frsrdg · H304RS1 · 2016-02-22 00:00:00 — Återrapportering från Europeiska rådets möten har ägt rum vid sex tillfällen, jämfört med ett tillfälle och tre tillfällen . Man kan också notera en minskning i tiden för partiledardebatter, aktuella debatter m.m. jämfört med föregående år. Skälet till minskningen är att ingen allmänpolitisk debatt ägde rum , vilket det gjorde både 2014 och 2013. Teckentolkning av kammarens sammanträden har skett vid åtta tillfällen . skedde teckentolkning vid tio tillfällen och vid sex tillfällen. svarar för att det förs fullständiga protokoll vid kammarens sammanträden. protokoll har kommit ut i rätt tid enligt reglerna i riksdagsordningen. Förvaltningen bidrar även i utvecklingen av EU-kompetens genom seminarier för tjänstemän och i viss mån ledamöter. har även en representant vid EU:s institutioner som följer den aktuella EU-politiken på plats i och rapporterar till om händelseutvecklingen inom olika politikområden. publicerades 14 av EU-representantens rapporter på Intranätet. I EU-representantens uppgifter ingår att bistå utskotten, och talmannen i planeringen och genomförandet av besök vid EU:s institutioner. genomfördes tio sådana besök. EU-representanten bistår vid behov även ledamöterna i deras deltagande i interparlamentariska möten inom ramen för EU-samarbetet. deltog ledamöter i 28 sådana möten. Tabell 5 Riksdagsledamöters deltagande i interparlamentariska EU-konferenser Antal möten med deltagare från Kostnad (tkr) De 15 utskotten bereder inkommande propositioner, skrivelser, motioner m.m. granskar därutöver statsrådens tjänsteutövning och handläggningen av regeringsärenden. Efter beredningen lämnar utskotten betänkanden med förslag till riksdagsbeslut. Utskotten kan även på eget initiativ lämna förslag till . Till utskotten remitteras även EU-dokument som emellanåt innehåller utkast till lagförslag från EU. Om utskottet efter prövning anser att lagförslaget inte följer subsidiaritetsprincipen lämnar utskottet ett utlåtande till kammaren med förslag om att ska lämna ett så kallat motiverat yttrande till EU. Utskottet ska också lämna ett utlåtande till kammaren om minst fem ledamöter i utskottet begär det. Varje utskott biträds av ett kansli. Kanslierna planerar utskottens verksamhet och stöder utskotten genom att ta fram beredningsunderlag och skriva utskottens ställningstagande till propositioner, motioner, skrivelser m.m. i betänkanden, yttranden och utlåtanden. Utskottskanslierna stöder också utskotten i arbetet med EU-frågor. Kanslierna planerar och medverkar även vid utskottets utfrågningar, studiebesök och resor och stöder utskotten i arbetet med uppföljning och utvärdering. Det samarbete som utskottskanslierna har utvecklat genom att samverka i team bidrar till att förvaltningen kan bistå utskotten och även vid förändrade förutsättningar. I förvaltningens serviceundersökning 2015 gav riksdagsledamöterna överlag ett mycket högt omdöme om kansliernas service till ledamöterna: betyg 9,1 på en skala från 1 till 10 för servicen från utskottskanslierna. I motsvarande undersökning 2013 var det sammanvägda betyget för utskottens och EU-nämndens kanslier 8,8. Sammantaget bereder utskotten ett stort antal ärenden. En teknisk avvikelse förekom i ett betänkande, dock utan att det påverkade beslut. Nedan redovisas antalet ärenden uppdelat per utskott och totalt jämfört med föregående år. Tabell 6 Utskottens ärendehantering och sammanträden Proposi-tioner, skrivelser, framställningar, redogörelser Betänkanden, utlåtanden, yttranden Miljö- och jordbruks- utskottet Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet Mängden ärenden skiljer sig åt mellan utskotten, vilket beror på respektive utskotts beredningsområde men också på vilka frågor som är politiskt aktuella. Det sammanlagda antalet propositioner, skrivelser, framställningar och redogörelser har varit färre jämfört med föregående år. Även antalet motioner, liksom det totala antalet betänkanden, utlåtanden och yttranden har minskat. Däremot