frsrdg · H404JO1 · 2016-11-09 00:00:00 — Av denna framgår att han höll sig fast runt rygg- stödet i bilen med sitt handfängsel och tog spjärn mot bilens golv när de var framme vid ambassaden, och att poliserna lyfte ut honom ur bilen. Då han väg- rade sätta ned fötterna bars han till ambassadens port där han återigen vägrade sätta ned fötterna. Han hade skador på handlederna och ena överarmen efter besöket. Det finns enligt min mening inte underlag för slutsatsen att poliserna använde mer våld än vad som varit tillåtet enligt bestämmelsen i 24 kap. 2 § , dvs. vad som var försvarligt för att upprätthålla ordningen under transporten och besöket vid ambassaden. Jag anser dock att det är tveksamt om detta tillvägagångssätt vid ett ambassadbesök är förenligt med föreskriften att verkställighet ska genomföras på ett humant och värdigt sätt. Jag har i ett beslut som meddelats uttalat att det är oklart vilket lagstöd har för att mot en förvarstagens vilja genomföra ett besök på en ambassad, och att detta självklart är otillfredsställande (dnr 2488-2014). Mot den bakgrunden överlämnade jag beslutet till . Det nu ak- tuella ärendet visar att i vissa fall använder våld för att ge- nomföra ambassadbesök. Det förhållandet ger en ytterligare grund för min upp- fattning att ett förtydligande av utlänningslagen är nödvändigt så att det klart framgår vilka tvångsåtgärder polisen kan vidta som ett led i verkställigheten av U T L Ä N N I N G S Ä R E N D E N 2016/17:JO1 den som är tagen i förvar. Jag överlämnar även detta beslut till Justitiedeparte- mentet. Med de delvis kritiska uttalanden jag gjort ovan avslutas ärendet. Kritik mot för att ha tagit ställning till en asylsökandes ålder innan det slutliga beslutet i ärendet fattades (Dnr 539-2015) Beslutet i korthet: ansökte M.S. om asyl i och upp- gav att han var . fann vid en inledande åldersbedöm- ning inte anledning att ifrågasätta den ålder han uppgett och registrerade att han var född . avslog hans ansökan och beslutade att utvisa honom. I beslutet gjorde verket bedömningen att M.S. inte gjort sin ålder sannolik, och i samband med beslutet registrera- des han som fyllda . En migrationsdomstol upphävde be- slut och återförvisade målet till för fortsatt handläggning. Beslutet motiverades med att det saknats tillräckligt underlag i målet för att göra en bedömning av M.S:s ålder. fortsatte handlägg- ningen av M.S:s asylärende, men ändrade inte M.S:s ålder utan lät honom fortsatt vara registrerad som vuxen. Efter ytterligare utredning i åldersfrågan avslog hans ansökan . JO har tidigare uttalat att utgångspunkten vid en bedömning av om en sökande är vuxen eller underårig bör vara att bedömningen ska göras i sam- band med att ett beslut fattas i asylärendet. Fram till dess bör den ålder som sökanden uppgett vid ansökningstillfället godtas, om det inte är alldeles up- penbart att uppgiften är felaktig. Enligt JO borde ha ändrat M.S:s registrerade ålder till den han själv uppgett efter det att verkets beslut upphävts och handläggningen av asylärendet fortsatte. kritiseras för att verket genom att inte åter registrera M.S. som underårig i praktiken tagit ställning till hans ålder innan man fattade ett slutligt beslut i asylärendet. Asylsökande som är och inte har sina föräldrar eller någon annan vårdnadshavare med sig (s.k. ensamkommande barn) har vissa rättigheter un- der asylprocessen, t.ex. rätt till god man, skolgång och boende med stöd. Ål- dern har även betydelse för hur hanterar asylärendet. Om ärendet gäller någon som är , ska verkets prövning göras med beak- tande av barnets bästa och med en något generösare bedömning av om det finns ömmande omständigheter än vad som gäller för vuxna. (Se 1 kap. 2 och 10 §§ och 5 kap. 6 § utlänningslagen.) 