frsrdg · H304RB1 · 2016-02-08 00:00:00 — Kampanjen genomfördes via många olika kanaler och riktade sig till olika målgrupper, bland annat allmänheten, banker, butiker och värdebolag. har i planeringen av kampanjen samrått med bland annat bankerna och handeln för att säkerställa att de informationskanaler som har valts ska få god genomslagskraft. genomfördes utställningar om de nya sedlarna på sex olika platser i med koppling till personerna på sedlarna. Utställningarna anordnades i samarbete med arrangörer som har anknytning till respektive sedels kulturpersonlighet. Utställningarna ägde rum på i (20-kronorssedeln), på i (50-kronorssedeln), biografen i (100-kronorssedeln), Bergmancenter på (200-kronorssedeln), utanför (500-kronorssedeln) och STF Turiststation i (1 000-kronorssedeln). erbjöds allmänheten att växla till sig den nya 200-kronorssedeln på och titta på en utställning om de nya sedlarna. Denna dag gjorde riksbankschefen också det första köpet med en 200-kronorssedel då han köpte en bok skriven av . ”får nya sedlar och mynt” delades ut till de svenska hushållen. I broschyren finns bland annat information om de fyra sedlar som kom ut och information om vad man ska göra med de sedlar som blir ogiltiga. Broschyren är översatt till 30 språk. Broschyren finns även i punktskrift och som cd-skiva och är teckentolkad på webbplats. har också tagit fram en informationsfilm om utbytet samt tryckt material, bland annat klistermärken och affischer, för att underlätta för banker och butiker att informera sina kunder om utbytet. Även utbildningsmaterial för bank- och butiksanställda samt skolor har tagits fram. lanserade appen ”Kolla pengarna”. Appen fungerar som ett stöd för synskadade som med hjälp av den kan skanna en sedel och få valören uppläst. I appen kan man också lära sig att känna igen en äkta sedel och få information om när de äldre sedlarna blir ogiltiga. Det går även att läsa eller att få den uppläst. Broschyren finns också att läsa på andra språk i appen. För att underlätta för synskadade har även tagit fram ett sedelmått, det vill säga ett litet plastkort med vars hjälp man kan mäta längden på en sedel och därmed fastställa vilken valör den har. webbplats och ”Kolla pengarna” på Facebook är två andra kanaler som aktivt använde för att informera om sedel- och myntutbytet. Utbytet fick stor uppmärksamhet i medierna och företrädare för sedel- och myntutbytet deltog i många intervjuer. arbetade också aktivt med att informera samhällsgrupper som kan ha svårare att inhämta information via de gängse kanalerna för att säkerställa att alla ges möjlighet att ta del av information om utbytet. Överenskommelse om inlösenperiod i bank kommer de nya 100- och 500-kronorssedlarna samt de nya 1-, 2- och 5-kronorna att introduceras. kommer både de äldre och de nya sedlarna och mynten att fungera som betalningsmedel i samhället . efter att de nya sedlarna respektive mynten har introducerats kommer de äldre att bli ogiltiga. Efter att sedlarna och mynten har blivit ogiltiga kommer det dock att vara möjligt att sätta in dem på bankkonto. och har, i samråd med föreningarnas medlemmar, kommit överens med om att ha en inlösenperiod i bank efter det att det inte längre går att betala med sedlarna och mynten. Under nedanstående perioder kommer bankerna att hjälpa sina kunder att lösa in sedlar och mynt: Sista inlösendag i bank Sedlar: 20, 50 och Sedlar: 100 och Mynt: 1, 2 och Praktiska förberedelser och samråd kring utbytet arbetade med olika praktiska förberedelser inför utbytet och samrådde med kontantmarknadens aktörer, bland annat banker, handel och värdebolag. erbjöd företag som tillverkar utrustning för sedelhantering tillgång till de nya sedlarna för att anpassa sin utrustning. arbetade också med olika förberedelser inför nästa steg i utbytet, där lagerhållning och försäljning av de mynt som ska smältas ned är två viktiga delar. lät genomföra en miljöutredning för myntutbytet. Utredningen belyste vilken sorts miljöpåverkan