frsrdg · H304RB1 · 2016-02-08 00:00:00 — Årsredovisning för riksbank för hade följande ekonomiska utfall och händelser stor betydelse för verksamhet: Tillväxten i den svenska ekonomin var relativt god trots den svaga efterfrågan i omvärlden. Enligt bedömning växte BNP . Den svenska konsumtionen, bostadsinvesteringarna och en lägre arbetslöshet bidrog till utvecklingen. Antalet personer i arbetskraften och antalet sysselsatta ökade . Arbetslösheten sjönk därmed gradvis och var i genomsnitt , vilket var lägre än 2014. Inflationen, mätt som förändringen av konsumentprisindex (KPI), uppgick till i årsgenomsnitt. Om effekten av egna sänkningar av reporäntan och nedgången i energipriserna exkluderades var inflationen i genomsnitt och (KPIF och KPIF exklusive energi). fortsatte att driva en expansiv penningpolitik för att understödja den positiva utvecklingen i svensk ekonomi och säkerställa kraften i inflationsuppgången. Reporäntan sänktes gradvis till −0,, och svenska nominella statsobligationer köptes i penningpolitiskt syfte till ett värde av . Prognosen för när reporäntan kan börja höjas flyttades också fram i tiden till början av 2017. Det är viktigt att inflationen stiger och stabiliseras . Det bidrar till långsiktiga inflationsförväntningar som är förenliga med inflationsmålet. beslutade därför , utöver att hålla reporäntan på en historiskt låg nivå, att köpen av svenska nominella statsobligationer ska uppgå till totalt . höll också hög beredskap att snabbt göra penningpolitiken ännu mer expansiv om inflationsutsikterna skulle försämras, även mellan de ordinarie penningpolitiska mötena. bedömde att det svenska finansiella systemet fungerade väl som den finansiella infrastrukturen i hög grad var säker och effektiv. ansåg att det fanns sårbarheter i det svenska banksystemets struktur och risker kopplade till de globalt låga räntorna. Låga räntor kan leda till ett högt risktagande bland finansiella aktörer, företag och hushåll och till att tillgångar övervärderas. I ett läge med kraftigt ökad stress på de finansiella marknaderna kan det då bli väsentligt svårare och dyrare för svenska banker att finansiera sig. De låga utlåningsräntorna till svenska hushåll har också bidragit till att bostadspriserna har stigit och till att skuldsättningen har ökat hos hushållen. påtalade vid ett flertal tillfällen riskerna med detta. kan skuldsättningen hota både den realekonomiska och den finansiella stabiliteten i . Ett stabilt finansiellt system är en förutsättning för att ska kunna bedriva en effektiv penningpolitik. lyfte fram behovet av strukturella reformer för att öka utbudet av bostäder och makrotillsynsåtgärder såsom regeringens föreslagna amorteringskrav. Därutöver behövs andra åtgärder, exempelvis en översyn av ränteavdragen. introducerades nya 20-, 50-, 200- och 1 000kronorssedlar. Sedlarna har fått nya säkerhetsdetaljer med bättre skydd mot förfalskningar. En stor informationskampanj genomfördes för att allmänheten, bankerna och handeln skulle vara välinformerade om sedelutbytet. samrådde med kontantmarknadens aktörer för att få olika praktiska förberedelser på plats inför utbytet. Jämfört med 2014 minskade resultatet med främst till följd av nedskrivningar relaterade till tillgånger. Balansomslutningen ökade med till främst till följd av köp av svenska statsobligationer i syfte att göra penningpolitiken mer expansiv. Marknadsvärdet på guld- och valutareserven inklusive nettofordringar på () steg från till . Årets resultat (miljarder kronor) Guld- och valutareserv (miljarder kronor) Totala tillgångar (miljarder kronor) Reporänta (procent) Kort ränta (SSVX, procent) Lång ränta (statsobligationer, procent) BNP (procentuell förändring) Arbetslöshet (procent) Inflation, mätt med KPI (procentuell förändring) Inflation, mätt med KPIF (procentuell förändring) Anm: I tabellen presenteras utfallet för samtliga poster med undantag för uppgifterna om BNP och arbetslöshet , vilka anges enligt prognos . SCB reviderade nationalräkenskaperna , vilket medförde en justering av BNP-siffran jämfört med årsredovisningen . BNP-siffran är utfallet för året medan den i årsredovisningen angavs som en prognos. KPIF beräknas som KPI med fast bostadsränta. Uppgifterna i tabellen är avrundade. Källor: Macrobond, och . I enlighet med 10 kap. 3 § lagen (1988:1385) om riksbank (riksbankslagen) innehåller årsredovisningen för riksbank en förvaltningsberättelse, en balansräkning, en resultaträkning samt ett uttalande om den interna styrningen och kontrollen. I förvaltningsberättelsen redogör för hur banken har bedrivit penningpolitiken, främjat ett säkert och effektivt betalningsväsende samt utfört övriga uppdrag under räkenskapsåret. Årsredovisningen redovisar även i bilagor några övriga områden såsom verksamheten vid avdelningar, remissarbete och publikationer. I enlighet med 10 kap. 3 § riksbankslagen lämnar direktion denna redovisning för verksamhet till , och riksbanksfullmäktige. att fastställer resultaträkning och balansräkning enligt förslaget i årsredovisningen för . (ordförande), (förste vice ordförande), , Per , och har deltagit i beslutet. har varit föredragande. Ett fast penningvärde – prisstabilitet25 Ett säkert och effektivt betalningsväsende47 Resultaträkning och balansräkning fördelade på verksamhetsområden114 INTERN STYRNING OCH KONTROLL121 avdelningar och deras uppgifter122 riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne 2015127 Det var ovanliga tider i svensk ekonomi . Tillväxten var relativt god och arbetslösheten sjönk – mycket tack vare den expansiva penningpolitiken – medan utvecklingen i omvärlden var svag. Den historiskt låga räntan ökar dock riskerna för att svenska hushåll fortsätter att skuldsätta sig. har lyft fram behovet av åtgärder för att dämpa denna utveckling. största sedelutbyte inleddes , och började ge ut de nya 20-, 50-, 200- och 1 000-kronorssedlarna. För att sedelutbytet skulle fungera väl genomförde bland annat en omfattande informationskampanj. Expansiv penningpolitik för att värna inflationsmålet Återhämtningen i omvärlden fortsatte från ett svagt utgångsläge, men det rådde osäkerhet kring styrkan i den globala konjunkturen. Inflationen blev låg i omvärlden, och många centralbanker förde en mycket expansiv penningpolitik i syfte att få upp inflationen till sina respektive mål. Det internationella ränteläget förblev därmed mycket lågt. Men trots den svaga utvecklingen i omvärlden var den svenska tillväxten relativt god. Den svenska konsumtionen, bostadsinvesteringarna och en lägre arbetslöshet bidrog till utvecklingen. Det svenska inflationstrycket fortsatte dock att vara lågt. Om effekten av egna sänkningar av reporäntan och energipriserna exkluderades låg inflationen på (KPIF och KPIF exklusive energi). fortsatte att driva en alltmer expansiv penningpolitik för att understödja den positiva utvecklingen i svensk ekonomi och säkerställa kraften i inflationsuppgången. Reporäntan sänktes gradvis till −0,och köp av svenska nominella statsobligationer genomförde i penningpolitiskt syfte. beslutade också att dessa köp av statsobligationer ska uppgå till totalt . bedömning är att reporäntan börjar höjas först när KPIF-inflationen har stabiliserats . höll också en hög beredskap att snabbt göra penningpolitiken ännu mer expansiv, även mellan de ordinarie penningpolitiska mötena, om inflationsutsikterna skulle försämras . Köpen av nominella svenska statsobligationer var det främsta skälet till att balansräkningen ökade med till . Inlåningen från banksystemet ökade med till . Det är uppgift att värna ett fast penningvärde. Det understryks av expansiva penningpolitik som bidrog till att inflationen mätt med KPIF fortsatte att stiga upp mot . Trendmässigt har dock de långsiktiga inflationsförväntningarna legat under mål på . Ett väl förankrat inflationsmål gör det lättare för hushållen och företagen att fatta välgrundade ekonomiska beslut och lägger grunden för en välfungerande pris- och lönebildning. Ett fortsatt högt förtroende