2016/17:JO1 U T L Ä N N I N G S Ä R E N D E N ansökte om asyl i och uppgav att han var . fann vid en inledande åldersbedömning inte anledning att ifrågasätta den ålder han uppgett och registrerade att han var född . I ett beslut avslog M.S:s asylansökan och beslutade att utvisa honom. Verket gjorde bedömningen att M.S. inte gjort sin ålder sannolik. Han registrerades i samband med beslutet som fyllda och därmed vuxen. hade innan beslutet fattades hämtat in ål- dersutredning i form av tandröntgen och ett yttrande från i den kommun där M.S. Förvaltningsrätten i , migrationsdomstolen, upphävde beslut och visade målet åter till Migra- tionsverket för fortsatt handläggning. Domstolen angav att det saknats tillräck- ligt underlag i målet för att göra en bedömning av M.S:s ålder och att rekom- mendationerna i ställningstagande i fråga om medicinska ål- dersbedömningar för barn i övre tonåren borde ha tillämpats. Ytterligare utred- ning i form av en pediatrisk undersökning och röntgen av handskelett borde alltså ha utförts innan tog ställning i åldersfrågan. fortsatte handläggningen av M.S:s asylärende men änd- rade inte M.S:s ålder utan lät honom fortsatt vara registrerad som vuxen. fattade ett nytt beslut där M.S:s asylansökan avslogs. I beslutet angavs att M.S. inte gjort sannolikt att han var underårig. Beslutet vann laga kraft . , gruppledare för utredningsenheten inom i Bot- kyrka kommun, förde i en anmälan till JO fram klagomål mot för lång handläggningstid i ärendet och för att inte hade änd- rat M.S:s ålder efter det att domstolen återförvisat målet. Hon anförde att åt- gärden att inte registrera M.S. som fått till följd att han bl.a. gått miste om rätten till god man och att hans ärende inte handlagts i enlighet med rutiner för barnärenden. (generaldirektören ) yttrade sig över an- mälan. I fråga om handläggningstiden anförde verket bl.a. följande. Vare sig inför det första eller det andra beslutet fanns det någon vårdgivare som var villig att utföra en pediatrisk undersökning. Möjligheten att hitta någon som var villig att utföra en handledsröntgen var också ytterst begränsad, och väntetiden för att få genomgå en sådan undersökning var cirka . Mot denna bakgrund ansåg att det fanns tillräckligt beslutsun- derlag för att ta ställning till sökandens ålder i det beslut som sedan överklaga- des. Beslut i asylärendet fattades , och åldersbeslutet fattades i samband med detta. Efter migrationsdomstolens återförvisning med- delade ett nytt beslut . Under åtta av dessa månader inväntade verket genomförandet av handledsundersökningen. U T L Ä N N I N G S Ä R E N D E N 2016/17:JO1 Verket uppmanade vårdgivarna att prioritera ärendet men kan inte påverka de- ras resurser och prioriteringar. anser att de handläggningsåt- gärder som verket haft möjlighet att påverka har vidtagits skyndsamt i ärendet. När det gällde frågan om att inte ändra M.S:s registrerade ålder till den ålder han uppgett efter att migrationsdomstolen återförvisat målet gjorde verket be- dömningen att myndighetens agerande var förenligt med gällande rätt och ver- kets vägledande dokument i frågan. Migrationsdomstolens beslut om återför- visning innebar enligt verkets mening att det fortfarande stod verket fritt att under den nya handläggningen betrakta M.S. som vuxen eftersom migrations- domstolen inte bedömt sökandens ålder utan enbart underlaget för bedöm- ningen av hans ålder. Vidare hade utredningarna om sökandens ålder visat att han varit myndig under hela vistelsen i . I yttrandet framhöll särskilt att myndighetens beslut om en asylsökandes ålder inte är bindande för skolan, eller sjukvår- den. De är – oavsett vilken bedömning verket gjort – fria att behandla en sö- kande som underårig eller som vuxen, i vart fall fram till dess att beslutet vinner laga kraft. Det betyder att överförmyndaren kan utse en god man och kommu- nen kan besluta om t.ex. skolplacering, oavsett verkets inställning till och be- dömning i åldersfrågan. I ett beslut anförde JO Renfors följande. Av 7 § förvaltningslagen framgår att ett ärende där någon enskild är part ska handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten efter- sätts. När ett ärende har återförvisats från en högre instans för