utbytet medför och hur stor miljöpåverkan är. Dessutom gjordes en uppskattning av de miljövinster som användningen av de nya mynten kommer att ge jämfört med nuvarande mynt. Inlösen av sedlar och minnesmynt Sedan ogiltigförklarade 50- och 1 000-kronorssedeln utan folieband 2013 har intresset för att lösa in ogiltiga sedlar varit stort. räknar med att många även fortsättningsvis kommer att vilja lösa in sedlar hos . Därför har effektiviserat den interna hanteringen och gjort det enklare för allmänheten att lösa in ogiltiga sedlar genom att göra det möjligt att via webbplats fylla i de uppgifter som behövs. Vid bedömningen att lösa in ogiltiga sedlar har , precis som tidigare, följt lagen om penningtvätt. är det möjligt för privatpersoner och andra att lösa in minnesmynt hos . har det enbart varit möjligt att lösa in dem via bankerna, men är det även möjligt att skicka dem till . De svenska sedlarna förfalskades i liten omfattning (se tabell 5). Värdet av de falska sedlar som togs ur cirkulation uppgick till , vilket är en viss ökning jämfört med , då värdet på falska sedlar som togs ur cirkulation var mycket lågt. Antal falska sedlar uppgick till 295 stycken, vilket är något fler än 2014. Närmare hälften av förfalskningarna utgjordes av 500-kronorssedlar. får löpande information om hur kontantförsörjningen i samhället fungerar genom kontanthanteringsråd och de arbetsgrupper som är knutna till rådet. I rådet deltar representanter för banker, bankägda bolag, värdebolag, detaljhandel, fack föreningar och berörda myndigheter. hade ett sammanträde . Sedel- och myntutbytet var den fråga som huvudsakligen behandlades på mötet. bedömer att kontantförsörjningen fungerade väl , att kvaliteten på sedlarna var god och att det finns ett stort förtroende för sedlar och mynt i . Tabell 5 Antalet sedlar och mynt Antal sedlar i cirkulation (miljoner stycken) Antal mynt i cirkulation (miljoner stycken) Antal förfalskade sedlar (stycken) Anm.: Uppgifterna om antalet sedlar och mynt i cirkulation avser ett genomsnitt och är avrundade. I uppgiften om antalet mynt i cirkulation ingår inte minnesmynt. förvaltar finansiella tillgångar för att säkerställa att banken kan uppfylla sitt lagstadgade mål och utföra sina uppdrag. Givet detta inriktas tillgångsförvaltningen på att uppnå en så hög långsiktig avkastning som möjligt i förhållande till den risk som tas. ökade balansomslutningen med till , främst till följd av köp av svenska statsobligationer i syfte att göra penningpolitiken mer expansiv. utgjorde innehav av värdepapper i svenska kronor av tillgångar. Den övervägande delen av tillgångarna utgjordes av guld- och valutareserven. Finansiella tillgångar och skulder finansiella tillgångar består av guld- och valutareserven inklusive fordringar på (), tillgångar knutna till penningpolitiska verksamhet, värdepapper utgivna i svenska kronor och derivatinstrument (se diagram 20). I likhet med många andra centralbanker har en guldreserv. Den härstammar från tiden med guldmyntfot, då sedlar och mynt kunde lösas in mot en viss mängd guld. finns ingen sådan koppling utan guldet är en finansiell tillgång som i likhet med valutareserven syftar till att säkerställa att kan utföra sina uppdrag. Guldreserven bidrar till att motverka svängningarna i värdet på valutareserven eftersom priset på guld inte brukar följa samma mönster som värdet på valutareserven. Guldreserven redovisas under en egen rubrik i balansräkning. Valutareserven består av räntebärande värdepapper i utländsk valuta med hög likviditet och låg kreditrisk, i huvudsak statsobligationer. För att minska marknadsrisken i valutareserven investerar reserven i flera valutor, även sådana som normalt inte används för att intervenera på valutamarknaden eller för att ge likviditetsstöd. Bland tillgångar finns även fordringar på IMF eftersom ansvarar för de skyldigheter som följer av deltagande i fonden. lånar ut pengar till IMF som i sin tur lånar ut pengar till länder med betalningsbalansproblem (se