för inflationsmålet skapar förutsättningar för en god ekonomisk utveckling. ansåg därför att penningpolitiken behövde bli ännu mer expansiv . Nödvändigt att bromsa hushållens skuldsättning I takt med att penningpolitiken har blivit alltmer expansiv har vid många tillfällen lyft fram riskerna som det låga ränteläget kan föra med sig. Riskerna är bland annat förknippade med fortsatt stigande bostadspriser och ökad skuldsättning hos hushållen i . kan dessa risker hota både den svenska konjunkturutvecklingen och den finansiella stabiliteten. Erfarenheterna från den internationella finansiella krisen –2009 visar att finansiell stabilitet är en av flera förutsättningar för makroekonomisk stabilitet och prisstabilitet. Oron för hushållens skuldsättning delas av , , och . Internationella bedömare som också varnar för skuldsättningen är (), och , () samt och utveckling (). Det grundläggande problemet är att den svenska bostadsmarknaden inte fungerar väl – den förmår inte att möta den stigande efterfrågan på bostäder. Det är därför viktigt att det byggs fler bostäder, men sådant tar tid. behövs reformer som skapar en bättre balans mellan utbud och efterfrågan på bostadsmarknaden. Skattesystemet behöver också ses över så att hushållens incitament att skuldsätta sig minskar. Ansvaret för sådana reformer vilar på och regeringen. Det är även av största vikt att och regeringen ser till att mandat för makrotillsyn förtydligas. När det gäller behovet av makrotillsynsåtgärder anser vi att en lagändring som gör det möjligt att införa ett amorteringskrav är ett steg i rätt riktning, men ytterligare åtgärder behövs. Sårbarheter i det svenska banksystemet Vi bedömde att det svenska finansiella systemet fungerade väl , som den finansiella infrastrukturen i hög grad var säker och effektiv. betalningssystem för stora betalningar () fungerade också väl. Vi genomförde flera övningar både självständigt och tillsammans med deltagarna i för att säkerställa att betalningar kan utföras även vid tekniska störningar. anser dock att det svenska banksystemet är sårbart dels för att det är stort i förhållande till den svenska ekonomin, dels för att det är koncentrerat till ett fåtal aktörer som är nära sammanlänkade med varandra. Därtill är svenska storbanker beroende av marknadsfinansiering varav en stor del är i utländsk valuta. Bankerna är alltså känsliga både för störningar på de internationella finansmarknaderna och för försämrat förtroende för det svenska banksystemet. I ett läge med kraftigt ökad stress skulle det kunna bli väsentligt svårare och dyrare för svenska banker att finansiera sig. Den expansiva penningpolitiken i såväl som omvärlden bidrar till ökade investeringar och högre konsumtion och därigenom högre ekonomisk tillväxt. riskerar den förda penningpolitiken med låga globala räntor att öka sårbarheten i det finansiella systemet genom att tillgångar övervärderas och att olika typer av risker inte prissätts fullt ut. Vi bedömer alltså att den långa perioden med låga räntor har ökat sårbarheten i det svenska banksystemet. De svenska hushållens allt högre skuldsättning spär på denna utveckling. Det kan räcka med farhågor om att bostadspriserna ska falla för att bankernas marknadsfinansiering av utlåning till bolånekunder ska påverkas. Risken för detta ökar troligtvis ju högre skuldsättningen är. För att minska sårbarheten i det svenska banksystemet behöver bankerna enligt oss införa ytterligare stabilitetsåtgärder. inledde vi den första etappen i utbytet av sedlar och mynt då de nya 20-, 50-, och 1 000-kronorssedlarna introducerades. Sedlarna har fått nya säkerhetsdetaljer med bättre skydd mot förfalskningar. Vi introducerade även en ny valör, 200-kronorssedeln, för att effektivisera kontantanvändningen. genomförde vi en stor informationskampanj för att allmänheten, bankerna och handeln skulle vara välinformerade om sedelutbytet. Vi arbetade också med olika praktiska förberedelser inför utbytet och samrådde med kontantmarknadens