prövning i sak bör det behandlas särskilt skyndsamt eftersom en materiell prövning ska göras. Därutöver gäller att ärenden som rör barn bör prioriteras. Den totala handläggningstiden i M.S:s asylärende har varit lång. Med hän- syn till den redogörelse som lämnat anser jag dock inte att det finns underlag för någon kritik mot i denna del. handläggning av åldersfrågan efter återförvisningen JO har tidigare uttalat att utgångspunkten vid en bedömning av om en sökande är vuxen eller underårig bör vara att bedömningen ska göras i samband med att ett beslut fattas i asylärendet. Fram till dess bör den ålder som sökanden uppgett vid ansökningstillfället godtas, om det inte är alldeles uppenbart att uppgiften är felaktig. JO 2013/14 s. 361, dnr 4107-2011, och JO 2015/16 s. 361, dnr 6942-2013.) I rättsliga kommentar om åldersbedömningar i asylären- den (SR 35/2015) anges också att verket som huvudregel ska ta ställning till frågan om sökanden är vuxen eller underårig i samband med att beslut fattas i asylärendet. Enligt kommentaren kan det finnas skäl att göra undantag från re- geln bl.a. i uppenbara fall och i fall där det finns bevisning som strider mot sökandens muntliga uppgifter. Den ålder som anges vid ansökningstillfället är 2016/17:JO1 U T L Ä N N I N G S Ä R E N D E N den som i normalfallet ska registreras. Den rättsliga kommentaren har i huvud- sak samma innehåll som verkets två tidigare rättsliga ställningstaganden i frå- gan om när en åldersbedömning ska göras och vilken ålder som ska registreras. Av utredningen framgår att migrationsdomstolen upphävde Migrationsver- kets beslut med motiveringen att det saknades tillräckligt underlag i målet för att göra en bedömning av M.S:s ålder, vilken hade väsentlig betydelse för hur frågan om asyl skulle bedömas. Domstolen underkände alltså Migrationsver- kets ställningstagande i åldersfrågan på den utredning som fanns tillgänglig. Beslutet att upphäva verkets beslut och återförvisa ärendet innebar att hand- läggningen av asylärendet skulle fortsätta. Det finns inte någon ny utredning eller någon omständighet som motiverar ett avsteg från principen om att ett ställningstagande i åldersfrågan ska göras i samband med avgörandet av ett asylärende. Något sådant skäl har inte heller förts fram av . Mot den bakgrunden borde enligt min mening ha ändrat M.S:s registrerade ålder till den han själv uppgett när handläggningen av asylärendet fortsatte. ska kritiseras för att verket, genom att inte åter registrera M.S. som underårig, i praktiken tagit ställning till hans ålder innan man fattade ett slutligt beslut i asylärendet. Uppföljning av bl.a. långa handläggningstider i tillståndsärenden (Dnr 2132-2015) Beslutet i korthet: är det många som har vänt sig till JO med klagomål på långsam handläggning hos och på att det är svårt att komma i kontakt med handläggare där. JO har granskat dessa frågor generellt och i två beslut fick kritik för långa handläggningstider i bl.a. ären- den om uppehållstillstånd på grund av anknytning och arbete, liksom för bristande service och tillgänglighet. JO har därefter ägnat fortsatt uppmärksamhet åt dessa frågor genom en särskild uppföljning av de åtgärder vidtagit för att komma till rätta med handläggningstiderna och för att förbättra servicen för de sö- kande. Uppföljningen visar bl.a. att handläggningstiderna i ärenden om uppe- hållstillstånd på grund av anknytning har ökat ytterligare, trots åtgärder från sida. JO drar slutsatsen att orsakerna till att handläggningstiderna är långa till stor del ligger utanför kontroll och uttalar därför inte någon kritik mot verket. Situationen är dock allvarlig. Det yt- tersta ansvaret för att kan fatta beslut inom rimlig tid och inom författningsreglerade tidsfrister ligger hos regering och riksdag. JO överlämnar därför sitt beslut till . U T L Ä N N I N G S Ä R E N D E N 2016/17:JO1 har kontinuerligt arbetat med att förbättra servicen och tillgängligheten för de sökande. JO förutsätter att verket fortsätter