har antalet sammanträden ökat något . Utskotten ska följa upp och utvärdera tidigare riksdagsbeslut inom sina respektive ämnesområden och även arbeta med forsknings- och framtidsfrågor. Till stöd för detta arbete finns, utöver utskottskanslierna, utvärderings- och forskningssekretariatet. På uppdrag av utskotten tar sekretariatet, i nära samarbete med utskottskanslierna, fram underlag till uppföljningar och utvärderingar samt forskningsöversikter och framtidsanalyser. Utskottens uppföljningar, utvärderingar, forskningsöversikter och öppna utfrågningar publiceras i . har sammanlagt 18 rapporter publicerats. Sekretariatet ger vidare kanslistöd till Sällskapet riksdagsledamöter och forskare (). Med stöd av sekretariatet har arrangerat 16 sammankomster i . Antalet subsidiaritetsprövningar fortsatte att sjunka . Minskningen kan möjligen förklaras av att den nya kommissionen som tillsattes har en uttrycklig ambition att strama åt lagstiftningsaktiviteten och fokusera arbetet på färre initiativ på EU-nivå. En annan bidragande anledning kan vara att den nya kommissionen under sitt första verksamhetsår fokuserat på att bereda kommande lagstiftningsförslag. Antalet tillfällen när utskotten har överlagt med regeringen om EU-frågor ökade påtagligt jämfört med de två föregående åren. Tabell 7 Utskottens EU-ärenden –2015 – därav prövningar som lett till ett prövningsutlåtande Överläggningar med regeringen i EU-ärenden Regeringen samråder med om hur ska ställa sig i frågor som och ska fatta beslut om. Nämnden biträds av ett kansli. minskade antalet sammanträden i nämnden något. Minskningen beror bland annat på ett minskat antal återrapporteringar från . Återrapporteringarna har i stället ägt rum i kammaren. Tabell 8 Antal sammanträden i –2015 läggs information om utskottens och utrikes resor ut på webbplats. Instruktioner för hur dessa ska redovisas har tagits fram . har ett omfattande internationellt besöksutbyte där förvaltningen bistår talman och ledamöter vid planering, genomförande och uppföljning av besök och resor. Det gäller också vid deltagande i internationella parlamentariska församlingar och i samband med ledamöternas uppdrag som valobservatörer i andra länder. Många av de internationella åtaganden som ledamöter har ryms inom ramen för de interparlamentariska församlingarna. Sammanlagt ingår ett hundratal riksdagsledamöter i delegationer till de interparlamentariska församlingarna. Förvaltningen ansvarar för sekretariatsstödet till delegationer till , , parlamentariska församling (), den parlamentariska församlingen för Unionen för , Interparlamentariska unionen och Natos parlamentariska församling (se tabellen nedan). Vidare biträder förvaltningen riksdagsledamöterna i det arktiska samarbetet, Östersjösamarbetet samt vid en rad andra internationella möten och konferenser. Förvaltningen har också uppdraget att arbeta med ledamöters deltagande i valövervakningar. deltog 24 svenska riksdagsledamöter i övervakning av totalt sex val i följande länder: , , (två val), och . Vid valet i ledde en riksdagsledamot hela valövervakningen och i var en riksdagsledamot ledare för församlings övervakningsinsats. Tabell 9 De interparlamentariska församlingarnas sessioner och större möten samt medel utbetalda av Antal sessioner och större Kostnader (tkr) Utbetalt bidrag (tkr) 4 presidie- och utskottsmöten Talman och 2 utskottsledamöter Den parlamentariska församlingen för Unionen för Särskilda uppdrag inom de interparlamentariska församlingarna Riksdagsledamöter deltar , på regeringens inbjudan, i ett studieprogram i anslutning till i , . Syftet är att ledamöterna ska lära sig mer om det internationella arbetet på global nivå. Under den 70:e generalförsamlingen deltog tolv ledamöter i programmet och fick bland annat följa debatter i säkerhetsrådet och generalförsamlingens olika utskott samt delta i möten med representanter för . I programmet ingick även möten med amerikanska politiker, tankesmedjor och organisationer i . Förvaltningen