frsrdg · H304OSSE1 · 2016-03-15 00:00:00 — Från delegation vid parlamentariska församling delegation vid parlamentariska församling överlämnar härmed bifogade redogörelse för verksamheten inom den parlamentariska församlingen och den svenska delegationens arbete . Till redogörelsen bifogas en förteckning över de resolutioner som församlingen antagit . Verksamheten inom parlamentariska församling 20153 1 Framväxten av ()3 2 Den parlamentariska dimensionen inom OSSE4 2.1 Församlingens verksamhet och organisation4 2.1.2 Presidiet (byrån)4 2.1.3 Det ständiga utskottet5 3 Den svenska delegationen6 4 Verksamheten under 20157 4.1 Möten under året7 4.1.1 Möten inom den parlamentariska församlingen7 4.1.2 Den svenska OSSE-delegationens möten och andra arrangemang10 4.2.1 Utskott I Politiska frågor och säkerhetsärenden11 4.2.2 Utskott II Ekonomi och miljö12 4.2.3 Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter13 6 Församlingens bidrag till demokratisk utveckling16 6.1 Församlingens tillfälliga arbetsgrupper16 10 Samarbete inom och utom församlingen21 10.1 Samarbetet i Medelhavsregionen21 10.2 Samarbete med andra parlamentariska församlingar21 Verksamheten inom parlamentariska församling 2015 1 Framväxten av () () har sitt ursprung i Europeiska säkerhetskonferensen (ESK). ESK etablerades 1975 som ett forum för politiska förhandlingar mellan öst och väst. fick ESK ställning som regional organisation i enligt kapitel VIII. bytte konferensen namn till (). omfattar 56 stater och är en effektiv organisation i det interna-tionella säkerhetspolitiska samarbetet. Organisationen har en vid medlemskrets – från till – en flexibel struktur och en bred syn på säkerhet. Dess verksamhet omfattar tre dimensioner: den säkerhetspoli- tiska, den mänskliga (demokrati och mänskliga rättigheter) samt dimensionen för ekonomi och miljö. Tyngdpunkten inom verksamhet försköts från långsiktiga förhandlingar om normbyggande och militära förtroendeskapande åtgärder till konfliktförebyggande och återuppbyggnad. är en i hög grad operativ organisation och dess flexibla uppbyggnad möjliggör snabba förebyggande insatser, ofta i nära samarbete med andra internationella organ. finns fältaktiviteter i ett femtontal länder. En betydande del av budgeten går till konkreta fältinsatser. Fältmissionernas arbete är inriktat på att stärka respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, bygga upp demokratiska institutioner och stödja förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. Organisationen har kapacitet att verka i olika skeden av en konflikt: förvarning, förebyggande, konflikthantering, återuppbyggnad samt att verka för demokratisk utveckling och rättsstatens principer. Organisationen har också i allt större utsträckning tagit sig an frågor som sträcker sig över samtliga tre dimensioner, såsom frågorna om människohandel, terrorism och gränsövervakning. Samarbetet med länder utanför det egna geografiska området regleras genom partnerskapsavtal. 2 Den parlamentariska dimensionen inom 2.1 Församlingens verksamhet och organisation parlamentariska församling (PF) etablerades 1990 i samband med att fick en fastare institutionell struktur. ska genom dialog bidra till att utveckla och främja konfliktlösningar, bidra till en demokratisk samhällsutveckling, värna rättsstatens principer och stödja demokratiska institutioner i medlemsländerna. Församlingen ska också granska huruvida medlemsländernas regeringar genomför de resolutioner och rekommendationer som församlingen ålägger dem. Målen för församlingens verksamhet anges i dess stadga. Den parlamentariska församlingen har tre årliga möten: en session, ett höstmöte och ett vintermöte. Vid mötena samlas de nationella delegationerna från 56 medlemsländer. , som inte har något nationellt parlament, har rätt att skicka två representanter till församlingens möten som hedersgäster. Församlingen har 323 ordinarie ledamöter och ett stort antal ersättare. Antalet medlemmar i de nationella delegationerna fastställs i församlingens stadga. Under mötena följer församlingen upp hur mål efterlevs, diskuterar aktuella politiska frågor och för en dialog med medlemsländernas regeringsorgan. Beslut i församlingens plenum fattas med majoritet. har tre fackutskott som motsvarar regeringssidans dimensioner: politiska utskottet, utskottet för ekonomi och miljö och utskottet för demokrati och mänskliga rättigheter som sammanträder under mötena. Vid sessionen förekommer även regionala möten. De nordiska och baltiska delegationerna har då brukat hålla gemensamma lunchmöten. 