rutan Internationella åtaganden). Valutareserven och fordringarna på IMF redovisas i balansräkningen under rubriken i utländsk valuta på hemmahörande utanför . håller även tillgångar i form av värdepapper utgivna i svenska kronor. Dessa tillgångar består huvudsakligen av de statsobligationer som köpte och redovisas i balansräkningen under rubriken i svenska kronor utgivna av hemmahörande i . Diagram 20 finansiella tillgångar , miljarder kronor Anm.: Siffrorna i diagrammet visar marknadsvärdet på finansiella tillgångar inklusive upplupna räntor. För att kunna genomföra penningpolitiken kan också hålla så kallade penningpolitiska tillgångar. Dessa tillgångar kan bestå av de fordringar på svenska banker som uppstår när genomför den penningpolitiska repan. har dock banksystemet ett likviditetsöverskott, vilket innebär att regelbundet drar in likviditet från banksystemet i stället för att som tidigare tillföra likviditet. lånar huvudsakligen in likviditetsöverskottet antingen via dagslån, så kallade finjusterande transaktioner, eller genom att emittera riksbankscertifikat. Inlåningen innebär att har en skuld till bankerna. Denna skuld redovisas i balansräkningen under rubrikerna Emitterade skuldcertifikat och Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till penningpolitiska transaktioner. tillhandahåller även så kallade stående faciliteter, vilket innebär att bankerna kan låna pengar av respektive placera pengar hos . Denna in- och utlåning redovisas i balansräkningen under posterna Inlåningsfacilitet och Utlåningsfacilitet. har även finansiella skulder i utländsk valuta till Riksgälden. Dessa skulder utgörs av amerikanska dollar och euro som lånat upp från Riksgälden i syfte att förstärka valutareserven. Inlåningen från Riksgälden redovisas i balansräkningen under rubriken i utländsk valuta till hemmahörande i . För att underlätta hanteringen av finansiella risker kan använda derivatinstrument. De derivatinstrument som har positivt värde på bokslutsdagen redovisas i balansräkningen under , medan de derivatinstrument som har negativt värde redovisas under . Förvaltning av guld- och valutareserven Guld- och valutareserven ska i första hand förvaltas så att alltid står redo att uppfylla sina åtaganden. I andra hand strävar förvaltningen mot en god riskjusterad avkastning. bedömde att sammansättningen av guld- och valutareserven var ändamålsenlig för att möta uppdrag och uppnå en god riskjusterad avkastning. Den övergripande fördelningen av tillgångarna i guld- och valutareserven hölls därför oförändrad . Att med kort varsel kunna ge tillfälligt likviditetsstöd i utländsk valuta är det av uppdrag som ställer störst krav på guld- och valutareservens sammansättning. Valutareserven hålls därför till största delen i de valutor där likviditetsstöd kan bli aktuellt och i sådana tillgångar som snabbt kan omvandlas till likvida medel. uppdrag medför att valutareserven är koncentrerad till tillgångar i amerikanska dollar och euro. uppgick tillgångarna i amerikanska dollar och euro till av guld- och valutareserven (se diagram 21). Diagram 21 Guld- och valutareservens sammansättning , miljarder kronor Anm.: Siffrorna i diagrammet visar marknadsvärdet på guld- och valutareserven inklusive upplupna räntor. För att sprida riskerna och därigenom kunna uppnå en högre riskjusterad avkastning placerade , , en mindre del av reserven i andra valutor än amerikanska dollar och euro. Dessa placeringar utgjordes i huvudsak av brittiska statsobligationer, australiska stats- och delstatsobligationer och kanadensiska stats- och provinsobligationer. Eftersom tillgångar främst består av amerikanska dollar och euro påverkas bankens resultat av hur värdet på dessa två valutor utvecklas gentemot den svenska kronan. Effekten på resultatet motverkas emellertid av att även har skulder i amerikanska dollar och euro. För att ytterligare reducera effekten av valutakursförändringar omvandlades en del av exponering mot amerikanska dollar till exponering