frsrdg · H304ER1 · 2016-03-16 00:00:00 — Alla parter uppmanades att agera snabbt och konstruktivt för att slutföra förhandlingarna och säkerställa en snabb anslutning av Europeiska Unionen till om de mänskliga rättigheterna. Ett antal rekommendationer gavs till EU, till ministerkommittén i och till den parlamentariska församlingen, i syfte att ytterligare fullfölja skapandet av ett gemensamt område till skydd för mänskliga rättigheter och för att säkerställa komplementaritet och enhetliga standarder, samt för att tillse övervakningen av deras genomförande. 2.2.2 Brådskande debatt: Terroristattackerna i : tillsammans för ett demokratiskt svar Rapport 13648, Resolution , Rekommendation 2061 Med anledning av terroristattackerna i beslutade församlingen vid den första delsessionen att hålla en brådskande debatt. I de texter som antogs betonades att åtgärder som syftar till att stärka kampen mot terrorism måste vidtas med full respekt för de mänskliga rättigheterna och åtföljas av förebyggande åtgärder som syftar till att utrota grunderna för radikalisering och religiös fanatism. Likaså betonades vikten av att bekämpa den framväxande antisemitismen. Debatten kom till stor del att handla om balansen mellan yttrandefrihet och respekten för olika religioner. En majoritet menade att yttrandefriheten inte fick inskränkas medan andra ansåg att bilderna i varit på gränsen till vad som kunde accepteras. (SD) framförde att attackerna i var en attack på grundläggande demokratiska värden. Utvecklingen var oroande inte minst när det gällde den alltmer omfattande resandeverksamheten och risken för att individer som tränats och ingått i t.ex. IS återvänder till för att utföra terroristdåd. Det var hög tid att deltagande i terroristverksamhet i utlandet kriminaliserades. Hon nämnde också oron över den framväxande antisemitismen. 2.2.3 Aktuell debatt: Den politiska situationen i Vid den andra delsessionen beslutade församlingen att hålla en aktuell debatt om den politiska situationen i . I debatten konstaterades att inga framsteg skett beträffande det ryska agerandet och att den ryska aggressionen måste upphöra. Den fängslade parlamentarikern nämndes av flera. Nödvändig övervakning av att II-överenskommelsen efterlevdes betonades. Sedan den trädde i kraft hade båda sidor brutit mot avtalet. Behovet av reformer i lyftes fram och det handlade om genomgripande reformer av konstitutionen och ekonomin. Sanktionsinstrumentets effektivitet debatterades, men konstaterades att alternativen var få. (C) betonade vikten av territoriella integritet och framförde att situationen i påverkade säkerheten för hela . Den ryska aggressionen hade ett tydligt syfte och redan ömtåliga situation hade utnyttjats. Hon hoppades att rapport om kriget skulle finnas tillgänglig . Minsköverenskommelsen var konstruerad på ett sätt som bidrog till att öka spänningarna och det var centralt att dra lärdomar av det som skett i . Hon gav också sitt stöd till en frigivning av . 2.2.4 Utvärdering av status som partner för demokrati för parlament Rapport 13807, Resolution Rapporten var en uppföljning till resolution (2013) i vilken beslutats att förlänga översynen med till 2015 beträffande hur implementerat de åtaganden som följer på tilldelad status som partner för demokrati, vilken erhölls 2011. Beträffande politiska reformer var bilden övervägande positiv och det konstaterades att partnerskapet bidragit till den positiva utvecklingen. Samarbetet mellan och marockanska institutioner hade ökat. Den juridiska och institutionella reformprocessen borde dock skyndas på. Parlamentet måste göra mer för att avskaffa dödsstraffet, förhindra brott mot de mänskliga rättigheterna och för att säkerställa lika rättigheter för män och kvinnor. Församlingen åtog sig att fortsätta översynen av politiska reformer samt att ge stöd till det marockanska parlamentet i denna process. Västsaharafrågan lyftes fram och FN:s ansträngningar för att bistå parterna att finna en politisk