frsrdg · H304RS7 · 2016-06-14 00:00:00 — Efterlevandeskydd till make eller därmed jämställd betalas under högst . Efterlevandeskyddet upphör vid utgången av den månad då den berättigade avlider. 25 § Efterlevandeskyddet lämnas per kalenderår med ett belopp som för varje berättigad motsvarar ett prisbasbelopp. Beslut i frågor om inkomstgaranti och efterlevandeskydd 26 § ska besluta om en ledamots rätt till inkomstgaranti när ledamoten har lämnat . 27 § beslutar efter skriftlig ansökan om förlängning av inkomstgaranti enligt 9 §, inkomstgaranti vid partiell sjuk- eller aktivitetsersättning enligt 10 §, efterlevandeskydd enligt 22–23 §§, och eftergift enligt 35–36 §§. beslutar även i frågor om jämkning av inkomstgaranti enligt 20 §. Beslut om förmåner enligt första stycket 1–3 kan inte beviljas tillbaka än före ansökningsmånaden. Utbetalning av inkomstgaranti och efterlevandeskydd 28 § Den som vill att inkomstgaranti eller efterlevandeskydd ska betalas ut ska skriftligen ansöka om det hos . Utbetalning får inte ske tillbaka än före ansökan om utbetalning. 29 § När en ledamot har lämnat ska till lämna de uppgifter som nämnden behöver för att kunna fastställa ledamotens rätt till inkomstgaranti enligt bestämmelserna i detta kapitel. ska på begäran till överlämna de uppgifter som en tidigare ledamot har lämnat till förvaltningen enligt 4 §. 30 § Den som ansöker om eller tar emot inkomstgaranti ska på begäran lämna sådana uppgifter till som nämnden behöver för sin prövning av ett ärende enligt bestämmelserna i detta kapitel. 31 § Den som ansöker om utbetalning enligt 28 § ska skriftligen lämna sådana uppgifter som behöver för att kunna bedöma sökandens rätt till utbetalning av inkomstgaranti eller efterlevandeskydd. Uppgifterna ska lämnas på heder och samvete. Om begärda uppgifter inte lämnas får hålla inne vidare utbetalningar. Om den som har beviljats utbetalning av inkomstgaranti får väsentligt ändrade inkomstförhållanden och dessa kan antas påverka rätten till utbetalning ska han eller hon utan särskild begäran lämna uppgift om detta till . 32 § Arbetsgivare och andra som har betalat ut ersättning eller förmån ska på begäran av lämna de uppgifter om en namngiven person som är av betydelse för tillämpningen av bestämmelserna i detta kapitel. Den som inte fullgör sin skyldighet enligt första stycket får föreläggas att fullgöra skyldigheten. Föreläggandet får förenas med vite. 33 § ska till lämna uppgifter om inkomst som är pensionsgrundande enligt 59 kap. socialförsäkringsbalken, om uppgifterna har betydelse i ett ärende om inkomstgaranti enligt bestämmelserna i detta kapitel. 34 § ska på begäran lämna sådana uppgifter om en namngiven person som har betydelse i ett ärende om jämkning av inkomstgaranti enligt 20 § 1–3. Detsamma gäller uppgifter som har betydelse för frågan om inkomstgaranti enligt 37 §. 35 § Om inkomstgarantin har betalats ut med ett för högt belopp ska garantitagaren betala tillbaka mellanskillnaden. Detsamma gäller om garantin har jämkats. Ett belopp som ska betalas tillbaka ska, när det är lämpligt, i stället avräknas mot kommande utbetalningar av inkomstgarantin. Avräkning enligt första stycket får inte ske förrän beslutet har vunnit laga kraft. Om det finns särskilda skäl får återkravet efterges helt eller delvis. Återkrav framställs av . 