2.1.2 Presidiet (byrån) Församlingen leds av en president som väljs för ett verksamhetsår med möjlighet till omval en gång. Församlingens presidium (byrå) består av presidenten och nio vicepresidenter som väljs för ett respektive och kan väljas om. En vicepresident kan ingå i presidiet i högst . I byrån ingår också församlingens skattmästare och de tre fackutskottens presidier (ordförande, vice ordförande och rapportör) samt president emeritus. Byrån möts normalt . 2.1.3 Det ständiga utskottet Församlingens ständiga utskott utgörs av de nationella delegationernas ordförande och församlingens presidium. Det ständiga utskottet förbereder och beslutar om dagordningen för sessionen respektive för ett vinter- och höstmöte. Det beslutar även vilka tilläggsförslag som ska tas upp under sessionen och vilka fackutskott som ska bereda dem. Beslut fattas enligt principen konsensus minus en. PF:s sekretariat finns i med en filial i (totalt ett tjugotal tjänstemän). Församlingens högste tjänsteman är generalsekreteraren. har sex officiella språk: engelska, franska, italienska, ryska, spanska och tyska. Inom församlingen verkar främst tre partigrupper: socialistgruppen, den konservativa gruppen och den liberala gruppen. Övriga partier såsom kommunistpartier, gröna partier och högerradikala partier möts sporadiskt utan organiserade grupper. De tre partigrupperna har inga egna sekretariat och får inte några finansiella bidrag från församlingen. Partigrupperna sammanträder under de stadgeenliga mötena. 3 Den svenska delegationen I OSSE-delegation ingår åtta ledamöter och lika många ersättare. Dessa väljs av kammaren för en hel valperiod. Efter riksdagsvalet valdes följande delegation: (S)(S) (M)(M) (S)(S) (M)(M) Arhe Hamednaca (S)(S) (SD)(SD) (M)(M) (S)(S) (S) har av delegationen valts till ordförande och (M) till vice ordförande. Fördelningen på församlingens utskott och särskilda uppdrag för ledamöterna är följande: Utskott I Politiska frågor och säkerhetsärenden: (S), (M), (SD) Utskott II Ekonomi och miljö: (S), (M) Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter: Barenfeld (M), Arhe Hamednaca (S), (S) (S) är vice president. (M) är rapportör i politiska utskottet. (M) är ordförande i arbetsgruppen för . 4.1.1 Möten inom den parlamentariska församlingen Det sedvanliga vintermötet hölls i den 18–. Under vintermötet arrangerades två möten i plenum. Därutöver sammanträdde de tre fackutskotten och det ständiga utskottet. I lunchpauserna genomfördes ett antal sidomöten. Vintermötet inleddes av ett möte med PF:s Medelhavsforum. I de tre utskotten presenterade respektive rapportör innehållet i sina rapporter till sessionen. I varje utskott gjordes också korta referat av utvecklingen i medlemsländer gällande de rekommendationer och resolutioner som antogs av den parlamentariska församlingen vid session. Under det tredje utskottets möte (demokrati och mänskliga rättigheter) presenterade utskottsordföranden () bl.a. utskottets arbete med en rapport om . Vidare talade mediarepresentant om angrepp på journalister, inte minst i ljuset av den senaste tidens händelser i och . I den efterföljande diskus-sionen lyftes frågor om rapporteringen av hatbrott, insatser mot antisemitism och islamofobi, arbetet mot tortyr m.m. Därutöver hölls en särskild debatt om migranters och flyktingars ställning. , krimsk-ukrainsk politiker, talade om krimtatarernas situation. Den cypriotiska delegationen lyfte