frsrdg · H304RS3 · 2016-02-11 00:00:00 — Redogörelse för verksamheten inom Interparlamentariska unionen (IPU) och den svenska delegationens arbete I redogörelsen redovisas för verksamheten inom Interparlamentariska unionen (IPU) och den svenska IPU-delegationens arbete . I beslutet har deltagit: , ordförande, (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), i (C), (MP). Ordförandena för IPU-delegationen respektive PA-UfM-delegationen framförde i en skrivelse till riksdagsstyrelsen (dnr 049-2548-2010/11) önskemål om att den årliga redogörelsen för delegationernas verksamhet ska lämnas till kammaren i stället för som tidigare till riksdagsstyrelsen, i syfte att ytterligare synliggöra verksamheten. I utredningen om internationella verksamhet (RivUt, 2010/11:URF1) framförs att det är angeläget att det internationella engagemanget i högre grad integreras med övriga verksamhet. En debatt i kammaren ger ledamöterna möjlighet att sprida kunskap och information mellan ledamöterna och till allmänheten. Riksdagsstyrelsen har därför beslutat att överlämna redogörelserna för delegationernas verksamhet till . Ärendena har beretts av utrikesutskottet och kammardebatt har hållits. I översynen av riksdagsordningen (2012/13:URF3), som gjordes av en kommitté under ledning av talmannen, föreslogs att denna försöksverksamhet skulle fortsätta eftersom den kan ge underlag för fortsatta överväganden. Riksdagsstyrelsen har i framställningen Översyn av riksdagsordningen (2013/14:RS3) förklarat sig dela kommitténs uppfattning. Riksdagsstyrelsen har mot denna bakgrund, och i enlighet med 10 § lagen (2011:745) med instruktion för riksdagsstyrelsen, beslutat att överlämna redogörelsen för verksamheten från delegation till Interparlamentariska unionen (IPU) till . Med utgångspunkt i visionen om att väl fungerande parlament ger starkare demokratier har organisationen för världens parlament (IPU) verkat för de parlamentariska institutionernas utveckling och bidragit till diskussionerna inför framtagandet av den nya utvecklingsagendan. Bland IPU:s uppgifter ingår också att främja personliga kontakter mellan parlamentsledamöter i alla länder. Att hjälpa till med att bygga upp väl fungerande parlament är en ständigt växande del av IPU:s verksamhet. Teman som IPU arbetat med har bland annat handlat om migra- tion, terrorism och hållbarhetsmålen: från ord till handling. Vidare har IPU debatterat cyberterrorism som ett allvarligt hot mot fred och global säkerhet, främjande av parlamentariska åtgärder för vattenförsörjning och sanitet. Andra IPU-teman har varit internationell lagstiftning i anslutning till nationell suveränitet och mänskliga rättigheter, icke-inblandning i staters interna angelägenheter, värnandet av kulturella arv och motverkandet av dess förstörelse, samt demokrati i den digitala eran. Den svenska IPU-delegationen har fortsatt att hålla hög ambitionsnivå som inkluderat ett aktivt deltagande i framtagandet av resolutioner och i kommittéer och arbetsgrupper. I årsredogörelsen redovisas delegationens verksamhet och de aktiviteter som genomförts. Redogörelse för verksamheten inom Interparlamentariska unionen (IPU) och den svenska delegationens arbete under 20155 Den svenska IPU-delegationens sammansättning och verksamhet5 Rapport från IPU:s 132:a församling i , , – Särskilt uttalande om Ukraina9 Särskilt brådskande resolution om bekämpandet av terroristaktiviteter10 Officiella möten och studiebesöksprogram12 Rapport från IPU:s 133:e församling i , , 17– Särskilt brådskande resolution om skydd av flyktingar16 genomförda och kommande församlingsmöten21 Redogörelse för verksamheten inom Interparlamentariska unionen (IPU) och den svenska delegationens arbete IPU är världens äldsta multilaterala organisation. IPU grundades med syfte att arbeta för fred och mellanfolkligt samarbete. Organisationen har 167 nationella parlament som medlemmar. I IPU:s uppgifter ingår att främja personliga kontakter mellan parlamentsledamöter i alla länder och att verka