koordinerade och förberedde besöken tillsammans med den svenska utlandsmyndigheten. Riksdagsledamöter som är intresserade av närmare parlamentariska kontakter med ett visst land kan bilda en vänskapsförening eller ett nätverk för det landet. I finns ett femtiotal sådana föreningar. Syftet med dem är att sprida kunskap om länderna genom exempelvis seminarier och föredrag. tog emot 76 besök från 45 länder världen över. Besöken av talmän, statschefer, ministrar, parlamentariker och representanter för internationella organisationer är en stor del av den internationella verksamheten. Förvaltningen arbetar med att planera, genomföra och följa upp den internationella besöksverksamheten. Kostnaden för inkommande besök varierar beroende på hur många besök av statschefer och talmän som hålls och på hur stora delegationerna är. Utgångspunkten för all programplanering är att ge bästa möjliga förutsättningar för mötet. Riksdagsledamöterna ska få möjlighet att i första hand möta sina motsvarigheter från det gästande parlamentet. Det är en princip som alltid har tillämpats vid programläggning, men fördes in som ett kvalitetsmått i redovisningen . Vid samtliga inkommande internationella besök har ledamöter träffat sina utländska motsvarigheter. Enligt förvaltningens serviceundersökning 2015 anser ledamöterna att nivån på förvaltningens stöd till det internationella arbetet är god (8,6 på en skala från 1 till 10). Detta är ett omdöme som dessutom visar på en förbättring sedan undersökningen senast genomfördes (2013) då resultatet var 8,1. Tabell 10 Internationella besök i Antal besökare (ca) Kostnad inkommande besök (tkr) Så förbereds ett inkommande talmansbesök Talmansbesöken förbereds oftast i samarbete med det gästande landets ambassad i , landets parlament och . samordnar programinnehållet och logistiska frågor (lokaler, informationsfrågor, säkerhet, hotell, transporter till och från flygplatsen, tolkning, teknik m.m.). I samordningen deltar många delar av förvaltningen. Underlag förbereds och skickas ut till mötesdeltagarna i . Ett talmansbesök brukar utöver möte och måltid med talmannen även innehålla audiens hos kungen samt möten med riksdagsledamöter och ministrar. Om det finns en vänskapsförening för landet i kontaktar förvaltningen även den aktuella föreningen inför besöket, med en förfrågan om ett möte med den gästande talmannen. Riksdagstrycket är en viktig förutsättning för den parlamentariska beslutsprocessen. Förvaltningen ska se till att riksdagstrycket produceras och distribueras så att kammarens tidsplan kan hållas. Förutom riksdagstrycket produceras rapporter, utredningar, informationsmaterial och böcker om . Tabell 11 Antal originalsidor i riksdagstrycket Antalet originaltrycksidor är ett mått på hur stor textmängd som producerats i beslutsprocessens olika dokument. Det är de politiska förslagen som styr variationerna . Utveckling av it-stödet och arbetet i kammaren och utskotten m.m. Att möjliggöra en tillfällig flytt av kammarens sammanträden är en del av kontinuitetsförmåga. Arbetet med att upprätthålla och förbättra denna förmåga har fortsatt . använder samtliga utskott och den digitala mötestjänsten där kallelser och sammanträdeshandlingar sänds ut till ledamöterna digitalt i pekplattor och datorer i stället för via papper. Mötestjänsten skapar en enklare hantering för ledamöterna och snabbare distribution av handlingar. Systemet följs upp och utvecklas löpande. En uppföljning visade att huvuddelen av ledamöterna är fortsatt nöjda eller mycket nöjda med mötestjänsten men att det också finns önskemål om en utveckling av tjänsten. har även dokumenthanteringen digitaliserats i de parlamentariska församlingarna i den internationella verksamheten. Projekt som planerat . Projektet startade och har stegvis ersatt beslutsprocessens it-stöd med moderna lösningar baserade på standardprogramvara. Gamla system har i princip bytts ut i sin helhet, från underliggande dataflöden till användargränssnitt, dokumentmallar och funktioner för ärendehantering. Från och med /15 hanteras samtliga riksdagsärenden i de nya systemen. Systemen överlämnades till förvaltning . Arbetet med att skapa driftsäkra och användarvänliga it-system som stöder den parlamentariska processen fortsätter i förvaltningsorganisationen. ska stabiliteten och funktionaliteten i systemen säkerställas. har en förstudie om att förbättra grafiken i kammaren och intern-tv genomförts. Förutsättningarna för att förbereda en modernisering av det tekniska kammarstödet kommer att utredas . 