att utveckla och följa upp dessa frågor. JO finner inte skäl att göra några ytterligare uttalanden om verkets service och tillgänglighet. I ett beslut anförde JO Renfors följande. kom det in ovanligt många klagomål till JO om långa handlägg- ningstider hos . Klagomålen gällde framför allt ärenden om uppehållstillstånd på grund av anknytning men även bl.a. ärenden om uppe- hållstillstånd på grund av arbete och ärenden om uppehållskort. Med anledning av klagomålen inledde jag en granskning av Migrations- verkets handläggningstider –2013. Av granskningen framgick att handläggningstiderna i dessa ärendeslag i många fall var orimligt långa och inte sällan kraftigt överskred de tidsfrister som anges i utlänningsförordningen. Granskningen visade också att det fanns en avsevärd skillnad i handläggningstid mellan webbansökningar och pappers- ansökningar. De uppgifter som lämnade indikerade dessutom att enkla ärenden prioriterades på bekostnad av mer omfattande eller kompli- cerade ärenden på ett sätt som inte var acceptabelt. I ett beslut (JO 2015/16 s. 326, dnr 5497-2013) kri- tiserade jag för de långa handläggningstiderna och för att för- fattningsreglerade tidsfrister regelmässigt överskreds. fick också kritik för att verket valt att prioritera webbansökningar före pappersan- sökningar i strid med likhets- och objektivitetsprinciperna i regeringsformen. Jag fann skäl att noga följa utvecklingen på området. Jag noterade också att det certifieringssystem för arbetsgivare som Migra- tionsverket hade infört medförde att det uppstod en viss skillnad i handlägg- ningen av ansökningar om uppehållstillstånd på grund av arbete, och att det kunde finnas skäl att även följa upp detta. kom det också in ovanligt många klagomål som rörde brister i Mi- grationsverkets service och tillgänglighet. Klagomålen handlade om att det var svårt att få kontakt med verket, att tjänstemän regelmässigt kopplade bort sina telefoner, att meddelanden med önskemål om återuppringning inte åtgärdades och att mejl inte besvarades. Jag valde att utreda ett av dessa klagomål närmare och att vid denna utredning även granska möjligheterna generellt för enskilda att komma i kontakt med verket per telefon och mejl. Av utredningen framgick bl.a. att hade haft problem med att hantera enskildas telefonsamtal och mejl på ett godtagbart sätt. Verket hade gjort vissa förändringar i verkets kundtjänst, men klagomålen till JO visade att enskilda ändå inte fick kontakt med personal vid verkets olika enheter inom rimlig tid. 2016/17:JO1 U T L Ä N N I N G S Ä R E N D E N I ett beslut (JO 2015/16 s. 340, dnr 3549-2013) kri- tiserade jag för att ha brustit i service och tillgänglighet och fann skäl att ägna fortsatt uppmärksamhet åt frågan. besökte jag och mina medarbetare i syfte att bl.a. följa upp besluten om verkets handläggningstider, service och tillgäng- lighet. Vid besöket redogjorde generaldirektören och hans medarbetare för den omorganisation som genomfört . Det kom fram att en nyinrättad kvalitetsavdelning hade fått ansvar för att bygga stabila system och standarder för bl.a. tillståndsverk- samhet och för service och bemötande. Vidare lämnades information om bl.a. följande. hade som målsättning att genom resursförstärkningar och en översyn av arbetssättet minska balansen på 108 000 tillståndsärenden till 58 000 , vilket borde medföra godtagbara handläggningstider i slu- tet av året. Verkets insatser inriktades särskilt mot de äldsta ärendena. Verket prioriterade inte längre webbansökningar före pappersansökningar, och syste- met med certifierade arbetsgivare skulle sannolikt tas bort eftersom handlägg- ningstiderna överlag var korta för kompletta ansökningar om uppehållstillstånd för arbete. För att möta kraven på service och tillgänglighet fortgick förändringen av kundtjänsten, och man arbetade med att inrätta enhetliga servicecenter för be- sök och förbättra myndighetens webbplats. Trots åtgärder fortsatte det att komma in många klagomål till JO om