för de parlamentariska institutionernas utveckling. Att hjälpa till med att bygga upp demokratiska funktioner och fungerande parlament är en ständigt växande del av IPU:s verksamhet. Den svenska IPU-delegationens sammansättning och verksamhet Efter riksdagsvalet valdes en ny IPU-delegation för mandatperioden –2018 av talmannen i samråd med gruppledarna. Efter en ändring i riksdagsordningen utses IPU-delegationen av talmannen i samråd med gruppledarna, till skillnad mot tidigare då den utsågs av riksdagsstyrelsen. Ett konstituerande möte hölls och delegationen har följande sammansättning: ordförande (S), förste vice ordförande (M), andre vice ordförande (S), (M) och (S). har delegationsmöten hållits . Mötena har till stor del ägnats åt substansfrågor och förberedelser inför IPU:s två årliga församlingsmöten. Tre seminarier har anordnats i av den svenska IPU-delegationen som berör IPU-aktuella frågor: den första om den globala narkotikaproblematiken, den andra om kvinnligt ledarskap och den tredje om terrorism och kvinnors roll i konflikter och fredsprocesser. Samtliga seminarier var välbesökta. Det huvudsakliga arbetet inom IPU och för den svenska delegationen utförs inför och under de två årliga församlingarna. Nedan följer rapporter från dessa. Rapport från IPU:s 132:a församling i , , – IPU representerar cirka 45 000 parlamentariker runt om i världen. I samlades över 1 300 delegater, varav 678 var parlamentariker från 128 av IPU:s medlemsländer för att diskutera globala frågor. Interparlamentariska unionen (IPU) höll sin årliga vårförsamling i , , –. Den svenska delegationen leddes av talman . var ett av tio länder som fick möjlighet att genomföra ett officiellt besök i samband med IPU-församlingen, och möten med bland annat talman och premiärminister stod på programmet. Huvudtemat för var ”Hållbarhetsmålen: från ord till handling” som utmynnade i slutdokumentet, Hanoideklarationen. Övriga frågor i fokus i de permanenta kommittéerna var cyberterrorism som ett allvarligt hot mot fred och global säkerhet, skapandet av ett nytt system för vattenförsörjning och främjande av parlamentariska åtgärder för vatten och sanitet, internationell lagstiftning i anslutning till nationell suveränitet och mänskliga rättigheter, icke-inblandning i staters interna angelägenheter och mänskliga rättigheter. stod värd sedan sitt medlemskap . Huvudtemat för församlingen var debatt kring FN:s hållbarhetsmål för tiden , vilka tar fasta på ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter, med fattigdomsbekämpning som ett centralt tema. Det framhölls genomgående att 2015 i många avseenden var ett viktigt år – FN firar . Det var också antagandet av Pekingdeklarationen och handlingsplanen om hållbar utveckling och instiftandet av . Det var även för kvinnliga parlamentariker ägde rum . Talman , delegationsledare, höll huvudanförandet i generaldebatten och talade om de nya hållbarhetsmålen som ska ersätta FN:s nuvarande millenniemål. Totalt 101 talare talade under den långa generaldebatten. Talman sade att trots de framsteg som gjorts är miljöproblemen och de utmaningar som klimatförändringen medför fortfarande en huvudfråga som har vittgående konsekvenser, inte bara för levnadsförhållandena utan också som en utlösare av bl.a. potentiella konflikter, torka och havsnivåhöjning. Vidare betonade i sitt tal att önskar en ambitiös dagordning för att tiden när det gäller att utrota fattigdom och främja global utveckling. Klimat och miljö, demokrati och mänskliga rättigheter, att främja jämställdhet och kvinnors roll är grundläggande för att skapa positiva drivkrafter som för utvecklingen framåt. betonade också att goda relationer med grannländer främjar tillväxt och betydelsen av hjälp till självhjälp genom att stödja arbetet mot korruption, ökad transparens, vikten av demokratiska och välfungerande institutioner och välkomnade därför särskilt mål 16, det så kallade” governance”-målet. I den gemensamma deklaration som sedan antogs, den så kallade