frsrdg · H304RB1 · 2016-02-08 00:00:00 — Svenska banker och finansiella institut regleras av lagar som bygger på regelverk som i stor utsträckning utformas på global nivå, i första hand i och i det globala rådet för finansiell stabilitet (FSB). En viktig del av arbete med finansiell stabilitet är därför att i olika internationella forum påverka utformningen av finansiella regelverk och finansiell tillsyn. samarbetar vanligtvis med andra svenska myndigheter i många av dessa frågor, exempelvis , och . deltog i diskussioner och beslut om utformningen av såväl regelverk som tillsyn på både EU-nivå och internationell nivå, till exempel i , rådet för finansiell stabilitet (FSB) och (). fortsatte arbetet med det så kallade III-paketet av bankregleringar. deltog aktivt i arbetet på flera plan. Riksbankschefen är ordförande i och är också representerad i ett flertal av arbetsgrupper. tog bland annat fram ett nytt förslag på schablonmetoder för att beräkna kreditrisker. Beslut fattades också om regler för bankers exponering i handelslager. fortsatte kommittén även arbetet med att sätta ett tak för hur mycket banker kan belåna sig oavsett vilken risk deras verksamhet anses utgöra (nivå för bruttosoliditetskravet) och med att ta fram en lägstanivå för riskviktning av tillgångar (ett så kallat riskviktsgolv). Inom samtliga dessa områden deltog aktivt i arbetet med att utforma regler som också kommer att omfatta svenska banker. fortsatte den utvärdering som påbörjades av hur väl olika länder har genomfört . deltog också i arbetet inom FSB. är inte medlem i FSB men deltar i ett antal av FSB:s undergrupper och i FSB:s regionala konsultationsgrupp för . Riksbankschefen deltog i FSB:s möten i sin roll som ordförande i . färdigställde FSB bland annat regler som innebär att globalt systemviktiga banker måste hålla en lägstanivå för kapital och skuldinstrument (Total Loss Absorbing Capacity, TLAC) som kan användas för täcka förluster om en bank får problem i stället för att skattebetalarna ska skjuta till kapital. Baserat på för globalt systemviktiga institut genomförde tillsammans med andra myndigheter en preliminär bedömning av återstående legala och andra hinder för en effektiv resolution (metod för krishantering i banker) för bankkoncernen . deltog dessutom i FSB:s arbete med att bland annat ta fram riktlinjer för hur banker som får allvarliga problem och som måste avvecklas eller rekonstrueras ändå ska kunna få finansiering och fortsatt ha tillgång till tjänster som är av central betydelse för koncernen som helhet. Inom ramen för EU:s ekonomiska och finansiella kommitté (EFK) diskuterades den så kallade kapitalmarknadsunionen . Syftet med denna union är att icke-finansiella företag inom EU ska öka sin finansiering via de finansiella marknaderna, vilket skulle kunna minska deras beroende av banklån. Särskilt fokus riktas på små och medelstora företag, och deras betydelse för högre tillväxt och lägre arbetslöshet inom EU lyfts fram. välkomnade initiativet till en kapitalmarknadsunion och särskilt ambitionen att förbättra möjligheterna till marknadsbaserad finansiering som ett komplement till bankfinansiering. Vidare betonade att unionen inte bör ses som ett substitut till att hantera problemen i banksektorn eller till ett fortsatt arbete med att förbättra tillsynskraven. Inom ramen för () bidrog aktivt i arbetet med att identifiera, analysera och motverka finansiella systemrisker i EU, det vill säga risker för att en störning som kan leda till stora samhällsekonomiska kostnader inträffar i det finansiella systemet. medverkade i ESRB:s arbete med att analysera potentiella systemrisker till följd av bankers och försäkringsbolags innehav av statspapper inom EU. I en rapport kartlade ESRB hur dessa innehav behandlas i nuvarande och kommande finansiell lagstiftning inom EU. Rapporten visar att exponeringar i statspapper behandlas fördelaktigt jämfört med andra typer av innehav då kapitalkraven på statspapper ofta är lägre eller saknas