aktörer. Vi gjorde det enklare för allmänheten att lösa in ogiltiga sedlar och effektiviserade den delen av verksamheten. gjorde vi det även möjligt för privatpersoner och andra att lösa in minnesmynt hos genom att skicka dem till oss. Efter många års arbete med att förbereda utbytet tycker jag att det är mycket roligt att sedlarna nu har kommit ut i samhället. Jag hoppas att alla i ska tycka att de nya sedlarna är fina och fungerar bra att betala med. Jag hoppas också att alla känner till de nya säkerhetsdetaljerna och kommer ihåg att vicka på sedeln för att kontrollera att den är äkta. Engagerade och motiverade medarbetare Medarbetarnas kompetens och arbetsinsatser är förutsättningen för att ska kunna sköta sina policyuppdrag och uppfylla sina åtaganden. genomförde vi återigen en medarbetarundersökning som visade att 8 av 10 medarbetare känner sig motiverade och engagerade i sitt arbete, och ännu fler tycker att arbetsuppgifterna känns meningsfulla. Jag gläds åt detta och också åt att så många både har högt förtroende för ledningen och anser att det råder ett bra diskussionsklimat hos oss. är och en myndighet under . ansvarar för penningpolitiken med målet att upprätthålla ett fast penningvärde. har också i uppdrag att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Ett fast penningvärde – prisstabilitet Enligt lagen (1988:1385) om riksbank (riksbankslagen) ska upprätthålla ett fast penningvärde, vilket innebär att inflationen ska vara låg och stabil. har preciserat ett mål för inflationen som säger att den årliga förändringen av konsumentprisindex (KPI) ska vara . beskriver och förklarar inflationen och penningpolitiken även med andra inflationsmått. Ett viktigt sådant mått är KPIF, där inflationen rensats från räntekostnader för egnahemsboende som direkt påverkar KPI när ändrar reporäntan. KPIF är alltså inflationen mätt med KPI med en fast bostadsränta. penningpolitik inriktas på att uppfylla inflationsmålet sam-tidigt som den ska stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken vars syfte är att uppnå en hållbar tillväxt och hög sysselsättning. gör detta genom att sträva efter att dels stabilisera inflationen runt inflationsmålet, dels stabilisera produktionen och sysselsättningen runt långsiktigt hållbara utvecklingsbanor. bedriver därmed vad som kallas en flexibel inflationsmålspolitik. Inflationsmålet är dock överordnat. För att påverka inflationen och den ekonomiska utvecklingen beslutar om nivån på sin styrränta, den så kallade reporäntan. Reporäntan påverkar andra räntor i ekonomin och därmed i förlängningen den ekonomiska aktiviteten och inflationen. När räntan är nära sin nedre gräns kan kompletterande penningpolitiska åtgärder behövas om penningpolitiken behöver bli mer expansiv. Ett viktigt syfte med kompletterande åtgärder kan därtill vara att tydligt signalera att vidtar tillräckliga åtgärder för att inflationsförväntningarna ska vara förenliga med inflationsmålet. Detta bidrar också till att inflationen stiger mot inflationsmålet. följer och analyserar risker i det finansiella systemet för att se hur dessa påverkar den allmänna ekonomiska utvecklingen. Sådana risker kan hota både den realekonomiska utvecklingen och den finansiella stabiliteten i . Ansvaret för åtgärder som minskar dessa risker såsom med hushållens snabbt växande skuldsättning ligger hos regeringen och andra myndigheter. Ett säkert och effektivt betalningsväsende – finansiell stabilitet ska enligt riksbankslagen främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Det innebär att ska verka för stabilitet i det finansiella systemet som helhet genom förebyggande arbete och krishantering. Det finansiella systemets grundläggande funktioner är att förmedla betalningar, omvandla sparande till finansiering (kapitalförsörjning) och hantera risker. Eftersom det finansiella systemet har stor betydelse för samhällsekonomin regleras aktörerna (exempelvis bankerna) i systemet genom särskild lagstiftning, förordningar och föreskrifter