långa handläggningstider och bristande service och tillgänglighet. bjöd jag in till ett nytt möte för att ytterligare följa upp besluten . Mot bakgrund av den kraf- tiga ökningen av antalet människor som sökte sig till under andra hälf- ten av 2015 ville jag även informera mig om verkets handläggningstider för asylansökningar och om verkets strategier för att hantera den uppkomna situ- ationen. operativa chef med medarbetare infor- merade bl.a. om följande. Den kraftigt ökade migrationen innebar bety- dande utmaningar för . gick Migra- tionsverket i stab, och infördes beredskapsstandarder för den inledande delen av processen i asylhandläggningen. införde gränskontroller vid inre gräns och id- kontroller för resande med kollektiva färdmedel från . Det totala an- talet asylsökande i uppgick till 163 000, varav 134 000 kom . U T L Ä N N I N G S Ä R E N D E N Antalet öppna asylärenden ökade Den genomsnittliga handläggningstiden ökade (4,7 månader) 2014 (7,6 månader) 2015. tionsverket bedömde att handläggningstiden skulle fortsätta att öka och uppgå innan en vändning kunde förväntas. effektivisera handläggningen och förkorta handläggningstiderna nyrekryterade verket medarbetare till asylprövningen. Man arbetade även med att digitalisera ansökningsprocessen och förändra sitt arbetssätt. Övriga tillståndsärenden, uppehållskort och medborgarskap målsättning att avgöra ett stort antal ärenden om uppehålls- tillstånd på grund av anknytning brast på grund av att handläggarna behövdes i mottagningssystemet för asylsökande. Antalet öppna ärenden i ba- lans ökade med –. Medianhandläggningstiden ökade (4,1 månader) (9,2 månader). Prognosen var att de långa handläggningstiderna skulle fortsätta Myndigheten prioriterade inte ärenden efter ansökningens form, men på grund av den uppkomna situationen hade verket inte möjlighet att skicka elektroniska ansökningar till ambassaderna för intervjuer så snabbt som man hade önskat. Detta ledde till att pappersansökningar som lämnades direkt till ambassaderna i vissa fall handlades snabbare än elektroniska ansökningar. För att komma till rätta med detta hade man påbörjat en avarbetningsinsats. hade även satt igång ett utvecklingsarbete för att bl.a. för- enkla arbetsprocessen inom tillståndsprövningen. Den personal som lånats ut till asylprövningen var tillbaka på sina ordinarie enheter och ytterligare rekry- teringar hade genomförts. Vidare har myndigheten beslutat att anställda inom tillståndsprövningen inte ska lånas ut till andra verksamheter och att det ska finnas en tydlig skiljelinje mellan asyl- och tillståndsprövningen. Antalet öppna ärenden om uppehållstillstånd på grund av arbete ökade med ningstiden ökade (2,6 månader). redovisades till JO inför mötet framgick att utvecklingen bl.a. berodde på att man prioriterat att avgöra äldre ärenden, och att detta också resulterat i att an- delen äldre ärenden hade sjunkit. Prognosen var att antalet öppna ärenden skulle mer än halveras från till . Systemet med certifierade arbetsgivare hade ännu inte avskaffats men skulle ersättas med ett serviceåtagande . det kommer att gälla alla ansökningar av samma slag. När det gällde medborgarskapsärenden hade verket haft svårt att upprätt- hålla sin produktivitet. För att effektivisera handläggningen hade man börjat förändra sitt arbetssätt. Av de statistikuppgifter som JO tog del av inför mötet framgick att utveck- lingen av handläggningstiderna för ansökningar om uppehållskort var positiv men att den var negativ för ansökningar om permanenta uppehållskort. båda ärendeslagen var handläggningstiderna fortfarande långa. 