frsrdg · H304RR1 · 2016-02-17 00:00:00 — Den interna kvalitetssäkringen inom effektivitetsrevisionen har tidigare i huvudsak baserats på att kolleger läste förstudier och rapportutkast och gjorde en bedömning av kvaliteten utifrån särskilt beslutade kvalitetskriterier. skedde en förändring. Kvalitetssäkringen kanaliseras nu genom interna och externa seminarier som genomförs i alla granskningar och där enhetschefer, ämnessakkunniga och externa referenspersoner deltar. Inom de nya enheterna har enhetschefer och ämnessakkunniga rekryterats på ett sådant sätt att deras kunskaper kompletterar varandra. Detta infördes gradvis , och kommer att gälla fullt ut . Tabell 6 Nettokostnader för effektivitetsrevisionen 2013–2015 (tkr) Tabell 7 Redovisade timmar för anställd personal inom effektivitetsrevisionen 2013–2015 Som framgår av tabellerna 6 och 7 steg både kostnader och redovisade timmar för effektivitetsrevisionen jämfört med . Nyrekryteringar gjordes vilket ledde till att antalet årsarbetskrafter inom verksamhetsgrenen blev högre än året innan, då antalet årsarbetskrafter var ovanligt lågt. Fördelningen mellan granskning och omvärldsbevakning var ungefär densamma som , av tiden läggs på omvärldsbevakning. Omvärldsbevakningen är en viktig del av verksamheten inom effektivitetsrevisionen; det är här vi lägger grunden för att bra granskningar genomförs. Omvärldsanalysen sker löpande i avdelningarna och inom ramen för granskningsprojekten. Hur stor del av tiden inom effektivitetsrevisionen som ska läggas på omvärldsbevakning kan variera, men ett riktmärke har varit ca 10–. Tabell 8 Kostnader för granskning samt styckkostnad per publicerad granskning 2013–2015 (tkr) Tabell 9 Redovisade timmar för anställd personal för granskningar samt genomsnittlig insats per publicerad granskning 2013–2015 Som framgår av tabellerna 8 och 9 steg styckkostnaderna per granskning inklusive omvärldsbevakning och antalet timmar per granskning inklusive omvärldsbevakning inom effektivitetsrevisionen , jämfört med . En förklaring är att mer resurser förts till verksamhetsgrenen och att efterarbete ingår i årets kostnader för granskning. har verksamhetsvolymen minskat sett till antalet publicerade granskningsrapporter. Vår bedömning är att denna minskning är av tillfällig natur, då den till viss del kan förklaras av den ändrade verksamhetsinriktningen och av att ett antal pågående granskningar då fick helt eller delvis ny inriktning. Det har i sin tur gjort att ganska många granskningar har förlängts i tiden, och att ett antal granskningar som var planerade att avslutas i stället avslutas . finns ett problem inom organisationen med långa planeringsprocesser och ett arbetssätt som inte är helt effektivt. Som tidigare nämnts har en ny inriktning beslutats och ett arbete med att ändra arbetssättet inletts, för att höja produktiviteten. Målet för det internationella utvecklingssamarbetet är att stärka de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva revision enligt interna-tionella revisionsstandarder. Utvecklingssamarbetet sker i globala, regionala och bilaterala program i , , västra och . På global nivå har arbetet fokuserat på kapacitetsutveckling inom ramen för INTOSAI-samarbetet. På regional nivå dominerar samarbetet med organisationen för engelsktalande (AFROSAI-E). Bilateralt stödjer utveckling av metoder och processer inom finansiell revision och effektivitetsrevision samt coachar enskilda revisionsteam. Insatser görs också inom utvecklingen av HR, it, ledarskap och kommunikation. En strävan är att nå fler chefer på olika nivåer samt att stötta samarbetspartnerna till att själva kunna genomföra utbildning av alla revisorer. vidareutbildade eller coachade sammanlagt 870 medarbetare och chefer (varav kvinnor) hos våra samarbetspartners. Projekten har i huvudsak löpt enligt plan. De utvärderingar som regelmässigt görs efter varje utbildning eller coachning visar generellt sett höga omdömen. publicerar en uppföljningsrapport över det