväxten av fler jobb och företag i . Regeringen argumenterar ofta mot skattelättnader på enkla jobb med att man inte vill ha låglönejobb. Hur de med samma ekonomiska logik argumenterar för höjda skatter på kvalificerade jobb är svårt att få ihop. De negativa konsekvenserna skulle möjligen kunna motiveras av ett offentligfinansiellt behov. En genomgång av ledande ekonomer visar dock att den höjda marginalskatterna inte ger något tillskott till statskassan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister hur hon bedömer att höjningen av marginalskatterna kommer att påverka antalet arbetade timmar i och vilka positiva effekter hon ser att världens högsta marginalskatter innebär.
ip · H310348 · 2016-01-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:348 Ökade kostnader för slopande av bortre parentesen av (L) till Finansminister (S) De ökade kostnaderna för sjukförsäkringen är ett stort orosmoln för . beräknas sjukskrivningarna öka kraftigt och kostnaderna bedöms att stiga med . Detta kommer att belasta de offentliga finanserna hårt. I det här läget är det viktigt att genomföra reformer som minskar sjukfrånvaron. Regeringen väljer att göra tvärtom och slopar nu den bortre parentesen i sjukförsäkringen. Det är en förändring som väntas leda till fler sjukskrivna. Till och med regeringens egna experter och myndigheter, exempelvis , bedömde att sjukskrivningarna skulle öka i och med ett avskaffande av bortre parentesen. Kostnaden för ett avskaffande av den bortre parentesen bedömde regeringen till 300 miljoner. Jag påtalade redan under budgetdebatten för finansministern att pengarna inte skulle räcka, då man inte tog in de dynamiska effekter en sådan förändring skulle skapa. , , menar nu att den faktiska kostnaden för slopandet av den bortre parentesen ligger kring 2 miljarder, då 4 000 helårsarbeten försvinner till följd av den borttagna tidsgränsen. Även delar ESV:s bild av effekten på de offentliga finanserna. Mot den bakgrunden vill jag ställa tre frågor till finansminister : Vad är finansministerns nuvarande bedömning av kostnaden för att avskaffa den bortre parentesen? Avser finansministern att fullt ut finansiera en eventuellt ökad beräknad kostnad för att avskaffa den bortre parentesen? Vilka åtgärder, om några, vidtar finansministern för att minska diskrepansen i kostnadsberäkningar av skilda reformer mellan regeringens myndigheter och ?
ip · H310349 · 2016-01-28 00:00:00 — Interpellation 2015/16:349 RUT-avdragets sysselsättningseffekter av (M) till Finansminister (S) publicerade statistik över svenskarnas användning av RUT-avdraget som visar att 668 000 svenskar, var åttonde sysselsatt svensk, anlitar hjälp med hushållsnära tjänster. Branschen bedöms anställa över 20 000 personer, många av dem utrikes födda som annars har svårt att komma in på arbetsmarknaden. ser vi en växande integrationsutmaning, där det i genomsnitt tar en nyanländ att komma i arbete här i . Här ser jag en möjlighet men det gör inte nuvarande regering. trädde regeringens försämringar av RUT-avdraget i kraft, där avdraget halveras och vissa tjänster undantas från avdrag. Finansministern har påtalat hur få som påverkas , men med det står det helt klart att regeringens politik spelar roll för branschens utveckling. anordnade jag ett seminarium här i om framtidens hushållsnära tjänster. Finansministern var inte på plats, men intresset från företagare i branschen var enormt. Över 60 företagare kom för att diskutera hur vi kan se till att jobben blir fler i . En av deltagarna ställde den öppna frågan om vad som var det värsta utfallet av ett utbyggt RUT-avdrag. Ingen närvarande hade något svar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister hur hon hade velat besvara frågan om konsekvenserna av ett utbyggt RUT-avdrag. Vad ser finansministern är det värsta som kan hända om fler använder RUT-avdraget?
ip · H310350 · 2016-01-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:350 Kvarkens färjetrafik av (M) till Statsrådet (S) Färjetrafiken över Kvarken mellan och sparar såväl restid som utsläpp. I stället för att åka runt hela för att ta sig till kan invånarna i ta färjan över Kvarken. Färjetrafiken skapar en naturlig kontakt mellan och , vilket möjliggör ekonomisk och kulturell integration mellan våra länder. Det svenska EU-inträdet har inneburit mycket positivt för vårt land, men för färjetrafiken i Kvarken har det resulterat i att taxfreebutikerna ombord på färjorna har försvunnit. Taxfree har varit en stor intäktskälla, och bär sig tyvärr inte trafiken på kommersiella grunder. Under Alliansens tid vid regeringsmakten drev man frågan om att bygga en ny färja för trafiken mellan och . Tillsammans med dessa kommuner och EU skulle staten kunna bygga en modern färja som klarar komfortkraven från passagerarna och isen . har det kommit signaler om att projektet inte är med som ansökan till . Den nuvarande regeringen måste bestämma sig hur man ska agera. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet och regeringen vidta för att stötta byggandet av en ny färja som ska trafikera sträckan –?
ip · H310351 · 2016-01-29 00:00:00 — Interpellation 2015/16:351 Byggstart för Norrbotniabanan av (C) till Statsrådet (S) Regeringen har tidigare uttalat att den vill börja bygga Norrbotniabanan under innevarande mandatperiod, vilket innebär att det blir en byggstart om senast . Detta står i bjärt kontrast till den information som ger uttryck för i medierna (artiklar i , och ). deklarerar byggstart först i slutet av den nationella planperioden, och det betyder med andra ord att det första spadtaget tas om 10–. Enligt verkets kommunikationsdirektör saknas finansiering, och dessutom är utrymmet för nya projekt begränsat. Då behovet är stort vad gäller underhåll av vägar och järnvägar kommer i första hand att ta hand om befintlig infrastruktur och dessutom färdigställa redan påbörjade projekt. Det är dock tydligt att budskapen om Norrbotniabanans framtid skiljer sig något mellan ansvarigt statsråd och den statliga myndighet som ministern är ansvarig för. Med anledning av detta vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Vad är enligt statsrådet orsaken till att regeringen och kommer med så olika uppgifter om byggstarten för Norrbotniabanan? Avser statsrådet att verka för att regeringen ska tillskjuta de medel som behövs för att infria statsrådets vallöfte om att påbörja bygget av banan om senast ?