helt. I rapporten diskuteras ett antal tänkbara åtgärder för att motverka potentiell systemrisk inom detta område. var även aktiv i ESRB:s arbete med att identifiera möjliga systemrisker i försäkringssektorn inom EU-länderna och med att föreslå åtgärder för att minska dessa risker. deltog också i ESRB:s kartläggning och analys av sårbarheter i fastighetssektorn i EU-länderna. Vad gäller bostadsmarknaden konstaterade ESRB:s genomgång att hög skuldsättning i banksektorn och mer förmånlig skattebehandling för bostäder ökar sårbarheten i händelse av en kris. deltog dessutom i arbetet med att ta fram ESRB:s svar på Europeiska värdepappers- och marknadsmyndighetens () konsultationspapper om obligatorisk clearing för derivatinstrument om sådana handlas mellan två parter utanför en börs (OTC, over the counter). Central motpartsclearing fyller en viktig funktion i det finansiella systemet genom att minska motpartsriskerna och öka genomlysningen i handeln med finansiella instrument. I det svar som publicerades stöder ESRB obligatorisk clearing av räntederivatinstrument, denominerade i bland annat svenska kronor. gjorde ESRB uppföljningar av två av sina rekommendationer – dels rekommendationen om utlåning i utländsk valuta, dels rekommendationen om kreditinstitutens finansiering i amerikanska dollar. Dessa uppföljningar visade generellt på god efterlevnad. Inom ramen för Europeiska centralbankssystemet (ESCB) var aktiv i diverse frågor om finansiell infrastruktur. En fråga handlade om en ny reglering av värdepapperscentraler (CSDR) och vilken insyn ett lands centralbank ska ha i auktorisationen av och tillsynen över en värdepapperscentral som är lokaliserad i ett annat land. deltog även aktivt i en annan fråga som handlade om huruvida tjänster för automatisk betalning av e-faktura ska jämställas med autogiro. Eftersom regelverket för dessa olika typer av betalningar skiljer sig åt på europeisk nivå kan en sådan distinktion ha en avgörande betydelse för hur dessa betaltjänster utvecklas framöver. argumenterade tillsammans med ett par andra centralbanker mot förslaget att jämställa dessa betaltjänster. fortsatte att arbeta med det nordiska och baltiska samarbetet inom stabilitetsområdet. hölls två möten med (). NBMF är ett samarbetsforum för centralbanker och tillsynsmyndigheter i de nordiska och baltiska länderna som ska fokusera på finansiella stabilitetsrisker och gränsöverskridande bankverksamhet i regionen. Riksbankschefen är ordförande i . Utöver allmänna risker som kan påverka regionen fortsatte gruppen bland annat att diskutera hur myndigheter ömsesidigt kan erkänna varandras åtgärder för makrotillsyn. fortsatte även arbetet inom ramen för den nordisk-baltiska stabilitetsgruppen (NBSG), som är ett forum för finansministerier, centralbanker, tillsynsmyndigheter och resolutionsmyndigheter i de nordiska och baltiska länderna. Stabilitetsgruppen har till uppgift att stärka beredskapen att hantera gränsöverskridande finansiella stabilitetsfrågor i den nordisk-baltiska regionen. Utöver det internationella och europeiska samarbetet i olika regleringsfrågor hade även andra internationella åtaganden. IMF-arbete innefattar bland annat att i samarbete med ta fram position i policyfrågor inför diskussioner och beslut i . diskuterades bland annat IMF:s särskilda dragningsrätter (SDR) och vilka valutor som ska ingå i den så kallade SDR-korgen. Värdet på SDR beräknas som en korg av amerikanska dollar, euro, japanska yen och brittiska pund. beslutade att även den kinesiska valutan renminbi ska ingå i korgen . Detta beslut stöddes av den nordisk-baltiska valkretsen där ingår. SDR är en reservtillgång som skapats av IMF och ingår i medlemsländernas valutareserver. SDR tilldelas av IMF och kan sedan växlas med andra medlemsländer i IMF mot valutorna i SDR-korgen. För att SDR ska vara en likvid reservtillgång har ett antal parter, däribland , ingått ett frivilligt handelsavtal med IMF, där förbundit sig att köpa eller sälja SDR mot betalning