internationella utvecklingssamarbetet. En sådan rapport lämnades till utrikesutskottet. I det följande redovisas resultat och prestationer inom de enskilda projekten . () främjar revisionsmyndigheters kapacitetsutveckling, bland annat genom att stödja samarbete mellan INTOSAI:s regionala organisationer och medlemmar inom områden som parallellgranskningar, peer review, professionalisering av revisorer samt utveckling av ett verktyg som främjar integritet. stod som värd för kommitténs årliga möte i . Där diskuterades bland annat revisionsmyndigheternas roll i förhållande till FN:s Agenda 2030 samt ett ramverk för regionernas professionalisering som ska vidareutvecklas. ställer såväl långtids- som korttidsexperter samt finansiella resurser till AFROSAI-E:s förfogande och bidrar därmed till utvecklingen av handböcker, manualer och utbildningsmaterial inom organisationens samtliga strategiska områden. avslutade dessutom 87 nya effektivitetsrevisorer en grundläggande utbildning. Ytterligare 197 effektivitetsrevisorer deltog i kurser på grundläggande eller fördjupad nivå. Inom det exekutiva ledarskapsprogrammet bedöms att 24 höga chefer från sex revisionsmyndigheter fick erfarenhet av ledningsverktyg. har bidragit med expertis i det projekt för ISSAI-genomförande som drivs inom ASEANSAI, samt kvalitetssäkrat och stöttat utformning av utbildning. Team från nio revisionsmyndigheter har påbörjat webbaserade självstudier i riskbaserad revision, med coachning från bland annat . Kontakter har tagits för utvecklat samarbete mellan och . Ett parallellgranskningsprojekt mellan sju revisionsmyndigheter i västra har slutförts med goda resultat i form av fyra revisionsrapporter inom energieffektivisering. om väsentlighet och urvalsmetoder har också genomförts inom finansiell revision med deltagare från sju revi-sionsmyndigheter. Arbetet i projektet bedrivs i samverkan med Europeiska revisionsrätten. En andra modul i den avancerade kursen i effektivitetsrevision genomfördes med 15 deltagare från , och . Tonvikt lades på olika aspekter av kvalitet och kvalitetssäkring. färdigställdes en kvalitetssäkringsmanual och pilotrevisioner började genomföras inom finansiell revision och regelefterlevnadsrevision. Vidare har kommunikationsinsatser gjorts för såväl finansiell revision som effektivitetsrevision. Dessa insatser syftar till att öka läsbarheten och rapporternas bidrag till förändring. genomfördes coachning inom effektivitetsrevision, som resulterade i två publicerade revisionsrapporter, två rapportutkast och fem förstudierapporter. ordnade även fyra workshoppar för ledningsgruppen, som fokuserade på chefskap, ledarskap, konflikthantering m.m. Fyra pilotteam har med coachning genomfört finansiell revi-sion av nyckelministerier, i enlighet med internationella standarder. En manual för finansiell revision har färdigställts. Vidare har genomfört utbildning som gett myndighetsledning, revisorer och kvalitetssäkrare ökad förståelse för ISSAI:er. har en grundutbildning för ca 40 revisorer och tjänstemän från revisionsmyndigheten och andra centrala myndigheter i lett till ökad medvetenhet om effektivitetsrevision och dess syfte. med samtliga ca 40 effektivitetsrevisorer har lett till att de har verktyg för att kunna prioritera mellan olika granskningsförslag. Vidare har en workshop hållits för att utveckla deras redaktionella skrivande. Arbetet har breddats mot alla tre avdelningar inom effektivitetsrevision. har fokus legat på utveckling och genomförande av kompetensutvecklingsprogram samt coachning av effektivitetsrevisorer. Detta arbete har gett förutsättningar för bättre kvalitet på revisionsrapporteringen. har också finansierat viss kompetensutveckling inom finansiell revision. genomfördes ett antal workshoppar för att stärka genomförandet av ISSAI inom finansiell revision. ordnade även ett multilateralt möte mellan , och , som ytterligare ökade kunskaperna om ISSAI. publicerades två granskningsrapporter, med stöd från Riksrevi-sionen. Därutöver