mot norska kronor med hjälp av så kallade valutaswappar. En valutaswap är ett avtal om att byta åtaganden i en valuta mot åtaganden i en annan valuta under en i förväg bestämd tidsperiod. valutaexponering framgår av diagram 22. Diagram 22 valutaexponering , miljarder kronor Anm.: Siffrorna i diagrammet visar valutaexponering inklusive upplupna räntor. Beräkningen av valutaexponeringen baseras på både tillgångar och skulder (inklusive valutaswappar) och redovisas i diagrammet för nettofordringar. På grund av den internationellt låga räntenivån och en ökad risk för stigande räntor valde att behålla valutareservens räntekänslighet på en ganska låg nivå kring 3, mätt som modifierad duration (se diagram 23). Måttet visar hur känsligt värdet på ett räntebärande värdepapper är för förändringar i räntenivån. En modifierad duration på 3 innebär att värdet på valutareserven sjunker med om räntenivån ökar , och tvärtom om räntan faller . Guldreservens storlek hölls oförändrad på . guldreserv förvaras hos centralbankerna i (), (), (of ), () och hos (se diagram 24). I likhet har även förvarat guld för annans räkning. Diagram 23 Valutareservens modifierade duration 2015 Anm.: Beräkningen av valutareservens modifierade duration baseras på både tillgångar och skulder och redovisas i diagrammet för nettofordringar. Diagram 24 Guldreservens förvaring , ton Inom ramarna för reservposition i IMF och lånearrangemanget NAB betalade ut amerikanska dollar motsvarande till IMF. Dessa medel lånade IMF ut till , och . Genom återbetalningar från , , , , , och fick tillbaka dollar motsvarande . Utöver dessa transaktioner köpte på IMF:s begäran sammanlagt 90 miljoner särskilda dragningsrätter (SDR) av . Dessutom sålde sammanlagt 23 miljoner SDR till och . Transaktionerna gjordes mot betalning i amerikanska dollar inom stående arrangemang att på IMF:s begäran köpa respektive sälja SDR (se rutan Internationella åtaganden). Sammantaget medförde transaktioner med IMF att den outnyttjade delen av åtagande mot IMF ökade med (se tabell 6). Tabell 6 finansiella åtagande gentemot IMF 2015, miljoner SDR respektive kronor Utnyttjat vid årets början Outnyttjad del av åtagandet Anm.: SDR-beloppen är omräknade till bokslutsdagens valutakurs. finansiella riskpolicy fastställer de övergripande ramarna för den risk som är beredd att ta i tillgångsförvaltningen. Uppföljningen av de risker som exponeras mot sker främst inom avdelningen för marknader där enheten middle office ansvarar för den dagliga riskkontrollen och för beräkningen av avkastningen på tillgångar. Inom finns också en riskenhet, placerad vid stabsavdelningen, som ansvarar för en övergripande och oberoende riskkontroll (se avsnittet Organisation och styrning). finansiella risker utgörs av likviditetsrisk, marknadsrisk och kreditrisk. Likviditetsrisk är risken för att inte kan fullgöra sina uppgifter och åtaganden för att tillgångarna i guld- och valutareserven inte kan avyttras eller endast kan avyttras till ett väsentligt reducerat pris. Marknadsrisk, som i sin tur kan delas upp i valutarisk, ränterisk och guldprisrisk, är risken för att värdet på tillgångar faller. Kreditrisk är risken för förluster på grund av att motparter eller utgivarna av de värdepapper som har investerat i inte fullgör sina finansiella förpliktelser. Vid den löpande uppföljningen av riskerna i förvaltningen används Value-at-Risk (VaR) som det huvudsakliga måttet för marknadsrisk. VaR mäter den potentiella förlust som med viss sannolikhet kan uppkomma vid en investering till följd av prisrörelser . Måttet baseras på historiska data. Avkastningen på tillgångarna i valutareserven mäts också med hänsyn till den risk som tar vid förvaltningen av dem. Den riskjusterade avkastningen beräknas med hjälp av en så kallad Sharpekvot. Måttet anger portföljens avkastning utöver den riskfria räntan i relation till dess risk mätt som standardavvikelse. Förutom att löpande följa upp riskerna i förvaltningen testar också regelbundet hur känslig