lösning välkomnades. I debatten stod och bristen på respekt för de mänskliga rättigheterna i fokus och den slutliga resolutionen blev starkare i fråga om kritiken mot . (V) menade att gjort framsteg men att det fortfarande ägde rum allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Den illegala ockupationen av var den största överträdelsen. Hon hade deltagit i en delegation som inte släppts in i , vilket bevisade att inte ville att världen skulle se vad som pågick. hade bidragit till konflikten och hade ett ansvar för att lösa den genom att sätta press på så att den av FN beslutade folkomröstningen äger rum. (SD) skickade in sitt anförande i efterhand eftersom talarlistan bröts. Hon konstaterade att gjort framsteg men att ockupationen av måste upphöra. Ett ökat tryck på var nödvändigt. Som villkor för att få ingå partnerskap borde reformer redan ha introducerats eller uppnåtts av landet innan ett sådant beslut togs, i stället för att man ska vänta på att dessa efterlevs. 2.2.5 Situationen i efter antagandet av resolution (2013) Rapport 13806, Resolution beslutade församlingen, på svenskt initiativ, att inleda en förgranskning av som en reaktion mot den nya konstitutionen och innehållet i ett antal nya lagar som införts av regeringen . (C) och en ledamot från utsågs till rapportörer. beslutade församlingen, genom ett ändringsförslag i resolution (2013), att inte in- leda ett regelrätt granskningsförfarande för . Beslutet föregicks av omfattande diskussioner. I resolutionen beslutades i stället att följa hur implementerade ett antal rekommendationer. Ärendet fördes till politiska utskottet där en rapportör utsågs. efter antagandet av resolution (2013) stod därmed åter på agendan. I resolutionen välkomnades de framsteg som gjorts beträffande lagen om religionsfrihet, lagen om val av ledamöter av parlamentet, lagen om författningsdomstolen, lagarna om domstolsväsendet och medielagstiftningen. noterades att inte alla rekommendationer uppfyllts, och ungerska myndigheter uppmanades att anstränga sig ytterligare. Man uppmuntrade till fortsatt dialog med men ansåg att församlingens bevakning av utvecklingen kunde avslutas. I debatten menade många att detta var fel beslut givet den oroväckande utvecklingen i beträffande bl.a. inskränkningar i yttrandefriheten. (C) menade i debatten att måste stå upp för mänskliga rättigheter, demokrati och rättssäkerhet. Det ungerska folkets frihet och välgång måste garanteras. Rapporter från där degraderats från att vara en konsoliderad demokrati till en semikonsoliderad demokrati gav upphov till bekymmer. Hon uppmanade kollegor att stödja tillägg till resolutionen som klargjorde att utvecklingen i måste följas. 2.3 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter Rapport 13648, Resolution , Rekommendation 2067 Vid den andra delsessionen debatterades den massövervakning och de intrång som avslöjades 2013 av visselblåsaren . I flera länder hade massiva övervakningssystem utvecklats, vilka riskerade att undgå demokratisk kontroll och ansvarsskyldighet. De metoder som beskrevs äventyrade grundläggande mänskliga rättigheter. I resolutionen uttrycktes oro över bristen på säkerheten på internet, vilket kunde utnyttjas av terrorister och andra brottslingar. Behovet av transatlantiskt samarbete i kampen mot terrorism och andra former av brottslighet lyftes fram. Sådant samarbete måste dock bygga på ömsesidigt förtroende baserat på respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. Snowdens avslöjanden hade allvarligt skadat förtroendet, och för att återskapa detta måste ett rättsligt och tekniskt ramverk, en underrättelseuppförandekod, inrättas på nationell och internationell nivå. (S) konstaterade att respekt för demokrati och de mänskliga rättigheterna måste upprätthållas i kampen mot terrorism men att balansen ibland var hårfin. Det var väsentligt att det skapades garantier för att inte övervakningssystem skulle missbrukas. Han nämnde att Snowden mottagit och betonade vikten av att förbättra skyddet för visselblåsare eftersom dessa behövs som garant för demokratin. (V) lyfte fram att massövervakning underminerar flera fundamentala rättigheter och går emot centrala artiklar i Europakonven-tionen. Rättsstatsprinciper måste stå över övervakningen av misstänkta aktiviteter. Hon gav sitt stöd till att inför ett tekniskt ramverk för att förbättra samarbetet och öka förtroendet mellan underrättelseorgan samt betonade vikten av att skydda visselblåsare. 