frågan om de många flyktingar som omkommer på sin väg över . I det följande replikskiftet om Ukrainakrisen poängterade man från rysk sida att är en stor mottagare av ukrainska flyktingar. (M) gav i sitt inlägg uttryck för en förhoppning att den rådande vapenvilan skulle hålla. Det första utskottets (politik och säkerhet) möte leddes av dess vice ordförande (). högkommissionär angående nationella minoriteter, , redogjorde för sitt arbete. Vidare debatterades kampen mot terrorism. I övrigt fokuserade diskussionerna på situationen i men även konflikten mellan och berördes. Ordförande () ledde det andra utskottets (ekonomi och miljö) möte där debatten kom att handla om energisäkerhet och miljöfrågor. Bland de andra frågor som lyftes fanns korruptionsbekämpning och hälsofrågor. I plenum hölls en särskild debatt om respons på krisen i och runt . PF:s president, , uppmanade till ett upprätthållande av och inrättandet av en internationell fredsstyrka i östra som ett komplement till insatser. Tonläget i debatten blev högt då man från ukrainsk sida vittnade om de många civila offer som konflikten skördar, medan man från rysk sida bestred påståendena om att man hade inflytande över de proryska separatisterna i östra . Strykningar gjordes i den digra talarlistan, varför blev den enda av de svenska ledamöterna som fick tala. En fråga som väckt mycket uppmärksamhet inför vintermötet var ambition att få en kvinnlig ledamot från ackrediterad som medlem av den ryska delegationen. Förfarandet hade bestridits från ukrainsk sida och ledde till att en särskild ackrediteringskommitté sammankallades, i vilken bland andra deltog. Den ryska nomineringen avvisades med motiveringen att en parlamentsledamot för att få delta måste företräda det nominerande landet. Den svenska delegationen hade ett sidomöte med medierepresentanten som vittnade om det allt hårdare mediaklimatet i delar av . Delegationen deltog också i ett seminarium om brotten mot humanitärrätten och de mänskliga rättigheterna i östra som arrangerades av Human Rights Watch m.fl. organisationer. De befarade ryska protesterna mot evenemanget uteblev. Församlingens 24:e session hölls i den 5–för att högtidlighålla det säkerhetspolitiska avtal som skrevs under i och som ledde till skapandet av ESK, sedermera . Det övergripande temat för årets session var Recall-ing the Sprit of . Under ses-sionen behandlades rapportörsrapporterna med tillhörande resolutioner från respektive utskott. Därutöver fanns 15 tilläggsförslag presenterade av medlemmarna (s.k. supplementary items) i vitt skilda frågor som framtid, krisen i , flyktingar i , rustningskontroll, klimatförändringar och terrorism, vilka fördelades mellan plenum respektive utskotten för behandling. Ett stort antal förslag till ändringar (s.k. amendments) hade föreslagits avseende såväl resolutionerna som tilläggsförslagen. Samtliga texter antogs avslutningsvis av församlingen i plenum och finns samlade i en slutdeklaration: . Årets session präglades av att man från sida valt att upprätthålla EU:s sanktioner som omöjliggjorde inresa till för enstaka ledamöter av den ryska duman. Mot bakgrund av denna åtgärd hade hela den ryska delegationen valt att utebli. Skarp kritik riktades från många håll mot både EU och för att man uteslutit parlamentariker från dialog. Andra stödde det finska beslutet och menade att den vittgående principen om inkludering måste ifrågasättas. Ukrainakrisen dominerade sessionen också i övrigt. Under en särskild debatt i plenum med utgångspunkt från tilläggsförslaget The Continua-tion of Clear, Gross and Uncorrected Violation of Commitments and International Norms by deltog ett stort antal parlamentariker, däribland , och . Diskussionen spände från skuld i den aktuella situationen till nödvändigheten av att stötta och genomföra . Tonläget i debatten var högt och många invände också mot att man debatterade frågan i frånvaro av ryska företrädare. När debatten slutligen avslutades och samtliga ändringsförslag avhandlats