eller likvid i någon av valutorna i SDR-korgen. innebär att kan få en begäran om att sälja SDR så att av tilldelning återstår. Omvänt kan köpa SDR mot någon av valutorna i SDR-korgen av tilldelningen. SDR-tilldelning är 2 249 miljoner SDR, motsvarande vid valutakursen , och håller av sin tilldelning. Om ett land åberopar betalningsbalansproblem gäller så kallade designationsregler, det vill säga att i ett sådant fall måste köpa SDR till ett belopp upp till tilldelningen. tillträdde som biträdande exekutivdirektör i för den nordiska-baltiska valkretsen. med start är ordförande i valkretsen med som exekutivdirektör. bidrar till IMF:s finansiering via insatskapital och lånearrangemang. deltar bland annat i IMF:s nya lånearrangemang (NAB) som vid behov aktiveras när efterfrågan på utlåning från fonden är så pass stor att insatskapitalet inte bedöms vara tillräckligt. beslutade medlemmarna i NAB att förnya aktiveringen av lånearrangemanget . har även utverkat ett temporärt lånelöfte till IMF, vilket godkände . Lånelöftet ger IMF möjlighet att låna motsvarande från om medlen under fondens insatskapital och NAB inte skulle räcka. I avtalet finns en möjlighet att förlänga lånet två gånger med i taget. IMF efterfrågade en andra och sista förlängning, vilken direktion tillstyrkte på sitt möte . transaktioner med IMF beskrivs i avsnittet . IMF besökte för den årliga Artikel IV-konsultationen då fonden diskuterar den svenska ekonomin med olika myndigheter och utvärderar den politik som förts. I sitt utlåtande om ekonomi gav IMF överlag stöd åt inriktningen på finans- och penningpolitik. IMF nämnde dock att det är viktigt med reformer som tar tag i de strukturella problemen på bostads- och arbetsmarknaden för att upprätthålla tillväxt och stabilitet. IMF ansåg även att bör fasa ut ränteavdraget, genomföra det föreslagna amorteringskravet och införa ett skuldkvotstak som komplement till dagens bolånetak. Dessutom rekommenderade IMF att avreglerar hyresmarknaden och att byggandet av bostäder ökar. får finansiellt stöd från IMF genom ett så kallat Facility-program som löper . fick en förfrågan från om var villig att tillhandahålla en swapfacilitet i amerikanska dollar som kortfristigt finansiellt stöd. Syftet var att stärka förtroendet för det ekonomiska reformprogrammet i . beslutade direktion att ingå ett sådant swapavtal med . Direktionsledamoten reserverade sig mot beslutet. Avtalet omfattar köp och försäljning av högst mot ukrainska hryvnia och löper över . swapavtal med förutsätter att de krav som IMF har ställt på genomförandet av olika reformer i landet efterlevs. Det är också utformat i linje med tidigare avtal om stöd som träffats med utländska centralbanker vid finansiella störningar. bidrog också med experthjälp i centralbanksfrågor, så kallad teknisk assistans. Experthjälpen omfattade insatser i , och . Verksamheten finansierades med medel från Sida. Ytterligare arbeten för finansiell stabilitet Utöver att delta i det löpande internationella och nationella arbetet med utformningen av finansiella regelverk fortsatte att fördjupa analysen av det finansiella systemet. deltog i Finansiella stabilitetsrådets löpande diskussioner och initierade det svenska betalningsrådets första möte. Dessutom såg över uppförandekoder på valutamarknaden och studerade strukturförändringarna på den svenska betalningsmarknaden. träffades Finansiella stabilitetsrådet två gånger. Vid rådets första möte diskuterades kapitalnivåerna i det svenska banksystemet och för- och nackdelar med regelverk kring riskbaserade kapitaltäckningsregler, bruttosoliditetskrav och riskviktsgolv. ansåg att kapitalkraven för de svenska bankerna borde ses över för att stärka motståndskraften i det svenska banksystemet på . såg gärna att en ökning av kapitalnivåerna sker genom att man kombinerar olika åtgärder. Vid årets första möte diskuterades också hushållens skuldsättning. presenterade tillsammans med och Riksgälden en analys av drivkrafterna bakom den kraftiga uppgången