har coachning av två förstudier resulterat i beslut att gå vidare med huvudstudier. Utöver stödet till effektivitetsrevision och finansiell revision är en ny komponent i samarbetet stöd i det operativa ledarskapet. Här har gränssnittet mellan allmänt ledarskap och ledarskap i revisionsprocessen betonats. med ca 35 deltagande mellanchefer genomfördes med lyckat resultat. Det var särskilt intressant att se styrkan i kombinationen av generiskt och professionsrelaterat ledarskap. Samarbetet har stärkt effektivitetsrevisorernas kunskaper om analysmetoder, vilket bland annat har ökat deras kapacitet och förmåga att genomföra mer avancerade analyser. Medvetenheten om vikten av att exponera resultaten och myndighetens roll externt har stärkts, och vidare har ett underlag tagits fram för etableringen av en professionell kommunikationsfunktion. Åtgärder med syfte att höja kvaliteten För att höja kvaliteten i våra insatser har infört några nya rutiner . För det första samlas statistik in över antal deltagare fördelat på kön. För det andra efterfrågar vi skriftliga omdömen om våra insatser efter varje workshop och för coachande insatser för att på så sätt identifiera förbättringsmöjligheter. Tabell 10 Kostnader för det internationella utvecklingssamarbetet –2015 (tkr) samt uppgifter om när den nuvarande projektfasen avslutas Tabell 11 Redovisade timmar för internationellt utvecklingssamarbete –2015 Utfallet ligger strax över fullt utnyttjande av anslaget, och av anslagskrediten har använts. Detta är enligt plan för att öka aktivitetsnivån i syfte att utnyttja det ökade anslaget . Förändringar jämfört avser främst utökat stöd till AFROSAI-E i form av ledarskapsprogram för toppchefer. Andra förändringar beror främst på naturliga variationer i projektarbetet mellan åren. I vissa projekt har den politiska situationen i landet inneburit en minskad aktivitet, exempelvis och . Andelen transfereringar har ökat främst på grund av finansiering av ledarskapsprogrammet inom AFROSAI-E, där ersätter AFROSAI-E:s kostnader för lokaler och konsulter. Antalet nedlagda timmar är lägre än , vilket beror på att mer resurser allokerats till finansiering av aktiviteter inom AFROSAI-E. Målet för verksamhetsgrenen omvärldsriktad verksamhet är att befästa och främja revisionens roll, både nationellt och internationellt, samt bidra till ett högt genomslag av verksamhet. Inom den internationella omvärldsriktade verksamheten har deltagit i internationellt samarbete på såväl global som europeisk nivå samt inom ramen för det nordiska samarbetet. har även hanterat ett flertal bilaterala kontakter, besök och förfrågningar. Effekterna av den nationella omvärldsriktade verksamheten är långsiktiga. Vi mätte 2014 positiva framsteg i vår intressentundersökning. deltog vi i den nationella SOM-undersökningen. Resultatet pekar på att förtroendet för ökar bland allmänheten. Ambitionerna i det nationella omvärldsriktade arbetet ökade 2015. En ny aktivitet var att utveckla myndighetens omvärldsanalys och en övergripande modell för analys av risker i den statliga verksamheten. Vi höll egna seminarier under Almedalsveckan i . Dessa aktiviteter är viktiga för att på skapa positiva effekter genom verksamhetsgrenen. Den internationella delen av denna verksamhetsgren utgår från att Riksrevi-sionen i egenskap av nationellt revisionsorgan representerar i interna-tionella sammanhang och därmed är medlem i bland annat INTOSAI, andra multilaterala nätverk och organisationer samt . fortsatte att engagera sig i frågor om revisionens roll och mandat. har haft kontakter inte bara med andra revisionsmyndigheter utan även med såväl som i dessa frågor. Vid i låg fokus på revisionsarrangemangen kring Europeiska fonden för strategiska investeringar (EFSI), vilka initialt föreföll vara bristfälliga men kompletterades under beredningsprocessen. bidrog med ett anförande vid mötet i . Efter mötet sändes en resolution som antagits vid mötet till medlemsländernas talmän och finansministrar. I