från svenska och europeiska myndigheter. Många företag på finansmarknaden övervakas av . har även ett ramverk för tillsyn av det finansiella systemet som helhet och verktyg för att hantera risker i detta, så kallad makrotillsyn, utvecklats nationellt och internationellt. Riksbankslagen beskriver inte närmare vad som avses med att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Det framgår dock att har ansvar för kontantförsörjningen och får tillhandahålla ett centralt betalningssystem (). För att betalningar och kapitalförsörjning ska fungera väl krävs också ett stabilt finansiellt system. måste därför även, liksom andra centralbanker, värna den finansiella stabiliteten genom att ha förmågan att hantera finansiella kriser och andra allvarliga störningar i det finansiella systemet, framför allt genom att tillföra likviditet till systemet. har ett ansvar att minska riskerna i det finansiella systemet som helhet för att kunna utföra båda sina policyuppdrag – att upprätthålla ett fast penningvärde och att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Ett stabilt finansiellt system är en förutsättning för att ska kunna bedriva en effektiv penningpolitik. Det beror på att de finansiella marknaderna och deras sätt att fungera påverkar genomslaget för penningpolitiken. Finansiell stabilitet – förebyggande arbete och krishantering har valt att definiera finansiell stabilitet som att det finansiella systemet kan upprätthålla sina grundläggande funktioner och dessutom har motståndskraft mot störningar som hotar dessa funktioner. strävar efter att förebygga hot mot den finansiella stabiliteten genom att löpande analysera och följa utvecklingen i det finansiella systemet och i ekonomin i övrigt samt genom att informera om och uppmärksamma risker som byggs upp. Analysen fokuserar främst på de stora svenska bankkoncernerna (, Nordea, och ), finansmarknadernas funktionssätt och den finansiella infrastruktur som behövs för att allmänhetens betalningar och de svenska finansmarknaderna ska fungera. arbetar förebyggande genom att offentligt och i dialog med aktörerna i det finansiella systemet, både i och internationellt, uppmärksamma risker och händelser som kan innebära hot mot den finansiella stabiliteten. ger i detta sammanhang rekommendationer dels till banker och andra aktörer på de finansiella marknaderna, dels till lagstiftaren och andra myndigheter med målet att förmå dem att förstå och åtgärda de risker som identifieras. påverkar också utformningen av lagar och regler för tillsyn och krishantering genom att dels svara på remisser och konsultationer, dels aktivt delta i arbetet i flera internationella organisationer. Det internationella samarbetet är viktigt av flera skäl. Den globaliserade finanssektorn behöver ha ett tydligt och kraftfullt regelverk. Dessutom krävs samarbete för att man kontinuerligt ska kunna anpassa och förstärka formerna för samordnad övervakning och tillsyn mellan nationella myndigheter. Samarbetet är också viktigt för att det ger möjligheter att utbyta information, diskutera aktuella risker och utveckla arbetet med att förebygga risker. Om en finansiell kris inträffar delar , , och Riksgälden ansvaret för att hantera krisen på ett sätt som ska minimera de samhällsekonomiska kostnaderna. krishantering kan delas in i tre huvudsakliga moment: tillförsel av likviditet till det finansiella systemet, kommunikation av bedömningar samt samarbete med myndigheter i och utlandet. Tillförsel av likviditet kan innebära att gör det lättare för banker att tillfälligt låna hos under bestämda förutsättningar. kan också ge likviditetsstöd till enskilda institut på särskilda villkor. En mer utförlig beskrivning av förbyggande arbete och krishantering finns i skrift och finansiell stabilitet (2013). Makrotillsynens betydelse för uppdrag Den internationella finansiella krisen –2009 medförde att delar av arbetet med att försöka upptäcka, analysera och motverka risker i det finansiella systemet som helhet samlades i