i hushållens skuldsättning . Alla medlemmar i rådet såg risker kopplade till den höga skuldsättningen och ville därför införa ett amorteringskrav. ansåg att det därutöver också behövdes ytterligare åtgärder för att hantera riskerna. Vid rådets andra möte fortsatte medlemmarna i rådet att diskutera hushållens skuldsättning. Det fanns en bred samsyn om att åtgärder mot hushållens skuldsättning behövs. Medlemmarna i rådet ansåg att det var bra att ett amorteringskrav kommer att genomföras. ansåg dock att ett amorteringskrav inte är tillräckligt utan det behövs en kombination av olika åtgärder för att hantera riskerna med hushållens skuldsättning. ansåg även att det är viktigt att får tydliga legala förutsättningar för att fullgöra sitt uppdrag som makrotillsynsmyndighet. Vid mötet diskuterades också stabilitetsrisker till följd av låga räntor och myndigheternas olika roller i det nya ramverket för hantering av banker i kris som införs genom lagen om resolution . En betalningsmarknad i förändring Allt fler betalningar på den svenska betalningsmarknaden genomförs elektroniskt och ibland genom teknik som är relativt ny. fortsätter användningen av kontanter och kontantservicen att minska. De banker som länge har dominerat betalningsmarknaden möter nu konkurrens från nya aktörer. Enligt en studie som genomförde är strukturomvandlingen på betalningsmarknaden, sedd i sin helhet, av godo och bör inte bromsas. Strukturomvandlingen medför dock nya utmaningar som att upprätthålla en tillräcklig nivå på kontantservicen och att se till att internet- och mobilbetalningar kan fungera över hela landet. tog initiativ till att bilda ett betalningsråd. Rådet utgör en dialogplattform där myndigheter, branschföreträdare för betalningsförmedlare, infrastrukturleverantörer och användare av betaltjänster träffas med syfte att främja utvecklingen på betalningsmarknaden. På rådets första möte diskuterades behovet av ny statistik, och arbetet med att ta fram ett arbetsprogram startade. Vid det andra mötet ställde sig rådet, efter diskussion, bakom de framlagda förslagen om statistik och arbetsprogram. Nya bestämmelser om säkerheter för kredit i beslutade direktion om ändrade villkor för säkerheter för lån i . Villkorsändringarna är delvis en återgång till de bestämmelser som gällde före finanskrisen och syftar till att begränsa kreditrisk. De säkerheter för kredit som motparter normalt lämnar till utgörs i stor utsträckning av säkerställda obligationer. Som ett sätt att diversifiera de säkerheter som tar emot beslutade om vissa begränsningar av motparters användande av säkerställda obligationer. Dessutom höjdes kravet på lägsta kreditbetyg för värdepapper som används som säkerhet. Villkorsändringarna kommer att träda i kraft stegvis . ser över referensvalutakurser och uppförandekoder på valutamarknaden Mot bakgrund av nya internationella rekommendationer och principer för finansiella riktmärken från bland annat den globala tillsynsorganisationen , utvärderade upplägget för de referensvalutakurser för den svenska kronan som publicerar. Vidare deltog i det pågående internationella reformarbetet som syftar till att förbättra uppförandestandarden på valutamarknaden. Som en del i detta genomförde en studie som belyser det pågående reformarbetet i syfte att främja diskussionen kring och införandet av de nya riktlinjerna i . anordnar konferens om makrotillsyn tog initiativ till en konferens om makrotillsyn som arrangerades i samarbete med och . Beslutsfattare, representanter från den privata sektorn och forskare deltog för att dela sina erfarenheter inom området. Ämnen som diskuterades var till exempel hushållens skuldsättning, vad kapitalregleringar får för långsiktiga effekter på ekonomin, hur man kan förbättra förmågan att förutsäga finansiella kriser och hur man ska utforma likviditetsregleringar. Betalningssystemet är ett system för stora betalningar i svenska kronor. Betalningarna genomförs i form av överföringar mellan konton som de olika