guld- och valutareserven är för oväntade marknadshändelser. Testerna visar hur mycket värdet kan minska om ett visst tänkt eller historiskt scenario inträffar. Till de finansiella riskerna kommer operativa risker. Sådana risker finns i all verksamhet och kan leda till förluster om någon till exempel begår ett misstag, gör något otillåtet eller om det blir fel i de tekniska systemen (se rutan Risker i verksamhet). köp av svenska statsobligationer medförde en ökning av bankens finansiella tillgångar. Vid utgången av uppgick värdet på finansiella tillgångar till , vilket är mer än vid utgången av 2014 (se tabell 7). finansiella skulder värderades till och den totala avkastningen uppgick till –7,. De penningpolitiska transaktionerna bestod av stående faciliteter och inlåning från banksystemet via finjusterande transaktioner och riksbankscertifikat. Inlåningen från banksystemet uppgick till , vilket är en ökning med i förhållande till föregående år. Ökningen förklaras till övervägande del av köp av svenska statsobligationer i penningpolitiskt syfte (se avsnittet Ett fast penningvärde – prisstabilitet). Den ökade inlåningen förklaras även av att värdet på utelöpande sedlar och mynt minskade med (se avsnittet Kontantförsörjning) och av att levererade in till statskassan. medförde negativa inlåningsräntor att den totala inlåningen genererade i ränteintäkter (se tabell 7). Den genomsnittliga inlåningen via riksbankscertifikat och finjusterande transaktioner uppgick till 81,9 respektive . Köp av svenska statsobligationer köpte svenska statsobligationer till ett nominellt värde om sammanlagt i penningpolitiskt syfte. Obligationsköpen genomfördes på andrahandsmarknaden vid sammantaget 36 auktionstillfällen (se diagram 25). Innehavet av svenska statsobligationer påverkades negativt av den svenska ränteutvecklingen och genererade en avkastning om –2,. uppgick marknadsvärdet på innehav av värdepapper i svenska kronor till . Diagram 25 köp av svenska statsobligationer 2015, miljarder kronor Anm.: Diagrammet visar det nominella värdet av köp av svenska statsobligationer . Förvaltning av guld- och valutareserven Marknadsvärdet på guld- och valutareserven (inklusive nettofordringar på IMF) var . Reserven bestod av tillgångar i utländsk valuta till ett värde av , guld till ett värde av och nettofordringar på IMF till ett värde av (se tabell 7). Avkastningen på valutareserven uppgick till –6,. Den negativa avkastningen beror huvudsakligen på att valutorna i valutareserven försvagades i genomsnitt mot kronan . Den samlade valutakurseffekten, det vill säga avkastning hänförlig till valutakursförändringar, uppgick till –7,eller –2,. var ränteläget generellt lågt på de marknader där placerade sina tillgångar. Detta i kombination med små ränterörelser medförde att avkastningen exklusive valutakurseffekter uppgick till eller . Priset på guld mäts vanligen i amerikanska dollar, och minskade guldpriset uttryckt i dollar (se diagram 26). Eftersom dollarn stärktes gentemot den svenska kronan minskade dock guldpriset i kronor räknat . Värdet på guldinnehav minskade därmed med . Tabell 7 Avkastning i 2015, Guld- och valutareserv inkl. IMF Anm.: Beräkningen av avkastningen baseras på både tillgångar och skulder och redovisas i tabellen för nettofordringar. hölls skuld till Riksgälden oförändrad i nominella belopp. Värdet på denna skuld ökade dock med till följd av valutakursförändringar och var (se tabell 7). Lånen i amerikanska dollar och euro uppgick till av skulden till Riksgälden. Värdet på fordringar på IMF var medan värdet på bankens skulder till IMF var . Avkastningen på nettofordringarna uppgick till , exklusive valutakurseffekter (se tabell 7). var det samlade värdet på derivatinstrument (exklusive swapavtal med ) negativt och utgjorde en skuld på . Avkastningen på derivatinstrumenten exklusive valutakurseffekter uppgick till (se tabell 7). Diagram 26 Guldprisets utveckling Anm.: Ett uns motsvarar ungefär . ingick ett långt swapavtal med (se rutan Internationella åtaganden). Den utlåning i amerikanska dollar mot säkerhet i ukrainska hryvnia som erbjöd ingår som en del av posten Banktillgodohavanden, lån och värdepapper på balansräkningens tillgångssida (se avsnittet Balansräkning och resultaträkning). finansierade utlåningen av dollar genom att sälja tillgångar i valutareserven. Utlåningen till påverkade räntenetto positivt med ett belopp motsvarande . Analys av valutareservens förvaltning av valutareserven utvärderas genom att man jämför den riskjusterade avkastningen på valutareserven med en motsvarande avkastning på en så kallad referensportfölj. Referensportföljen är sammansatt av sådana värdepapper som skulle hålla för att enbart kunna utföra sina uppdrag och utan hänsyn till avkastningen. bestod referensportföljen därför uteslutande av amerikanska och tyska statsobligationer vars samlade räntekänslighet, mätt som modifierad duration, var 4,0. Den riskjusterade avkastningen beräknas både exklusive och inklusive valutakurseffekter. Avkastningen på valutareserven exklusive valutakurseffekter uppgick till . Motsvarande avkastning på referensportföljen uppgick till . Den högre avkastningen på valutareserven beror främst på att reserven delvis var investerad i , och . medförde dessutom den lägre räntekänsligheten i valutareserven att risken i valutareserven var lägre än i referensportföljen. Risken i valutareserven uppgick till mätt som standardavvikelse utan hänsyn till valutakurseffekter, medan risken i referensportföljen uppgick till . Om man justerar avkastningen för standardavvikelsen blir avkastningen på valutareserven högre än avkastningen på referensportföljen. Mätt som Sharpekvot uppgick den riskjusterade avkastningen på valutareserven till 0,4 medan motsvarande värde för referensportföljen var 0,3. Den riskjusterade avkastningen på valutareserven var dock lägre än motsvarande värde för referensportföljen när hänsyn tas till valutakurseffekter. Mätt i svenska kronor uppgick den riskjusterade avkastningen på valutareserven till –0,3 medan motsvarande värde för referensportföljen var 0,5. Att valutareserven fick ett lägre värde berodde främst på att förstärkningen av den amerikanska dollarn gav en större positiv effekt på referensportföljen än på valutareserven. Marknadsrisker i finansiella tillgångar och skulder Den totala marknadsrisken i finansiella tillgångar och skulder, mätt som VaR med en konfidensnivå om och en tidsperiod , var i genomsnitt något högre än under föregående år. Den högre marknadsrisken orsakades huvudsakligen av att valutakursrörelserna var större. Som mest uppgick marknadsrisken till (se diagram 27). Den ökade volymen tillgångar, till följd av köp av svenska statsobligationer, medförde att ränterisken ökade . Även en högre modifierad duration i innehavet av svenska statsobligationer jämfört med den modifierade durationen i valutareserven medförde en ökad ränterisk. Den modifierade durationen i totala innehav av svenska värdepapper uppgick till 5,2 . Att ränterisken har ökat kan även åskådliggöras genom att ange den värdeminskning i kronor som skulle följa av 1 procentenhets högre räntenivå. Sammantaget ökade ränterisken mätt på detta sätt . I kostnaderna för tillgångsförvaltningen ingår såväl kostnader för att förvalta guld- och valutareserven som kostnader för att genomföra penningpolitiken. Dessa kostnader uppgick till , vilket kan jämföras med (se avsnittet Balansräkning och resultaträkning). Diagram 27 Value-at-Risk för guld- och valutareserven (exklusive nettofordringar på IMF) och värdepapper i svenska kronor 2015, miljarder kronor Anm.: över svarade valutakursförändringar för det största bidraget till den totala risken. var den totala risken lägre än valutarisken, vilket beror på att övriga risker motverkade valutarisken. Beräkningen av marknadsrisken baseras på både tillgångar och skulder och redovisas i diagrammet för nettofordringar. Marknadsrisken ökar normalt då det är oroligt på de finansiella marknaderna.