2.3.2 Förbättring av skyddet för visselblåsare Rapport 13791, Resolution , Rekommendation 2073 I resolutionen som antogs vid den tredje delsessionen betonas visselblåsares viktiga roll för att främja yttrandefrihet, rätten till privatliv och för att bekämpa korruption både i privat och offentlig verksamhet. Den välkomnar att församlingen antagit en resolution som lyfter fram vikten av att skapa regelverk för att skydda visselblåsare, men konstaterar att visselblåsare som avslöjar information som rör nationella säkerhetsintressen inte tillräckligt omfattas. Medlemsländerna uppmanas att skapa lagar som skyddar individer som avslöjar information, inklusive anställda inom nationell säkerhet och i underrättelseväsendet. Medlemsländerna uppmanas att ge asyl, så långt nationell lagstiftning tillåter, till visselblåsare som hotas av repressalier i sina hemländer under förutsättning att deras avslöjanden kvalificerar för skydd inom ramen för de principer som lagts fast av församlingen. I en rekommendation välkomnades att ministerkommittén antagit en resolution för att stärka skyddet och det framhölls att ministerkommittén borde bistå medlemsländerna med implementering samt vidta åtgärder för att ytterligare öka skyddet. Ett tilläggsförslag till resolutionen om vikten av att asyl ”prövas enligt nationell lagstiftning” lades fram av svenska ledamöter och förslaget gavs bifall. (V) talade för sin politiska grupp UEL, den förenade europeiska vänstern, och framförde att visselblåsares roll är av stor vikt eftersom de bidrar till att våra demokratier stärks och hjälper till att skydda yttrandefriheten. Snowdens intentioner hade varit att låta allmänheten bestämma om de vill leva i en värld med statlig övervakning. Hon poängterade dock att det självfallet fanns behov av att bekämpa internationell brottslighet och terrorism men att det måste göras inom ramen för de mänskliga rättigheterna. Ett effektivt och förbättrat skydd för visselblåsare måste dock utformas . (S) betonade att det är av största vikt att förbättra skyddet för visselblåsare och att Snowden gjort oss alla en stor tjänst genom att avslöja den massövervakning som sker. De flesta av oss förväntar sig att våra styrande organ är öppna och att makthavare respekterar lagen samt skyddar oss från kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Det rättsliga och tekniska ramverket är avgörande, liksom den juridiska och parlamentariska granskningen som garanterar demokrati och mänskliga rättigheter. (S) menade att även visselblåsare som arbetar inom underrättelsetjänster måste känna sig trygga. Eventuella kränkningar skulle inte kunna skyddas i egenskap av att det är statshemligheter. Församlingen borde bejaka behovet av ordentlig juridisk och parlamentarisk granskning av både staten och de som arbetar på uppdrag av den. 2.4 Sociala frågor, hälsa och hållbar utveckling 2.4.1 Socialtjänster i : lagstiftning och omhändertagande av barn i medlemsstater Rapport 13730, Resolution , Rekommendation 2068 I resolutionen som debatterades vid den andra delsessionen konstaterades att barn har rätt att skyddas mot alla former av våld, övergrepp och vanvård. Men barn har också rätten att inte skiljas från sina föräldrar mot sin vilja, utom när behöriga myndigheter beslutar att ett omhändertagande är nödvändigt och i barnets intresse. Barns rättigheter kränks dock både av omotiverade beslut som fattats i medlemsstaterna om omhändertagande och genom omotiverade beslut att inte