2016/17:JO1 U T L Ä N N I N G S Ä R E N D E N uppgav att man fortsatte det pågående arbetet med att för- bättra sin service och tillgänglighet, bl.a. genom att vidareutveckla informa- tionen på myndighetens webbplats om aktuella handläggningstider och möjlig- heten för den sökande att via en säker inloggning få information om sitt ärende. uppgav att den uppgift som ofta förekommer i anmäl- ningar till JO om att det inte finns någon handläggare hos som ansvarar för sökandens ärende sannolikt beror på brister i kommunika- tionen mellan och den sökande. Detta har lett till att kommu- nikations- och bemötandefrågor lyfts ytterligare inom myndigheten och kom- mer att följas upp. Det finns alltid en handläggare som ansvarar för ärendet, och det går alltid att se vem som för tillfället ansvarar för ärendet. När jag inledde den granskning som redovisats inledningsvis låg handlägg- ningstiderna för asylärenden på en rimlig nivå och var på väg ned. De föran- ledde därför inte några synpunkter från min sida. Den kraftigt ökade migrationen har emellertid lett till en helt ny situation för . tvingades verket att frångå ordinarie rutiner i den inledande handläggningen. Vissa åtgär- der som normalt vidtas tidigt i handläggningen av ett asylärende sköts därför regelmässigt upp. Även om antalet inkommande asylansökningar nu har gått ned till en mer normal nivå visar egna prognoser att hand- läggningstiderna kommer att bli mycket långa. Mot bakgrund av situationen på asylområdet har jag för avsikt att inom ra- men för ett initiativärende granska handläggning av asyl- ärenden . Handläggningstider i ärenden om övriga tillstånd, uppehållskort och medborgarskap Handläggningstiderna i ärenden om uppehållstillstånd på grund av anknytning var –2013 mycket långa och har, trots åt- gärder från sida, ökat ytterligare. Möjligheten att korta hand- läggningstiderna med de åtgärder som vidtagits i form av bl.a. omorganisation, resursförstärkning och förändrat arbetssätt påverkades givetvis av den omför- delning av resurser till mottagningssystemet som var tvungen att genomföra . Långa handläggningstider i rad ökar också belastningen på en myndighet på olika sätt, inte minst genom ett ökat antal samtal och klagomål från enskilda. Detta gör det naturligtvis svårare att komma till rätta med en redan besvärlig situation. Det finns visserligen skäl att tro att handläggningstiderna kommer att kunna kortas bl.a. för att tillståndsprövningen har återfått personal som lånats ut och förstärkt sin bemanning. Tiderna ligger dock i ett mycket stort antal ärenden på en nivå långt U T L Ä N N I N G S Ä R E N D E N 2016/17:JO1 över den tidsfrist som gäller enligt 4 kap. 21 a § utlänningsför- ordningen. beslut i ärenden om uppehållstillstånd på grund av an- knytning har stor betydelse för de sökande och deras anhöriga. Att de långa handläggningstiderna drabbar enskilda hårt framgår tydligt i de anmälningar som kommer in till JO och i de telefonsamtal som JO får från personer som väntar på beslut från . Ovissheten om man kommer att kunna återförenas i är svår och det förhållandet att man ofta måste leva åt- skilda innebär en stor påfrestning, särskilt för barn- familjer och för dem som står i begrepp att bilda familj. Det kan inte nog fram- hållas att det i en verksamhet som så tydligt påverkar enskildas liv är av stor vikt att ärenden kan avgöras inom rimlig tid. Det är givetvis oacceptabelt att handläggningstiderna i en sådan verksamhet ligger över, eller mycket över, författningsreglerade tidsfrister. Även i ärenden om uppehållskort överskrider handläggningstiderna i många fall kraftigt den tidsfrist som gäller enligt 3 a kap. 7 § utlännings- förordningen, och det förekommer fortfarande långa handläggningstider i ären- den om uppehållstillstånd på grund av arbete. Därutöver kan jag konstatera att handläggningstiderna för ansökningar om medborgarskap har ökat. I samband med att kritiserades för långa handläggningsti- der 2013 konstaterade jag att varje myndighet har en skyldighet att se till att författningsreglerade uppgifter utförs på ett godtagbart sätt, och att det finns en beredskap för att i rimlig utsträckning kunna hantera oförutsedda händelser (se JO 2015/16 s. 326, dnr 5497-2013). Jag uttalade dock också att Migrationsver- ket inte skulle kunna lastas för handläggningstider som helt har sin förklaring i sådana omständigheter.