3.2 Ledamöter och partikanslier – uppdragsområde B uppdrag inom område B är att svara för ett väl fungerande stöd och en god service till ledamöterna och partikanslierna. Stödet ska ge riksdagsledamöterna förutsättningar att utföra sitt förtroendeuppdrag i . Förvaltningen ska se till att ledamöterna har tillgång till bland annat utredningstjänst, intranät, bibliotek, arbetsrum och teknisk utrustning. Dessutom hanterar och betalar förvaltningen ut arvoden, resekostnadsersättningar, traktamenten, pensioner m.m. Förvaltningen ska prioritera detta uppdragsområde efter område A, men före övriga områden. Resultat och utveckling – sammanfattning har säkerställt att ledamöter och partikanslier har fått ett väl fungerande stöd och en god service. Bedömningen baseras i huvudsak på följande fakta: Ledamöterna är mycket nöjda med förvaltningen i sin helhet enligt förvaltningens serviceundersökning Helhetsbetyget och nöjd-kund-index i serviceundersökningen till riksdagsledamöterna låg på 86. Gränsen för omdömet ”mycket nöjd” är 75. Resultatet visar att ledamöterna är mycket nöjda med åtta av nio områden som undersökts. Betygsindex för lokaler är det lägsta, 74. Det ligger nära gränsen för ”mycket nöjd”. Efterfrågan och kvaliteten på faktaunderlag och utredningstjänster har fortsatt att vara hög Utredningstjänsten tog emot 2 118 uppdrag , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Utredningarna levereras i genomsnitt snabbare . Den nyhetsportal som tillhandahåller används fortfarande i hög utsträckning. It-stöd och arbetsverktyg, till exempel Intranätet och kammarappen, har fungerat stabilt och effektivt Tillgången till it-stöd har varit stabil och möjligheterna att genomföra möten på distans har förbättrats. Intranätet har fortsatt att utvecklas för att bli ett ännu effektivare arbetsverktyg och införandet av digitala samarbetsytor har förberetts. Servicen till ledamöterna har fortsatt att utvecklas intensifierades till exempel arbetet med att inrätta ett lätt tillgängligt servicecenter. Förvaltningen har också tecknat en ny avtalsperiod med den nuvarande resebyrån, med bland annat utökade möjligheter till självbokningstjänster, och förbättrat ledamöternas stöd i redovisningen av resekostnader. Rätt säkerhetsnivåer har upprätthållits Rätt säkerhetsnivåer har upprätthållits utifrån de beslut som har fattats av riksdagsstyrelsen och de beslut som fattades i samband med att hotnivån höjdes . Tabell 12 Intäkter, kostnader och transfereringar inom uppdragsområde B (tkr) –1 340 481 –1 268 743 –1 396 050 Skillnaden mot beror i huvudsak på att årets förändring av avsättning för framtida pensioner och inkomstgarantier inklusive sociala avgifter har ökat jämfört med föregående år, samt att kostnaderna har varit högre för bland annat inkomstgarantier och pensioner. Inom det administrativa ledamotsstödet hanteras riksdagsledamöternas ekonomiska ersättningar, till exempel arvoden, traktamenten, resekostnadsersättningar, inkomstgarantier och omställningsstödet för avgångna ledamöter. Utbetalningarna för inkomstgarantin, inklusive sociala avgifter, har varit högre än . Det hänger samman med att de ettåriga inkomstgarantierna började betalas ut till avgångna och ej återvalda ledamöter efter det senaste riksdagsvalet. Generellt är utbetalningarna av inkomstgarantier som högst året efter valår och sjunker sedan fram till nästa riksdagsval. Ledamöterna har ett grundarvode för sitt förtroendeuppdrag som är . De kan dessutom få