röstades tilläggsförslaget igenom med röstsiffrorna 96 för, 7 emot och 32 avståenden (däribland och ). Under en ceremoni för att uppmärksamma presenterades +40-projektets slutrapport. Projektet syftade till att genomföra en seminarieserie med framåtblickande teman och hade som slutmål att presentera förslag till en översyn av organisationen. Seminarier hade arrangerats och i , , , och samt avslutningsvis i i samband med sessionen. För arrangemanget stod PF:s sekretariat, de respektive nationella parlamenten samt ledande lokala forskning. Bland slutrapportens rekommendationer kan noteras förslagen att modifiera det konsensusbundna beslutsfattandet för att möjliggöra snabbare insatser, större investeringar i fältnärvaron, en ökad granskning av upprätthållandet av medlemsstaternas MR-åtaganden samt att stärka den parlamentariska dimensionens roll i organisationen. Även ett tilläggsförslag (+40: the of the Future), som baserades på slutrapporten, hade lagts fram och blev antaget efter diskussion i plenum. I plenum hölls därutöver en allmän debatt om andra aktuella frågor som flyktingsituationen kring och trafficking. En annan fråga som ägnades stor uppmärksamhet var valet av efterträdare till generalsekreterarposten. Den kandidat som byrån förordade, (), valdes att ta över efter () som innehaft ämbetet . Detta skedde dock först efter diskussioner om transparensen vid tillsättningsförfarandet och villkoren för ämbetet. Vidare valdes genom acklamation till rapportör för politiska utskottet. Inför sessionen hade den svenska delegationen ett möte med representanter för den svenska ambassaden i . Därutöver hade den svenska delegationen ett samtal med den ukrainska delegationen. stod värd för det årliga nordisk-baltiska lunchmötet där frågor av gemensamt intresse diskuterades. Höstmötet hölls i den 15–och det övergripande temat var Addressing security challenges for the region and beyond: the role of parliamentarians in fostering regional cooperation. Flyktingkrisen i kom att prägla mötet. Det faktum att länder hanterar flyktingkrisen på helt olika sätt ansågs vara en anledning att försöka få till stånd en gemensam politik. Även situationen i behandlades under mötet. Därutöver diskuterades frågor om miljöförstöring, trafficking, droghandel, terrorism och vattenförsörjning ur perspektiv. Ständiga utskottet sammanträdde i samband med vintermötet, sessionen och höstmötet. Byrån träffades i den 26–respektive i i anslutning till . 4.1.2 Den svenska OSSE-delegationens möten och andra arrangemang OSSE-delegationen hade ett möte med ODIHR-chefen då han redogjorde för verksamhet. +40-seminariet i ägde rum och arrangerades i samarbete med (efter att dragit sig ur) och sekretariatet i . En namnkunnig panel som innehöll flera svenskar med god kunskap om , som den f.d. HCNM , den tidigare PF-presidenten och förre OSSE-ambassadören , diskuterade framtidsfrågor med parlamentariker som är engagerade i projektet och utomstående säkerhetspolitiska experter. arrangerades ett möte mellan företrädare för OSSE-delegationen och i syfte att utbyta erfarenheter och utveckla det fortsatta samarbetet. En utbildning för valobservatörer arrangerades och programmet omfattade en genomgång av hur en valobservation arrangeras, den enskilde parlamentarikerns uppgifter som valobservatör samt säkerhetsmässiga aspekter kring en valobservation. Inbjudna talare var bl.a. chefen för valobservationsinsatserna på PF:s sekretariat , samt statistikern som ofta anlitas av i valobservationssammanhang. Kammardebatten om OSSE-delegationens verksamhet ägde rum . På förslag av förste vice talman inbjöds HCNM till ett seminarium i för att redogöra för sitt arbete med att motverka etniska konflikter med exempel från och . OSSE-delegation höll sex delegationsmöten . Inför sessionen bjöds biträdande generalsekreteraren in till ett delegationsmöte för att redogöra för processen kring antagandet av resolutioner. UD:s OSSE-handläggare, initialt och sedermera , deltog vid några möten