Hanoideklarationen, framhölls att för tiden utvecklingsagendan - som skulle antas inklusive dess hållbarhetsmål, innebar en unik möjlighet att möta globala utmaningar genom en gemensam hållning som alla länder kunde tillämpa, och med en nära koppling mellan hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. Visionen är att alla statliga institutioner ska vara tillgängliga för alla, kulturella skillnader ska respekteras och alla människor – oavsett kön, etnicitet, kultur, religion och hälsa – ska ges inflytande att arbeta i samarbete för fred och det gemensammas bästa. Det framhölls att parlamentariker måste stödja alla ansträngningar för att nå dessa mål, och utvärdera de egna ländernas institutioner och beslutsprocesser, skapa lagar och ekonomiska riktlinjer för att kunna uppnå detta. , fred och säkerhet I första kommittén för fred och säkerhet behandlades en resolution om digital krigföring som ett allvarligt hot mot fred och global säkerhet. och presenterade rapporten. (S) och (KD) deltog i utskottet. Det betonades att utvecklingen av informationsteknologin har lett till ökad sårbarhet i våra samhällen då ett antal cyberattacker har ägt rum och fortsätter att ske, men att parlamentariker spelar en viktig roll i att utarbeta lagstiftning och samarbeta internationellt. I den resolution som sedan antogs framhölls bland annat att informations- och kommunikationsteknologier är verktyg som ska användas för inkludering och utveckling, inte för att bryta internationella lagar och staters suveränitet. Man belyste vikten av att etablera internationella och regionala överenskommelser vad gäller krigsföring på nätet och transnationell organiserad brottslighet och utbyte av information. Det belystes vidare att internet kan användas som en plattform för konflikt, och att stater ska uppmuntra den privata sektorn och civilsamhället att förbättra säkerheten och användningen av informationsteknologin. I resolutionen rekommenderades parlamenten att arbeta med kapacitetsuppbyggnad för att bättre förstå komplexiteten i internationell och nationell cybersäkerhet, och parlamenten rekommenderades även att se över de nationella lagstiftningarna för att bäst vara rustade för potentiella hot, i form av brott, terrorism eller krigsföring på nätet. När resolutionsutkastet antagits beslutades det om nästkommande års ämne i första utskottet. Det röstades om två ämnesförslag – varav ett gemensamt från och – om internationellt samarbete för en integrerad strategi för att motverka den globala narkotikaproblematiken. Slutligen valdes dock det andra ämnesförslaget från , om terrorism, som tema för utskottets arbete framåt. Andra kommittén, hållbar utveckling, finans och handel (S) och (KD) deltog i kommitté två, som handlade om skapandet av ett nytt system för vattenförsörjning och främjande av parlamentariska åtgärder för vatten och sanitet. och stod bakom bakgrundstexten. I debatten underströks vikten av IPU-resolutionen som en viktig hörnsten för parlamentariska åtgärder för att hantera vattenfrågan globalt på ett mera hållbart och ansvarsfullt sätt, och resolutionen sågs som ett viktigt dokument för varje parlament att hänvisa till och fortsätta bygga vidare på. I resolutionen uppmärksammades det ökade tryck på jordens vattenresurser som är en realitet , som är ett resultat av faktorer som befolkningsökning, klimatförändringar, snabb urbanisering, det ökade behovet av moderna jordbrukstekniker, industrialisering, naturkatastrofer, ökenspridning, skogsskövling och ökande energibehov. (MP) lyfte i sitt anförande fram att hanterandet av våra gemensamma vattenresurser har blivit ett växande problem då behovet av vatten snabbt ökar runt om i världen och att hur samhällen väljer att förvalta vattenresurserna har direkt inverkan på människors levnadsvillkor. underströk att tillgång till vatten är för många en fråga om överlevnad och en mänsklig rättighet, och betonade vikten av samverkan mellan länder om vatten för ökad effektivitet och att brist på vatten även kan vara