omhänderta. Medlemsstaterna rekommenderades därmed att införa lagar, förordningar och förfaranden som sätter barnets bästa först. Berörda Europarådsorgan bör utveckla politiska riktlinjer för medlemsstaterna om hur man undviker praxis som anses kränkande, nämligen (utom i undantagsfall) att bryta familjeband helt, att omhänderta barn redan vid födseln och att utföra adoptioner utan föräldrarnas samtycke. Boriana (M) skickade in sitt anförande i efterhand eftersom talarlistan bröts. Hon konstaterade att det var svåra beslut som ledde fram till att skilja ett barn från sina föräldrar. Barnets och föräldrarnas intressen stod ofta i strid med varandra och i stod barnets rätt främst. Hon informerade om svensk lagstiftning och betonade vikten av relevant utbildning för socialarbetare och andra relevanta yrkesgrupper. Slutligen betonades att permanent eller långvarig fosterhemsplacering inte alltid var i barnets bästa och att adoptioner i vissa fall oftare borde övervägas. 2.4.2 Mot en ny europeisk social modell Rapport 13795, Resolution Den europeiska sociala modellen, en uppsättning gemensamma principer med olika landspecifika uttryck över kontinenten, har präglat de europeiska socioekonomiska institutionerna och relationerna under många decennier. Detta har haft positiv inverkan på EU:s ekonomi och på människors välbefinnande. Dock har globaliseringen, den tekniska utvecklingen och befolkningsutveck-lingen, liksom den ekonomiska och finansiella krisen, utmanat europeiska miniminormer och värden relaterade till social solidaritet. I resolutionen uttrycks oro över ökade sociala och ekonomiska klyftor, korruption och bedrägeri som hotar den sociala sammanhållningen och den politiska stabiliteten i ett antal länder. Behovet av att ta itu med den nedgraderingen av anställnings- och arbetsvillkor, försvagning av kollektiva förhandlingar och minskningen i omfattning och kvalitet av offentliga tjänster lyfts fram. (S) betonade vikten av att diskutera sociala rättigheter, jämlikhet och jämställdhet. Det handlar om att bekämpa barnfattigdom, stärka kvinnors roll, att ha högkvalitativ barn- och äldreomsorg, ett hållbart socialt skyddsnät, främja anställning av unga samt vikten av utbildning. Socialt skydd är avgörande för att minska fattigdom, ojämlikhet och kvinnors risk att stanna i dessa förhållanden livet ut. 2.5 Migrations- och flyktingfrågor 2.5.1 Brådskande debatt: Den mänskliga tragedin i : behov av ett agerande Rapport 13764, Resolution Församlingen beslutade under den andra delsessionen att behandla tragedin i i en brådskande debatt. Det konstaterades att antalet migranter som korsade hade ökat stadigt men att antalet exploderat . Tyvärr hade antalet dödsfall ökat proportionellt, och det var en stor tragedi som utspelade sig. Väpnade konflikter och instabilitet, förföljelse på etniska eller religiösa grunder och extrem fattigdom i och skulle fortsätta att generera stora antal flyktingar och asylsökande. Den parlamentariska församlingen uppmanade medlemsstaterna i Europeiska unionen att anta en övergripande strategi för att hantera migrations- och flyktingströmmarna över i syfte att utföra brådskande och samordnade åtgärder. (S) konstaterade att alltför få framsteg hade gjorts sedan katastrofen utanför Lampedusa . Hon lyfte fram vikten av solidaritet inom och nämnde och stora åtaganden. Inte minst måste EU-länderna ta emot sin andel kvotflyktingar. Det var av stor vikt att skapa legala vägar in i för att motverka människosmuggling. Vidare var det av vikt att stödja , och som tog emot en majoritet av de syriska flyktingarna. (M) underströk att det var dags att skapade en flyktingpolitik som inte tvingade människor att riskera sina liv. Hon lyfte fram vikten av solidaritet och tog upp och åtagande. Om EU-länderna tog ansvar för att ta emot sin andel kvotflyktingar skulle detta betyda ett nytt liv för omkring 100 000 flyktingar . Räddningsoperationerna måste utökas och människosmugglarna bekämpas. Att hantera grundorsakerna såsom att skapa fred i var nödvändigt. 