enlighet med Lissabonfördraget samarbetar med Euro-peiska revisionsrätten och medverkar ibland som observatörer vid dess granskningsbesök i . genomförde Europeiska revisionsrätten åtta sådana granskningsbesök, varav deltog i tre. Inom ramen för INTOSAI är största åtagande viceordförandeskap i för kapacitetsutveckling (CBC). Kommittén har som uppdrag att främja revisionsmyndigheters kapacitetsutveckling bland annat genom samarbete mellan INTOSAI:s regioner och medlemmar inom områden som parallellgranskningar, peer review och professionalisering av revisorer. CBC:s årliga möte ägde rum i . Där diskuterades bland annat revisionsmyndigheternas roll i förhållande till FN:s Agenda 2030 samt ett ramverk för regionernas professionalisering som ska vidareutvecklas. har även spelat en aktiv roll inom ramen för för standarder (PSC). har deltagit aktivt i underkommittéerna för utveckling av standarder för såväl finansiell revision som effektivitetsrevision. engagemang i standardarbetet har även inneburit att har tillhandahållit personalresurser för en ledamot och en teknisk rådgivare i International Auditing and (). har myndigheten tagit emot drygt 15 internationella besök från främst revisionsmyndigheter, parlament, regeringar och andra myndigheter. har besvarat knappt 40 frågor från andra länder om vår verksamhet. har bidragit till utveckling av effektivitetsrevisionen vid den lettiska revisionsmyndigheten samt genomfört en peer review av revisionsmyndigheten i . Den nationella delen av denna verksamhetsgren omfattar externa kontakter och seminarier. Dessutom ingår vissa instruktionsenliga uppgifter: Riksrevisorernas årliga rapport, granskningsplanen, uppföljningsrapporten samt remisshantering. Externa kontakter och seminarier Utöver kontakter med utskott, , myndigheter och andra intressenter i samband med varje enskild granskningsrapport eller inom ramen för den årliga revisionen, har deltagit med en egen aktivitet i och medverkat på andra externa arenor. Exempel på det är Folk och Försvar, Infosäk 2015 och trafikutskottets öppna seminarium om samhällsekonomiska analyser. Under Almedalsveckan i anordnade tre seminarier som alla var väl besökta. Ett handlade om slutrapporten för granskningsstrategin Etablering och integration. Två hölls som mer förutsättningslösa samtal med utgångspunkt i två områden som vi avser att granska framöver. Den serie möten med utskott som påbörjades efter valet för att informera ledamöter om myndighetens verksamhet har fortsatt. besökte elva utskott samt talmannen och riksdagsdirektören. Därmed har vi haft möten med alla utskott. Vid besöken deltog sammantaget drygt 200 riksdagsledamöter och 50 kanslitjänstemän. Från medverkade totalt ett trettiotal medarbetare. Riksrevisorerna har också haft möten med bland annat myndighetschefer som ett led i omvärldsbevakningen. Som ett led i utvecklingsarbetet initierade en serie seminarier med revisionsorgan utanför som har erfarenhet av att planera och genomföra riskanalyser. Den primära idén var att jämföra och diskutera fenomen och frågor som uppfattas som utmaningar och risker för staten i olika länder och organisationer. Metodutveckling och riskanalysens organisering är andra frågor som har diskuterats. Seminarieserien ska vidare ses som en del av omvärldsriktade verksamhet för att främja ett ökat internationellt granskningssamarbete och en starkare kontakt med utländska revisionsmyndigheter. Seminarier har ägt rum med företrädare för i (FNAO) Government Accountability Office () National Audit Office i UK () Europeiska revisionsrätten (ECA) Revisionsbyråer vid FN som OIOS, och . samlade företrädare för de revisionsorgan som besökts till en konferens i under temat: Public sector risks and challenges in a globalized world – The role of audit. Erfarenhetsutbyten har vidare gjorts inom ramen för en nordisk riskanalysgrupp. Till de instruktionsenliga uppgifterna hör Riksrevisorernas årliga rapport, och granskningsplan. De viktigaste iakttagelserna från årets