en källa till konflikt. Att utveckla hållbart utnyttjande av vattenresurser är också nödvändigt för att minimera effekterna av klimatförändringar. (S) talade i sitt anförande om kvinnors och barns situation runt om i världen, och framhöll att kvinnor spelar en viktig roll i hanteringen av vattenresurser. Brist på rent vatten har allvarliga konsekvenser för människors, särskilt barns, hälsa. Brister i vatten och sanitet påverkar kvinnor och flickor särskilt hårt. framhöll att en av de viktigaste prioriteringarna bör vara att ge barn tillgång till rent vatten och att kvinnor ska vara direkt involverade i både planering och genomförande i utveckling av program för vatten och sanitet. Utskottet antog också ett ämne inför nästa församling, och det belgiska förslaget antogs, som handlar om ett hållbart värnande och motverkande av förstörelse av kulturella arv. , demokrati och mänskliga rättigheter I tredje kommittén, som (S) deltog i, antogs resolutionen om internationell lagstiftning i anslutning till nationell suveränitet, icke-inblandning i staters interna angelägenheter och mänskliga rättigheter. (S) uppmärksammade i debatten att nationell suveränitet inte bara medför rättigheter, utan också ansvar. I sina inlägg betonade (S) särskilt att friheten på nätet skiljer sig kraftigt mellan öppna och stängda samhällen. Som medborgare i ett demokratiskt land finns möjlighet att kritisera förhållanden i ett annat land, medan medborgare i det berörda landet i vissa fall kan få betala ett högt pris för att ifrågasätta förhållanden i sitt eget land. Kommitténs nästa ämne handlar om demokrati i den digitala eran och hotet mot den privata sfären och individuell frihet, med rapportörer från och . Kommittén höll en förberedande debatt i om ämnet, som förberedelse inför arbetet med resolutionstexten, där 18 delegationer deltog i debatten. Utskottet höll vid en annan sittning ytterligare en debatt som uppföljning av den antagna resolutionen, om parlamentens roll i säkerställande av hälsofrämjande resurser för kvinnor och barn, där parlamenten inbjöds att dela sina erfarenheter om situationen och uppföljningen av resolu-tionen i de egna länderna. En debatt hölls också med anledning av att fyller . (M), förste vice ordförande för IPU-delegation, valdes i till ordförande för , för en period . I höll även en interaktiv debatt för att markera att det var FN:s tillkomst, då diskussionerna kretsade kring huruvida FN är lika relevant som när organisationen grundades . Konklusionen var att FN är viktigare än någonsin på grund av alla de utmaningar som finns i världen, vilket inte enskilda stater ensamma kan hantera. Diskussioner hölls också om hur parlamenten kan integrera hållbarhetsmålen och erfarenheter utbyttes – detta som förberedelse inför parlamentens genomförande av FN:s nya hållbarhetsmål. diskuterade vidare det fjärde globala talmansmötet i som skulle äga rum –och det uppmuntrades att medlemmarna skulle inkluderas i de nationella delegationer som deltog i detta talmansmöte. Inom ramen för kommer för tiden fortsätta arbetet tillsammans med mexikanska senatorn att fortsätta arbetet som handlar om parlamentarikers bidrag till det internationella samarbetet för att bekämpa de globala problemen rörande narkotika, och om hur parlamentariker kan understödja UNGASS 2016 (United Nations General ) som kommer att utvärdera den rådande globala narkotikapolitiken och lägga upp riktlinjer för framtiden. IPU:s geopolitiska grupp som kallas 12 plus (länder som ingår i samt , och ) tog vid vårförsamlingen i även beslut om ett gemensamt uttalande om . Det har inom 12 plusgruppen funnits ett starkt önskemål om att IPU måste ta upp krisen i och agerande. 