deltagarna – banker, clearingorganisationer med flera – håller i . För att ska fungera på ett säkert och effektivt sätt krävs bland annat att deltagarna har tillräckligt med kreditutrymme, en väl fungerande hantering av säkerheter och väl fungerande tekniska system. övar dessutom kontinuerligt, själv och tillsammans med deltagarna, på att genomföra betalningar i en situation när det tekniska systemet inte fungerar. Ökat antal deltagare, transaktioner och omsättning tillkom 1 ny deltagare och 2 deltagare valde att lämna , vilket innebär att det vid utgången av året fanns totalt 26 deltagare i systemet. hanterade i genomsnitt 17 367 transaktioner per dag . Detta är en ökning jämfört med året innan. Den dagliga omsättningen, justerad för penningpolitiska instrument, var i genomsnitt . Detta innebär en ökning jämfört med föregående år. Den genomsnittliga transaktionen uppgick till . var motsvarande siffra . Hantering av säkerheter och kreditutrymme För att minska risken för att överföringar i inte kan utföras för att en deltagare saknar likviditet så tillför likviditet genom att lämna kredit till RIX-deltagarna mot säkerheter. Detta innebär att överföringar kan utföras snabbare och att effektiviteten i betalningssystemet därmed ökar. Säkerheterna utgörs främst av svenska och utländska värdepapper, men kan även vara i utländsk valuta. Svenska värdepappersaffärer avvecklas på särskilda konton som tillhandahåller. Euroclear , den svenska centrala värdepappersförvararen, hanterar dessa konton och krediter på uppdrag av . Deltagarna i hade i genomsnitt ett kreditutrymme på per dag, vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Detta kreditutrymme motsvarade värdet av de säkerheter som deltagarna hade ställt till . Summan av de krediter som samtliga deltagare maximalt utnyttjade per dag motsvarade i genomsnitt av detta kreditutrymme. Vid utgången av 2015 utgjorde säkerställda obligationer av värdet av samtliga säkerheter som ställts till (se diagram 17). Uppgraderingar och förbättringar av tekniska system För att säkerställa att fortsätter att fungera på ett säkert och effektivt sätt så behöver systemen löpande vidareutvecklas. uppgraderades till en ny version. Ett antal mindre uppgraderingar och rättningar genomfördes och togs två nya funktioner i systemet i produktion: EMS (samverkansplattform) och BI (ny rapportgenerator). Inga uppgraderingar eller rättningar av fel gjordes i system för att hantera säkerheter () . Arbetet med att införa ett nytt system för hantering av säkerheter pågår enligt plan och beräknas vara klart . Diagram 17 Säkerheter pantsatta för kredit i per , fördelning på värdepappersslag Anm.: Det totala värdet av säkerheter pantsatta för kredit i uppgick till . För att säkerställa att kan fortsätta att fylla sin roll även om det tekniska systemet skulle fallera, krävs att det finns väl fungerande reservrutiner och att dessa kontinuerligt testas. Detta sker genom att deltagarna i får öva sig i olika verklighetstrogna scenarier med eventuella anpassningar i rutinerna efteråt och identifiering av nya övningar. genomförde ett tjugotal olika övningar av olika omfattning, både självständigt och tillsammans med deltagarna. Exempelvis genomfördes två gemensamma övningar med samtliga RIX-deltagare där scenariot var ett totalstopp i med påföljande övergång till rutiner. undersökte om det finns behov av att förstärka kontinuitetslösningen för för att i ett krisläge kunna processa normala transaktionsvolymer och i förlängningen sannolikt minska de reservrutiner som finns . Bedömningen var att bör förstärka kontinuitetslösningen för , och planeringen av ett projekt kommer att inledas . deltog även aktivt i den samverkan kring kontinuitetsfrågor som finns inom ramen för den finansiella sektorns privat-offentliga samverkansgrupp (FSPOS) samt i en övning i FSPOS regi. FSPOS Sektorsövning 2015 var den tredje och avslutande övningen inom ramen för dess övnings-strategi 2012–2015. Det övergripande målet med övningarna