för att redogöra för arbetet inom på regeringssidan. Den svenska OSSE-delegationens presidium deltog i ett nordiskt-baltiskt möte i , varvid frågor av gemensamt intresse inför sessionen i diskuterades. Delegationens ordförande har varit ombedd att delta i en rad seminarier med bäring på skilda delar av PF:s verksamhet. Till dessa hör ett seminarium i regi i om nationella MR-organisationers roll för skyddet av de mänskliga rättigheterna. Ett annat som handlade om utvecklingen i ägde rum i och arrangerades av . Vid ett tredje berördes samarbete i gränsregioner med exempel från fransk-tyska respektive tysk-danska gränsen och med som arrangör. Uppdraget som Special representative för valobservationen i inbegrep besök i inför och efter presidentvalet. Ordföranden har också haft möten med bl.a. , , och respektive ambassadörer i för att diskutera frågor relaterade till den parlamentariska församlingens verksamhet. Även delegationens vice ordförande har medverkat vid flera OSSE-relaterade seminarier . ekonomiska forum i Krynica Zdroj diskuterades som ett verktyg för att hantera konflikter. I Bisjkek avhandlades parlamentens roll i jämställdhetsarbetet under ett seminarium arrangerat av . Under ett seminarium i diskuterades, i regi av , framstegen för kvinnors ekonomiska och sociala rättigheter efter i . I egenskap av ledare för under nyvalet i fick vice ordföranden ägna landet särskild uppmärksamhet. Under vintermötet presenterade de tre utskottens rapportörer utkast till sina respektive rapporter. Slutversionerna av dessa lades fram vid sessionen tillsammans med resolutioner baserade på rapporterna. Utöver rapportörernas resolutioner behandlades i utskotten de av medlemmarna presenterade tilläggsförslagen som fått tillräckligt stöd för att läggas fram. Inför sessionen hade man från svensk sida lanserat tilläggsförslag (s.k. supplementary items) på temat korruption (), (), flyktingsituationen i (Arhe Hamednaca), jämställdhet () respektive (). Inget av dessa tilläggsförslag fick emellertid de 20 namnunderskrifter från minst fyra medlemsländer som är nödvändigt för att de ska bli antagna. Detta förhållande fick delegationen att besluta att inför nästa års session lansera något färre resolutionsutkast och , i syfte att söka maximera stödet för de svenska förslagen. Vidare bedömdes de lägre kraven för att i stället få lägga fram ändringsförslag (s.k. amendments) vara en anledning att i högre grad fokusera på dessa framöver. Den ryska delegationens frånvaro vid sessionen ledde till att samtliga ryska tilläggs- och ändringsförslag förklarades ogiltiga och genomgående ströks vid textförhandlingarna. 4.2.1 Utskott I Politiska frågor och säkerhetsärenden Rapportören (som interimistiskt blivit utnämnd att överta ämbetet efter att företrädaren inte omvalts till det finska parlamentet) presenterade sitt förslag till resolution, och berörde i sin introduktion bl.a. Ukrainakrisen, rustningskontroll, cybersäkerhet och andra transnationella hot. Ett stort antal ändringsförslag hade uppnått tillräckligt stöd för att vara giltiga, varav två hade lagts fram av och berörde kvinnors ställning samt jämställdhet. Flertalet ändringsförslag, inklusive de svenska, antogs under textförhandlingarna och skrevs in i den slutgiltiga resolutionen. Utöver rapportörens resolution hade ytterligare fyra tilläggsförslag på det säkerhetspolitiska området föreslagits av medlemmarna och fördelats till första utskottet för behandling. Efter att tilläggsförslagen debatterats och inkomna ändringsförslag övervägts kunde samtliga texter antas. Till utskottets ordförande och vice ordförande valdes () respektive Azay Guliyev () medan () valdes till rapportör, samtliga genom acklamation. Resolutioner antagna av utskott I: Huvudresolutionen för utskott I (Recalling the Spirit of ). Resolution om efterlevnaden av Helsingforsprinciperna i mellanstatliga relationer i (Adherence to the Principles in Inter-State Relations Across the Area). Resolution om uppförandekod avseende militärpolitiska aspekter på säkerhet – medvetandegörande, spridning, bättre genomförande och uppsökande (Code of Conduct on Politico-Military Aspects of Security: Awareness Raising, Dissemination, Better Implementation and Outreach). Resolution om samarbetsfasen vid postkonflikt – nya instrument och aktörer för en bredare syn på konfliktcykeln (The Co-operative Phase in Post-Conflict Borders: for a Broader View of the Conflict Cycle). Resolution om en omfattande lagreform om utländska terroristkämpar från (A Comprehensive Legislative Reform on Foreign Terrorist from the Area). 