det nya politikområdet makrotillsyn. Makrotillsynen har två huvudsakliga uppgifter. För det första ska den stärka det finansiella systemets motståndskraft, exempelvis genom åtgärder som gör att bankerna har tillräckligt med kapital för att hantera kreditförluster. För det andra ska den motverka uppbyggnaden av finansiella obalanser såsom ohållbar skuldsättning och kreditgivning som senare kan leda till kostsamma anpassningar. Exakt vad som ska ingå i makrotillsynen, vilka verktyg som kan användas och verktygens effekt står ännu inte klart eftersom politikområdet är under framväxt. I har fått ansvaret för de instrument som finns på plats för att påverka den finansiella stabiliteten. Det svenska ramverket för finansiell stabilitet kompletterades också 2014 då det finansiella stabilitetsrådet inrättades med företrädare för regeringen, , och . Rådet diskuterar frågor om finansiell stabilitet och möjliga åtgärder för att motverka uppbyggnaden av finansiella obalanser. I händelse av en finansiell kris diskuterar rådet möjliga åtgärder för att hantera situationen. Rådet är dock endast ett mötesforum och inte ett beslutsfattande organ. Det innebär att de representerade myndigheterna kan föra fram sina åsikter om vad de tycker ska åtgärdas, men beslut om vilka åtgärder som ska vidtas fattas självständigt inom vars och ens ansvarsområde. Säkra och effektiva finansiella överföringar Ett sätt för att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende är att tillhandahålla det centrala betalningssystemet som underlättar för marknadsaktörerna att göra finansiella överföringar sinsemellan utan kredit- eller likviditetsrisker. hanterar stora betalningar mellan banker och andra aktörer på ett säkert och effektivt sätt. De banker, clearinghus och andra marknadsaktörer som deltar i får dessutom alltid tillgång till finansiering i svenska kronor mot att de lämnar värdepapper som säkerhet. tar som säkerhet huvudsakligen obligationer eller andra skuldförbindelser med hög kreditvärdighet. I stort sett samtliga betalningar i svenska kronor som inte sker internt i en enskild bank hanteras i någon form genom . Därmed har en avgörande betydelse för att det svenska finansiella systemet ska fungera väl. Därför har satt höga mål för dess tillgänglighet och funktionalitet. har också en stor betydelse för det penningpolitiska styrsystemet. Räntorna på deltagarnas konton i är nämligen direkt kopplade till reporäntan. Dessa räntor styr de kortare räntorna på de finansiella marknaderna. genomför också själv olika transaktioner genom , exempelvis penningpolitiska transaktioner av olika slag, och lämnar krediter vid extraordinära åtgärder. Mer information om och det penningpolitiska styrsystemet finns i Den svenska finansmarknaden (2015). Säker och effektiv kontantförsörjning I uppdrag att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende ingår också ensamrätten att ge ut sedlar och mynt i och att ansvara för landets kontantförsörjning. Detta innebär att tillhandahåller sedlar och mynt, makulerar uttjänta sedlar och mynt och löser in ogiltiga sedlar samt minnesmynt. Målet för denna verksamhet är att säkerställa att sedlar och mynt är av hög kvalitet och att kontantförsörjning är säker och effektiv. Allmänheten och de företag som hanterar kontanter ska ha ett stort förtroende för sedlar och mynt och för kontantförsörjningen. följer också utvecklingen på betalningsmarknaderna och analyserar användningen av kontanter och alternativa betalningsmedel i ekonomin. är en myndighet under . utser ledamöterna i riksbanksfullmäktige, och riksbanksfullmäktige utser i sin tur ledamöterna i direktion. Fullmäktige ska också övervaka och kontrollera direktionens arbete. direktion fattar de penningpolitiska besluten utan att ta instruktion från någon annan. Genom att delegera uppgiften att hålla inflationen låg och stabil till har gett penningpolitiken ett långsiktigt perspektiv och skapat förutsättningar för att inflationsmålet ska uppfattas vara trovärdigt.