granskningar inom effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen redovisas i den årliga rapporten. I den årliga rapporten som lämnades till lyfts bland annat fram att regeringen måste vara mer aktiv i sin styrning av myndigheter och statliga bolag. Vidare redovisas erfarenheterna av nya revisionsberättelse. I granskningsplanen redovisar riksrevisorerna inriktningen av revisionen och anger områden för granskning . I uppföljningsrapporten (URA), som lämnades till finansutskottet, redovisas resultatet av årets uppföljning av granskningsrapporter och av åtgärder med anledning av den årliga revisionens iakttagelser. Liksom tidigare uppföljningar visar rapporten att åtgärder vidtas i linje med slutsatser och rekommendationer. lämnar yttranden över remisser från , regeringen m.m. ökade ambitionerna i fråga om remisser, vilket innebär att fler remisser från regeringen än tidigare besvarades. Antalet yttranden var 35 stycken 2015, att jämföra med 10 stycken året innan. Kostnader för omvärldsriktad verksamhet 2015 Tabell 12 Kostnader och andra intäkter än anslag och inkomsttitel för internationell och nationell omvärldsriktad verksamhet 2013–2015 (tkr) Tabell 13 Timmar för internationell och nationell omvärldsriktad verksamhet 2013–2015 Den internationella omvärldsriktade verksamheten har ökat något främst på grund av att stod värd för CBC:s årliga möte samt att viceordförandeskapet i CBC även har inneburit att deltagit i andra INTOSAI-möten i större utsträckning . Den nationella omvärldsriktade verksamheten har ökat främst till följd av utvecklingen av myndighetens omvärldsanalys och modell för bedömning av risker i den statliga verksamheten. Omvärldsanalysen utförs nu löpande i avdelningarna och inom ramen för granskningsprojekten. Ökningen beror även på att mer resurser har lagts på frågor från allmänheten, antalet besvarade remisser och en ambitionsökning i myndighetens aktiviteter under Almedalsveckan. Den avgiftsbelagda verksamheten regleras i 17-20§§ lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och . Tabell 14 Intäkter och kostnader för avgiftsfinansierad internationell uppdragsverksamhet 2013–2015 (tkr) Den internationella uppdragsverksamheten har avsett revision av verksamheten inom Östersjöstaternas råd (). Intäkterna disponeras av . Revisionen utförs av revisorer från verksamheten årlig revision. Riksrevi-sionen tillämpar samma avgiftsmodell för all årlig revision. Sammansättningen av revisionsteam och inriktningen på den genomförda granskningen blev en annan än den som antogs vid budgettillfället. Utfallet 2015 blev därför högre än budgeterade intäkter och kostnader. Enligt riksdagsordningen ska för varje valperiod välja ett parlamentariskt råd för . Rådet ska bestå av en riksdagsledamot från varje partigrupp. Rådet har inga suppleanter. parlamentariska råd har följt granskningsverksamheten i enlighet med regelverket. Rådet har fått en redogörelse för förslaget till budget för av riksrevisorn med administrativt ansvar. Vidare har information lämnats om årsredovisning , riksrevisorernas årliga rapport, Granskningsplan 2014/15 samt det internationella utvecklingssamarbetet. Riksrevisorerna har informerat om utvecklingen inom granskningsverksamheten och har fortlöpande redovisat arbetet i de viktigaste granskningarna. Rådet har haft fem sammanträden . Det bestod januari–av följande ledamöter: (S), ordförande (M), vice ordförande (KD). Enligt instruktion ska det finnas ett vetenskapligt råd vid myndigheten. vetenskapliga råd är ett rådgivande organ till riksrevisorerna, främst i fråga om ämnen som knyter an till strategiska och metodologiska frågeställningar. Arbetet med vetenskapliga råd har bedrivits inom ramen för en överenskommelse med som gällt –. Tre rådsledamöter utsågs vid . hölls ett seminarium som behandlade följande tre teman: Administrationens villkor på olika typer av lärosäten Brister i samhällets kunskapsbas Olikheter i det statliga åtagandet. De tre rådsledamöterna vid var , professor vid , fil.dr , fil.dr vid samhällsvetenskapliga fakulteten och , dekan och professor vid humanistiska fakulteten. Överenskommelsen med löpte ut , och ett nytt vetenskapligt råd har utsetts som påbörjar sitt arbete . Följande personer har utsetts till det vetenskapliga rådet i : Ledamöterna i det vetenskapliga rådet ska ge synpunkter på enskilda frågeställningar i granskningar och på något av styrdokument. Vart och ett av råden ska vidare lämna synpunkter på en granskningsrapport per termin och lämna förslag på en granskningsfråga vid varje mötestillfälle. I detta avsnitt redovisas de åtgärder som vidtagits för att säkerställa att det finns god kompetens för att nå verksamhetens mål och utföra uppdrag. Riksrevisorerna har med stöd av väsentlighetskriteriet valt att liksom regeringens myndigheter redovisa kompetensförsörjning enligt 3 kap. 3 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Dessutom redovisas här personalstatistik, sjukfrånvaro, arbetsmiljö och åtgärder för att förebygga ohälsa. Myndighetens gemensamma mål för kompetensförsörjningen har varit att säkerställa rätt kompetens på rätt plats i rätt tid, att ska vara och uppfattas som en attraktiv arbetsplats, att arbetsklimatet ska präglas av engagemang, kreativitet och öppenhet samt att arbetet genomförs med god effektivitet och i enlighet med våra värderingar. har en översyn av granskningsverksamheten genomförts. beslutades att kontor i ska avvecklas. Beslutet grundades i att den årliga revisionen ska bedrivas mer effektivt och med en god arbetsmiljö. För att skapa mindre personalgrupper och ökad chefsnärvaro förstärktes kontoren i och med varsin biträdande avdelningschef. För den årliga revisionen har det varit fortsatt svårt att rekrytera rätt kompetens. har även en översyn av effektivitetsrevisionen genomförts, och en ny organisationsstruktur trädde i kraft . De tidigare tre avdelningarna har ersatts av åtta enheter, och medarbetarna inom effektivitetsrevisionen har inplacerats i enheterna utifrån såväl kompetens som önskemål. Enhetschefer och ett antal ämnessakkunniga har rekryterats . Enhetscheferna och ämnessakkunniga ska genom specialistkunskap i sak och metod ytterligare öka kvaliteten i granskningen. Nedan beskrivs de åtgärder som vidtagits för att säkerställa myndighetens kompetensförsörjning. Åtgärderna bedöms ha förbättrat myndighetens möjlighet att attrahera, rekrytera och behålla rätt kompetens för att genomföra sitt uppdrag och uppnå fastställda mål. Såväl chefer som andra arbetsledande funktioner har en central roll för att våra gemensamma mål ska uppnås. identifierades chefs- och ledarutvecklingsbehov. Ett ledarutvecklingsprogram för samtliga chefer var planerat att starta . Med anledning av den omorganisation som pågick beslutades att skjuta på programmet tills samtliga nya chefer är på plats. Inom årlig revision har ansvariga revisorer erbjudits handledning i grupp för att skapa ett forum för att utbyta erfarenheter och diskutera ledarrollen. Aktiviteten kommer att fortsätta , eftersom utfallet och mottagandet varit positivt. Arbetet med att tydliggöra och effektivisera rekryteringsprocessen har fortsatt . Ett mål var att tydliggöra rollerna i rekryteringsprocessen. Rekryteringsprocessen har setts över , vilket resulterat i att ett nytt rekryteringsverktyg har upphandlats. Vidare har vi arbetat med att analysera vilka kanaler vi ska annonsera i samt på vilka arenor vi ska medverka för att attrahera rätt kompetens till myndigheten. Vi har haft många sökande till flertalet av våra utlysta tjänster, främst inom effektivitetsrevisionen, vilket är ett gott betyg till som arbetsgivare. Inom årlig revision är dock marknaden mer konkurrensutsatt och kategorin erfarna revisorer är fortfarande svårrekryterad. behöver därför ytterligare stärka sin roll som attraktiv arbetsgivare gentemot denna målgrupp. För att stärka arbetsgivarvarumärke har ytterligare aktiviteter innefattat att ta emot universitetsstudenter som fått mer information om uppdrag.