4.2.2 Utskott II Ekonomi och miljö () uppehöll sig i sitt anförande som rapportör bl.a. kring den finansiella krisen i . I resolutionen behandlades frågor om vattentillgång, klimatförändringar, migration och energifrågor. Arhe Hamednaca hade föreslagit att man till resolutionen skulle foga en skrivning om att söka hantera grundorsakerna till ofrivillig migration. Denna röstades igenom och lades till i resolutionen, tillsammans med flertalet övriga ändringsförslag. Därutöver hade tre tilläggsförslag fördelats till utskottet för behandling, varav samtliga antogs efter diskussion och med vissa tillägg. ändringsförslag att till tilläggsförslaget om de nordligaste regionerna foga en uppmaning till de arktiska staterna att lösa potentiella kriser på diplomatisk väg uppnådde exempelvis inte tillräckligt stöd för att bli antaget. Det sittande presidiet omvaldes med () som ordförande, () som vice ordförande och () som rapportör. Resolutioner antagna av utskott II: Huvudresolutionen för utskott II (Recalling the Spirit of ). Resolution om ansvaret för att motarbeta människohandel i statliga kontrakt för varor och tjänster (Responsibility to Combat Human Trafficking in for Goods and Services). Resolution om miljömässiga utmaningar och ekonomiska möjligheter i norr (and Economic Opportunities in the High North). Resolution om en modernisering av systemet för nationella bidrag till budget (The Modernization of the System of National Contributions to the Budget). 4.2.3 Utskott III Demokrati och mänskliga rättigheter Rapportören () presenterade sin resolution och vädjade till parlamentarikerna att bidra till att hålla medlemsstaterna ansvariga för sina MR-åtaganden. Enligt rapportören är respekten för de mänskliga rättigheterna i på tillbakagång och institutioner erfar ökade svårigheter med att driva dessa frågor. hade lagt fram två ändringsförslag på resolutionen. Det ena var en uppmaning till den vitryska regeringen att frige politiska fångar, tillåta fria medier och politisk opposition. Det andra riktade sig till den georgiska regeringen med en vädjan om att den ska agera rättsenligt i domstolsförhandlingarna mot f.d. tjänstemän. Båda ändringsförslagen möttes av högljudda protester från de berörda ländernas sida men röstades igenom. Resolutionen i sin helhet röstades sedermera igenom trots många ändringsförslag och hetsiga diskussioner. Fyra tilläggsförslag hade tilldelats utskottet för behandling. Arhe Hamednacas ändringsförslag att i tilläggsförslaget om dödsfallen bland flyktingarna i uttrycka sympati med offren antogs. Samtliga tilläggsförslag klubbades igenom efter att ändringsförslagen diskuterats. () liksom () blev båda omvalda till ordförande respektive rapportör för utskottet, medan () blev vald till ny vice ordförande. Resolutioner antagna av utskott III: Huvudresolutionen för utskott III (Recalling the Spirit of ). Resolution om saknade personer i samband med väpnade konflikter (Missing Persons in Connection with Armed Conflicts). Resolution om bortförda och illegalt fängslade ukrainska medborgare i (Abducted and Illegally Detained Ukrainian Citizens in ). Resolution om upprop för brådskande åtgärder mot de tragiska dödsfallen i (Calling for to the Tragedy of Deaths in the ). Resolution om kvinnor och flickor som blir sårbara av väpnad konflikt, kris eller minoritetsstatus (Women and Girls Made Vulnerable by Armed Conflict, Crisis or Minority Status).