tilläggsarvoden för särskilda uppdrag, till exempel som ordförande eller vice ordförande i utskotten, som ledamot i riksdagsstyrelsen, i ledamotsrådet eller i utredningar. Alla ersättningar är skattepliktiga. De resor som ledamöterna gör inom ramen för sitt riksdagsuppdrag betraktas som tjänsteresor. Ledamöterna beslutar själva vilka tjänsteresor de ska göra inom och vilket färdsätt som är lämpligast med hänsyn till kostnader, tid och miljö. De har rätt till traktamente enligt bestämmelserna i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter. En ledamot som bor mer än 50 kilometer (närmaste färdväg) från har rätt till en övernattningsbostad i bostadsbestånd i eller till ersättning för en privat övernattningsbostad inom från . finns det två system för avgångsförmåner för ledamöter som slutar sitt uppdrag och ännu inte fyllt : inkomstgaranti och ekonomiskt omställningsstöd. Båda systemen innebär att garanterar en före detta ledamot en viss månatlig inkomstnivå i syfte att skapa en ekonomisk trygghet i den omställningssituation som uppstår när ledamoten lämnar . Systemen är inte avsedda som en varaktig försörjning. Andra inkomster minskar garantin enligt särskilda samordningsregler. Inkomstgaranti (det gamla systemet) gäller för de ledamöter som valts in i före valet . För att vara berättigad till inkomstgaranti krävs att en ledamot haft sammanhängande tjänstgöring. Ekonomiskt omställningsstöd (det nya systemet) gäller dem som valdes in i i valet eller . För att vara berättigad till ekonomiskt omställningsstöd krävs att en ledamot haft sammanhängande tjänstgöring. Skillnaderna mellan systemen är bland annat att ersättning inte betalas ut i det nya systemet. Båda systemen ger även rätt till stödåtgärder för att kunna övergå till förvärvsverksamhet (se nedan). Detta stöd kan bestå av rådgivnings- och kompetensutvecklingsinsatser. Ledamöter som vid avgången har fyllt omfattas av bestämmelser för ålderspension från . Pensionen från är ett komplement till den allmänna pensionen. Riksdagsstyrelsen beslutade om en översyn av riksdagsledamöternas ekonomiska villkor. En särskild utredare förordnades för uppdraget som redovisades till riksdagsstyrelsen . Utredningen har remissbehandlats. överlämnade riksdagsstyrelsen en framställning med förslag till bland annat en ny lag om ersättning till ledamöter. Förslagen remitterades till som inhämtade Lagrådets yttrande över dessa. Mot bakgrund av Lagrådets synpunkter bedömde riksdagsstyrelsen att förslagen borde beredas ytterligare inom . Riksdagsstyrelsen återkallade förslagen . beslutade riksdagsstyrelsen om remiss av ett omarbetat förslag till ny lagstiftning om riksdagsledamöternas ersättning. Omställningsstöd för övergång till yrkesverksamhet Omställningsstödet motsvarar det stöd som erbjuds genom trygghetsavtalen på arbetsmarknaden, till exempel via och . ansvarar för att tillhandahålla detta stöd och har upphandlat dessa tjänster. Som framgår ovan kan stödet bestå av både rådgivningsinsatser, till exempel kompetenskartläggning och individuell behovsanalys, och kompletterande utbildning. Utbildningsinsatserna ska godkännas av . Rätten till stödet infördes . har totalt 24 avrop om rådgivningsinsatser gjorts (varav fem ) och elva utbildningsinsatser har godkänts (varav sex ). Riksdagspartierna får bidrag till partigruppernas och ledamöternas arbete i genom anslag. Bidragen delas ut i form av basstöd, stöd till ledamöternas politiska sekreterare och stöd till ledamöternas resor utomlands. Stödet till partigrupperna i Basstödet består dels av ett grundbelopp, dels av ett tilläggsbelopp beroende av antalet riksdagsledamöter. En partigrupp som företräder regeringen har rätt till ett grundbelopp. Övriga partigrupper har rätt till två grundbelopp. Tilläggsbeloppet är per ledamot och år. Därtill finns ett stöd till politiska sekreterare. Stödet ska bekosta handläggarhjälp åt ledamöterna. De politiska sekreterarna samlar in information, utformar förslag till politiska texter, sköter kontakter med