12 plus-gruppens medlemsländer påpekade att IPU som står för demokrati, mänskliga rättigheter, rättssäkerhet, fred och säkerhet inte kan vara tysta utan bör fördöma agerande. Särskilt brådskande resolution om bekämpandet av terroristaktiviteter En resolution om ett särskilt brådskande ämne antogs. Resolutionen behandlade parlamentens roll i bekämpandet av alla terroristaktiviteter, begångna av organisationer som Daish och Boko Haram, mot oskyldiga civila, särskilt kvinnor och barn. Parlamentarikerna uttryckte i resolution och debatt det omedelbara behovet av att motarbeta terrorism, vilket påverkar många unga människors liv och hindrar unga från utbildning. Det underströks att mera internationellt samarbete behövs för att förhindra att resurser sprids i form av pengar, vapen och soldater till terrorister. Det framhölls också viktig roll som parlamenten har för att motverka terrorism och vikten av att särskilt rikta insatserna mot unga som är den grupp som i störst utsträckning ansluter sig till terroristorganisationer. God samhällsstyrning och korruptionsbekämpning belystes och att nationella lagstiftningar utformas på ett sådant sätt att de som är skyldiga till terroristaktiviteter ställs inför rätta. Styrande rådet antog en rad beslut. De finansiella resultaten redovisades av för finansfrågor. Budgeten visade ett överskott på CHF 643 295 och man hade sparat in CHF 315 000 på personal och administrativa kostnader. De frivilliga bidragen på CHF 2,6 miljoner hade använts till programaktiviteter , en ökning på jämfört med föregående år. (S) presenterade också internrevisionens rapport, vilken noterade att IPU:s finansiella situation var god och att tillgångarna ökat . Styrande rådet fick också en uppdatering gällande samarbetet med FN, bland annat i anslutning till de diskussioner som hållits om den globala utvecklingsagendan för tiden och den tillhörande politiska deklarationen. Även IPU:s slutdokument efter församlingen i , den så kallade Hanoideklarationen, skulle utgöra ett viktigt bidrag till det fjärde globala talmansmötet i . Det informerades också om att IPU fortsättningsvis bidrar med parlamentariska inspel inför andra stora möten runt om i världen med olika teman. Styrande rådet informerades också om arbetet med utkastet till en samarbetsöverenskommelse mellan , till vilken många av IPU:s medlemsländer bidragit med värdefulla bidrag. Styrande rådet tog också emot information om hur arbetet fortskridit när det gäller genomförandet av –2017; bland annat hade gemensamma principer som stöd till parlamenten tagits fram. Mellan hade IPU arrangerat nio särskilda möten i åtta olika länder, varav sju var globala och två regionala, och som hade fokus på en rad ämnen, bland annat säkerhet, mänskliga rättigheter, barns rättigheter, jämställdhet, hälsa, klimatförändringar och internationell handel. Styrande rådet tog också emot information om förberedelserna inför det fjärde globala talmansmötet i , från till . (M) är vice ordförande för den koordinerande kvinnokommittén, som arbetar för att lyfta fram jämställdhetsfrågor och främjande av kvinnligt deltagande i politiken och i samhället i stort. i lämnade kommittén in ett antal ändringsförslag till resolutionstexterna för de permanenta utskotten, som syftade till att belysa jämställdhetsfrågor, varvid de flesta sedan antogs. För att uppmuntra män att engagera sig i frågorna föreslogs det att det i kvinnomötets stadgar förtydligas att även män är välkomna att delta vid IPU:s kvinnomöten. I firades att kvinnomötet varit verksamt , i och med att det instiftades i . Mötet var när det bildades det första globala forumet för kvinnliga parlamentariker och har sedan instiftandet varit ett forum som arbetat för att uppmuntra till reformer och stöttat parlament i frågor bland annat kring våld mot kvinnor och lyft upp jämställdhetsfrågor på IPU:s agenda . I antog mötet en handlingsplan med en rad åtgärder för att stärka kvinnligt inflytande och jämställdhet. (S) är vice ordförande i . Vid kommitténs möten i hölls bland annat en utfrågning av talmännen vid respektive . Vidare informerade IPU:s president kommitténs medlemmar om IPU:s generalsekreterares planerade resa till och om den senare inplanerade parlamentarikerdelegationen till . Kommittén höll också diskussioner om mandat och vidhöll att arbetsområdet