2.5.2 Aktuell debatt: Behovet av ett samlat europeiskt svar på utmaningarna på migrationsområdet I samband med årets tredje delsession beslutade församlingen att hålla en aktuell debatt om utmaningarna på migrationsområdet. Vikten av att EU antar en övergripande strategi för att hantera migrationsströmmarna betonades. Brådskande och samordnade åtgärder var nödvändiga och sätt att skapa legala vägar in i måste undersökas. Tragedin fick inte fortsätta. Alla länder måste ta emot sin andel kvotflyktingar och nödvändigheten av att finna en lösning på grundorsakerna till flyktingströmmarna - krig, tortyr, väpnade konflikter och fattigdom - betonades. (S) förklarade att kortsiktigt var det centrala att förhindra förlusten av liv samt att tillhandahålla humanitär hjälp liksom att skydda flyktingarna från hänsynslösa människosmugglare. Nyckeln var att åtgärda grundorsakerna som fattigdom, ojämna resurstillgångar, konflikter och kriser samt brist på mänskliga rättigheter. Hon betonade det centrala i att hanterar det som sker på ett solidariskt sätt. (C) tackade kollegorna från , , och alla länder som agerat utifrån sitt humanitära ansvar. Synen på alla människors lika värde lyftes fram liksom vikten av lika möjlighet till rörelsefrihet. Utifrån situationen i EU och utifrån ord om att det ligger i vårt DNA att sträva efter ett bättre liv för våra barn, betonade hon vikten av att komma ihåg att har utvecklats genom migration. Vi måste lära oss av historien, låt oss hålla öppet! (SD) framhöll att och världen stod inför en serie svåra kriser och konflikter. Rapporter från UNHCR beskrev att runt 60 miljoner människor var på flykt. Hon konstaterade att vi i tycktes ha fastnat i diskussion kring den hjälp vi bör ge till den jämförelsevis begränsade grupp människor som har lyckats komma hit. Hjälpen kan nå många fler om fokus läggs på att hjälpa i närområdet. borde generöst bistå UNHCR i dess uppdrag att på plats hjälpa flyktingar. 2.5.3 Aktuell debatt: Behovet av ett allomfattande humanitärt och politiskt svar på migrations- och flyktingkrisen Församlingen beslutade vid den fjärde delsessionen att hålla en aktuell debatt om migrations- och flyktingkrisen i . I debatten betonades vikten av solidaritet och humanism och att lösningen inte var att bygga murar. Legala vägar till nämndes av flera liksom att länder särskilt borde ta sitt ansvar för kvotflyktingar. Andra röster menade dock att det gått för långt och att det varit nödvändigt att stänga gränser och att vidta åtgärder utanför Dublinförordningens regelverk. (M) betonade att och tagit ett stort ansvar i flyktingkrisen och också fortsatt skulle göra så. Fler länder måste dock göra detsamma. De legala migrationsvägarna måste utökas och systemet för kvotflyktingar måste användas i realiteten och av fler länder än vad som görs . måste visa humanitet i stället för att bygga murar. (C) konstaterade att den största andelen flyktingar befann sig i närområdena som det ändå talades om ”flyktingkrisen” i . Människor knackade på dörr för att erhålla sina mänskliga rättigheter och borde öppna upp för de som söker skydd. Migrationen kommer att fortsätta och måste bestämma hur man bäst anpassar sig till situationen. Det handlar om värderingar och om dessa ska skyddas eller inte. (S) lämnade in sitt tal i efterhand eftersom talarlistan bröts. Vikten av solidaritet, humanism och att inte bygga murar betonades. Asylsökande är inte illegala immigranter, de är legala migranter som har tvingats ta sig till utanför de regelverk vi beslutat om. Vissa länders hantering hade varit oacceptabel, men den starka rörelse i som kämpar för flyktingars rätt var positiv. 