medierna, svarar på e-post och fungerar som rådgivare åt ledamöterna. Partierna beslutar själva hur stödet ska användas. Stödet ska motsvara kostnaderna för en politisk sekreterare per ledamot. Beloppet per politisk sekreterare och månad ligger till grund för beräkningen. Stödet till resor utomlands ges till ledamöter för att till exempel delta i internationella konferenser. Bidraget är och ledamot för de första 20 riksdagsplatserna och för riksdagsplatser utöver dessa. En ledamot kan dessutom få för resor som har koppling till samarbetet inom EU. Tabell 13 Stödet till partigrupperna (tkr) Stöd till politiska sekreterare genomförde förvaltningen en undersökning för att ta reda på hur ledamöter ser på förvaltningens service och tjänster. Resultatet ligger till grund för förvaltningens förbättringsarbete tillsammans med andra utvecklingsinsatser. Ledamöterna ger förvaltningen ett högt betyg. Helhetsbetyget och nöjd-kundindex i serviceenkäten är 86 på en skala upp till 100. Gränsen för omdömet ”mycket nöjd” är 75. var nöjd-kund-index 83, vilket innebär att index ökat med tre enheter till . Enkäten omfattar följande områden: lokaler, utbildning och seminarier, säkerhet, teknisk utrustning, arvoden och tjänsteresor, service, information, friskvård och hälsa samt allmänt. Ledamöterna är mycket nöjda med åtta av nio av dessa områden. Området lokaler med betygsindex 74 är inom intervallet ”nöjd” men är nära gränsen för ”mycket nöjd”. Betygen ligger generellt något högre jämfört med för de områden som är jämförbara. En väsentlig förändring är att betygsindex för området teknisk utrustning har ökat med sex indexenheter. Förvaltningen () gör utredningar på uppdrag av framför allt ledamöter och partikanslier. Förvaltningen har tagit emot 2 118 uppdrag. Detta kan jämföras med 1 766 uppdrag 2014 och 1 980 uppdrag 2013. Nästan två tredjedelar av uppdragen kommer från partikanslierna. Knappt en fjärdedel kommer från enskilda ledamöter. Drygt en tiondel av uppdragen kommer från utländska parlament. Fördelningen på olika uppdragsgivare har varit relativt stabil . Tabell 14 Fördelningen av utredningsuppdrag, antal och procent Förvaltningen arbetar med olika leveranstider utifrån uppdragsgivarnas önskemål och uppdragens karaktär. I tabellen nedan framgår att av alla utredningar levererades , att jämföra 2013. Tabellen visar också att av alla uppdrag hade en leveranstid eller längre , jämfört . Dessa siffror indikerar att förvaltningen i genomsnitt levererar snabbare och att färre uppdrag ligger kvar längre. Tabell 15 Utredningstid, andel avslutade uppdrag Andel avslutade inom … Rapporter från omfattas av uppdragssekretess. Det betyder att rapporterna blir offentliga endast om uppdragsgivaren hänvisar till utredningen i ett offentligt sammanhang. Antalet offentliggjorda rapporter har ökat. offentliggjordes 143 rapporter, vilket är fler än 2014 (105) och 2013 (124). Andelen offentliggjorda rapporter av totalt antal inkomna uppdrag från ledamöter och partikanslier har ökat från och . På uppdrag av riksdagsledamöter, partikanslier och anställda gör förvaltningen informationssökningar och tar fram faktaunderlag. Uppdragens karaktär har dock ändrats något, från kortare uppdrag till längre forskningsöversikter. Forskningsöversikterna har medfört ett utvecklat samarbete mellan och beställarna. Tabell 16 Antal uppdrag informationssökningar Ledamöterna, partikanslierna och anställda i förvaltningen har tillgång till en nyhets- och mediebevakningstjänst med möjlighet till individuellt anpassad bevakning. Nyhetsportalen används i hög utsträckning och antalet ledamöter som använder tjänsten har ökat. En genomgång av nyhetsbevakningarna gjord maj–visar att av ledamöterna har någon form av nyhetsbevakning via tjänsten. Förvaltningen har en digital tjänst som innehåller cirka 3 700 dagstidningar och tidskrifter från 101 länder och 60 språk. Tjänsten är tillgänglig för ledamöter och kan användas på datorer, pekplattor och mobil. utnyttjas 123 av 135 licenser.