ska omfatta den bredare Mellanösternregionen och inkludera fredsprocessen mellan och även i fortsättningen, och underströk vikten av att främja samarbete mellan parlamenten i och . Det framhölls att rundabordssamtal skulle initieras för att identifiera framtida samarbetsområden. Det första skulle handla om vatten, och skulle inkludera inte enbart representanter från och , utan också länder i regionen. Kommittén beslutade att det första rundabordssamtalet skulle hållas i , och önskemålet var att ett sådant samtal skulle kombineras med ett besök till och . (M) är medlem av kommittén för internationell humanitär rätt, och vid dess möten i deltog bland annat representanter för och (), och kommittén fick bland annat ta del av presentationer om flyktingsituationen i världen. Man diskuterade de olika svårigheter som finns i att tillhandahålla nödvändig hjälp och man betonade i diskussionerna vikten av att säkerställa tillräckliga finansiella resurser i arbetet, vikten av koordinering med de länder som är berörda samt vikten av översyn. Frågan om den ökade säkerhetsrisken för hjälparbetare lyftes också fram som en viktig fråga, då det är en aspekt som ofta hindrar hjälpen att nå fram till dem som mest är i behov. Under mötena i diskuterade kommittén vidare pågående projekt, däribland en parlamentarisk konferens om nationalitet och statslöshet i samarbete med UNHCR, uppdatering av en handbok i samarbete med UNHCR om skydd av flyktingar och en annan om internationell humanitär rätt. Bilaterala möten hölls i , med delegationerna från (Kabibulla Jakupov, representanthusets talman), (’Arc Gakuba, vice president för senaten), (, talman), och (, representanthusets talman). Officiella möten och studiebesöksprogram Under talman officiella besök i samband med IPU-församlingen, stod handel, högre utbildning, teknologi, hälsa och transport i fokus. Det var talmannens första resa till – senast en svensk talman besökte landet var . var 1969 det första västland som etablerade diplomatiska relationer med . Talmannen träffade premiärminister , talman , transportminister , vice ordförande för nationella kommittén för trafiksäkerhet samt hälsominister . Möten hölls även med för att diskutera syn på . Två studiebesök anordnades för IPU-delegationen; ett till of Pediatrics (f.d. ) och ett till ABB:s fabrik utanför . Besöket var en möjlighet att få inblick i företagsklimatet i och vilka utmaningar och möjligheter som finns. ABB har på sina dryga i lyckats bygga upp en modern tillverkningsindustri som säljer högkvalitativa transformatorer inom men även exporterar till , och länder i regionen. Talmannen och IPU-ledamöterna deltog även i ambassadens trafiksäkerhetssatsning, som del av en pågående nationell kampanj för trafiksäkerhet. Hjälmanvändandet i är fortfarande lågt, speciellt bland barn, vilket resulterar i många dödsfall i trafiken. Tillsammans med tyska ambassaden genomfördes ett välbesökt seminarium på temat ”Parlamentarians meet ” där två medlemmar i svenska IPU-delegationen deltog som panelister: (M) och (S), tillsammans med två tyska parlamentariker. Fokus var temat ”samverkan med civila samhället”. Syftet var att genom exempel visa på hur svenska parlamentariker ser på det civila samhället och dess roll. Den svenska IPU-delegationen som deltog vid i bestod av delegationsledare och talman , IPU-delegationens ordförande (S), förste vice ordförande (M), andre vice ordförande (S), (S), (MP), (KD), riksdagsdirektör (som deltog vid det parallella , ), kanslichef vid internationella kansli , IPU-delegationens delegationssekreterare , biträdande delega-tionssekreterare , samt riksdagsdirektörens sekreterare . Rapport från IPU:s 133:e församling i , , 17– Interparlamentariska unionen (IPU) höll sin årliga höstförsamling i , , den 17–, den 133:e i ordningen. Inledningsvis skulle ha stått värd för höstförsamlingen men detta ändrades och blev istället värdland. Delegationer från 134 medlemsländer deltog. Vid församlingen antogs flera rådgivande resolutioner.