har varit att stärka förmågan att hantera störningar och avbrott i den finansiella sektorn. Ett av målen för rör teknisk tillgänglighet, det vill säga tiden då systemet fungerar och betalningar avvecklas. Detta målvärde ligger på . Ett avbrott i och angränsande system kan påverka verksamheten på olika sätt beroende på hur omfattande avbrottet är och när det inträffar. Alla avbrott klassificeras enligt en fyrgradig skala: mycket stor påverkan, stor påverkan, betydande påverkan och liten påverkan. inträffade 1 incident med mycket stor påverkan som innebar att inte kunde processa betalningar . genomför RIX-enheten en enkätundersökning för att mäta hur nöjda användarna av är med service och tjänster. Årets undersökning visade att kundnöjdheten är mycket hög då är nöjda eller mycket nöjda, vilket är en ökning från förra undersökningen. Målvärdet ligger på . Samtliga kostnader för att tillhandahålla tjänsterna i ska finansieras genom avgifter från deltagarna. uppgick kostnaderna till och täcktes till av avgifter. Detta innebär att verksamheten fullt ut täckte sina kostnader. (2013–2015) har kostnadstäckningen varit . sänktes avgiften för alla deltagare från till . Den totala tilläggsavgiften, som delas av deltagare med inhemska intäkter på , sänktes från 2 200 000 till . fortsatte att tillhandahålla sedlar och mynt till bankerna och att följa utvecklingen av värdet av kontanterna i cirkulation. inledde den första etappen i utbytet av sedlar och mynt då de nya 20-, 50-, 200- och 1 000-kronorssedlarna introducerades. Inför introduktionen genomförde en stor informationskampanj. arbetade också med praktiska förberedelser inför utbytet och har samrått med kontantmarknadens aktörer om utbytet. Utvecklingen av värdet av kontanter i cirkulation följer utvecklingen av kontantmängden och bedömer att denna kommer att fortsätta minska . Detta beror på att svenskarna ändrar sina betalningsvanor och använder andra betalningssätt än kontanter. Alla äldre sedlar och mynt utom 10-kronan kommer att bli ogiltiga . Det är sannolikt att också detta kommer att påverka kontantmängden eftersom vissa av sedlarna och mynten inte kommer att ersättas med nya. Det är exempelvis troligt att en del av de kontanter som finns sparade hos allmänheten inte kommer att ersättas av nya. Det totala värdet av kontanterna i cirkulation uppgick till vid utgången av 2015. Värdet styrs av efterfrågan på sedlar och mynt, som varierar . Ett annat sätt att beskriva kontantmängden är att beräkna ett genomsnitt av värdet den under årets . Detta genomsnittliga värde uppgick till , varav värdet på sedlar uppgick till (se diagram 18) och värdet på mynt till (se diagram 19). Vid utgången av uppgick värdet på sedlar till och värdet på mynt till (se tabell 3). Tabell 3 Värdet av sedlar och mynt i cirkulation, miljarder kronor Totalt värde, genomsnitt Mynt (exklusive minnesmynt) Anm.: Uppgifterna i tabellen är avrundade. Diagram 18 Genomsnittligt värde av sedlar i cirkulation, miljarder kronor Diagram 19 Genomsnittligt värde av mynt i cirkulation, miljarder kronor Anm.: Uppgifterna i diagrammet inkluderar inte värdet av minnesmynt. får nya sedlar och mynt började att ge ut nya 20-, 50- och 1 000-kronorssedlar samt sedlar av den nya valören 200. kommer det att vara möjligt att betala med både de äldre och nya sedlarna. bedömning, efter kontakter med kontantmarknadens aktörer, är att introduktionen av de nya sedlarna har fungerat bra, bland annat har distributionen och anpassningen av utrustning för hantering av sedlar fungerat väl. Vid utgången av 2015 fanns det nya sedlar till ett värde av och äldre sedlar till ett värde av (se tabell 4). Tabell 4 Värdet av sedlar i cirkulation per , fördelat på nya respektive äldre sedlar () * Posten ogiltiga sedlar innehåller sedlar som upphörde att vara lagliga betalningsmedel vid utgången av 2005 och 2013. Anm.: Uppgifterna i tabellen är avrundade. genomförde en stor informationskampanj med anledning av att sedel- och myntutbytet startade.