2.5.4 Gemensam debatt: Efter – behovet av ett fungerande europeiskt asylsystem Rapport 13866, Resolution Transitländer möter nya migrations- och asylutmaningar Rapport 13867, Resolution , Rekommendation 2078 Vid den fjärde delsessionen beslutades att två rapporter om flyktingkrisen skulle debatteras i en s.k. gemensam debatt. I rapporten om Dublinförordningen konstaterades att sedan den introducerades hade omfattningen av migration till ökat avsevärt och fördelningen av asylsökande mellan medlemsstaterna var extremt ojämn. I resolutionen betonades dock att Dublinsystemet inte var avsett att fungera som en ”bördefördelnings"-mekanism för att motverka denna orättvisa, som tvärtom förvärrats av Dublinöverföringar av asylsökande. Förordningen hade därmed blivit en symbol för orättvisa och brist på solidaritet i den europeiska asylpolitiken. Dessutom hade Dublinsystemet gett upphov till allvarliga kränkningar av asylsökandes mänskliga rättigheter. Dublinsystemet var ineffektivt vad gällde att uppnå sina grundläggande mål, och till oacceptabelt höga kostnader, både resursmässigt och för människor. I resolutionen föreslog församlingen därför en rad reformer av Dublinsystemet. I den andra rapporten betonades att migrationspolitik måste ses i ett globalt perspektiv, som omfattar samordning mellan ursprungs-, transit- och destina-tionsland, och fokuserar på situationen för individer. EU:s relationer med transitländer betonar en migrationspolitik baserad på externalisering av gränskontroll, vilket gör att migranter och flyktingar löper risk för övergrepp och våld. Exemplen och visade att det finns potential för att förbättra situationen i transitländerna; exemplet illustrerade ett katastrofalt alternativ. EU borde garantera koherens i migrationspolitiken, som omfattar transit- och ursprungsländer, främja och respektera de mänskliga rättigheterna och undvika en smal inriktning på gränskontroll och säkerhet. (V) talade för sin grupp den förenade europeiskavänstern (UEL). Hon konstaterade att det rika med 730 miljoner invånare inte borde ha några svårigheter att ta emot ca 1 en miljon människor som flyr undan krig och förtryck. Dublinförordningen borde upphävas helt. I stället behövdes ett gemensamt ansvar för flyktingmottagning hos alla EU:s medlemsländer. Det vedervärdiga sätt flyktingar togs emot på i en del länder nämndes, men också hur andra stater visat prov på solidaritet. (SD) menade att dagens situation inte kunde fortgå men att tillät det ske genom den politik som fördes. Hon förstod rapportörens intentioner men ansåg att det som föreslogs i rapporten skulle öka risken för människosmuggling. Dublinförordningen behövde stärkas snarare än försvagas. Kronlid betonade vikten av att främja lagliga sätt för vidarebosättning genom UNHCR, bistå närområdena med resurser samt öka det internationella ansvaret för att ge skydd åt de närliggande regionerna. (S) lämnade in sitt tal i efterhand eftersom talarlistan bröts. Hon betonade gemensamma ansvar att ta emot flyktingar. Hon förklarade att mänskliga rättigheter är individuella och universella och innefattar både rätten till internationellt skydd och en rättssäker asylprocess. Den rådande situationen i innebar att dessa rättigheter till stora delar inte uppfylldes vilket innebar att Dublinförordningen måste reformeras. 2.6 Kultur, vetenskap, utbildning och media 2.6.1 Medieansvar och medieetik i en föränderlig mediemiljö Rapport 13803, Resolution , Rekommendation 2075 Etiska regler som antagits av journalister och medier är ett frivilligt uttryck för god yrkessed och för att göra sig ansvariga inför allmänheten. Självreglering av medier är ett sätt att minska statens och andra samhällssektorers påverkan över innehållet i media. I resolutionen konstateras att i många av länder arbetar journalister under förhållanden som är juridiskt osäkra, vilket gör dem sårbara för påverkan på sitt arbete av tredje part. Etiska koder och medie-ombudsmän bör etableras, samt mekanismer för klagomål och andra reak-tioner från läsare, lyssnare eller tittare när det gäller efterlevnaden av dessa koder. I en rekommendation välkomnar församlingen att mediefrihet är en prioritet för och rekommenderar ministerkommittén att ytterligare stärka regelverk och riktlinjer.