36 § Om inkomstgarantin har betalats ut med ett för högt belopp och mellanskillnaden inte har betalats tillbaka inom efter det att ett krav på återbetalning har framställts, ska garantitagaren betala ränta enligt 6 § räntelagen (1975:635) för tid därefter till dess betalning sker. Detsamma ska gälla om garantin har jämkats. Om det finns särskilda skäl får kravet på ränta efterges helt eller delvis. Bestämmelserna i första stycket gäller också om garantitagaren försummat att lämna uppgifter som behövs för att kunna bestämma det belopp som ska betalas tillbaka. I ett sådant fall ska ränta tas ut från den dag då uppgifterna senast skulle ha lämnats in. 37 § Om inkomstgaranti har jämkats enligt 20 § får garantitagaren, när nya förhållanden har inträtt, på nytt ansöka om inkomstgaranti med åberopande av de nya förhållandena. Om ett beslut om jämkning enligt första stycket har grundat sig på att garantitagaren gjort avsättning till periodiseringsfond, upphovsmannakonto eller expansionsfond och beloppet därefter helt eller delvis har återförts till beskattning, ska frågan om inkomstgaranti då återförandet skedde prövas på yrkande av garantitagaren. 13 kap. Omställningsstöd och efterlevandeskydd 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om omställningsstöd och efterlevandeskydd. 1. stödåtgärder som erbjuds vid avgången från , och 2. ekonomiska förmåner under en omställningstid (ekonomiskt omställningsstöd). Detta kapitel gäller för de ledamöter som inte omfattas av bestämmelserna i 12 kapitlet. 2 § Syftet med omställningsstödet är att underlätta för den som har varit riksdagsledamot att övergå till förvärvsarbete. 3 § När en ledamot som inte har fyllt lämnar ska erbjuda honom eller henne ett stöd för att kunna övergå till förvärvsarbete. 4 § Den som har nyttjat ett erbjudande enligt 3 § ska på begäran av redovisa vilka åtgärder han eller hon har vidtagit för att övergå till förvärvsarbete. 5 § Den som har varit ledamot av har rätt till ekonomiskt omställningsstöd 1. , om ledamoten har tillhört om , 2. , om ledamoten har tillhört om , 3. , om ledamoten har tillhört om eller 4. , om ledamoten har tillhört om . Ekonomiskt omställningsstöd uppgår till av det arvode som avses i 3 kap. 1 §. Stödet ska betalas från och med den dag då arvodet upphör. Ekonomiskt omställningsstöd enligt första stycket ska jämställas med inkomst av anställning enligt 59 kap. 8 § socialförsäkringsbalken. 6 § När ett stöd enligt 5 § har upphört får ytterligare ekonomiskt omställningsstöd beviljas för högst i taget om 1. ledamoten under avgångsåret hade fyllt minst , 2. ledamoten vid avgången hade tillhört om och 3. det finns särskilda skäl. Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl ska avseende fästas vid 1. om och hur ledamoten har nyttjat de stödåtgärder som avses i 3 § eller vilka åtgärder han eller hon annars har vidtagit för att söka övergå till förvärvsarbete och, 2. ledamotens personliga och ekonomiska förhållanden. Stöd enligt första stycket får beviljas om det finns särskilda skäl, även om förutsättningarna i 1 och 2 inte är uppfyllda. I sådana fall får stödet beviljas i högst . Stöd som avses i första och tredje styckena får uppgå till högst av det arvode som avses i 3 kap. 1 §. Stödet ska jämställas med inkomstgrundad ålderspension enligt socialförsäkringsbalken. 7 § Vid beräkning av tider enligt 5 och 6 §§ ska hänsyn inte tas till tid då ledamoten har fått ålderspension eller sjukpension enligt bestämmelser i denna lag. Ledighet som har beviljats av eller av talmannen begränsar inte rätten till förmåner enligt detta kapitel. Detsamma gäller vid sjukfrånvaro. 8 § Rätten till ekonomiskt omställningsstöd gäller längst till och med månaden innan den månad då ledamoten fyller eller, om ledamoten avlider , till och med den månad då dödsfallet inträffar. Stödet ska betalas . 9 § Utbetalning av ekonomiskt omställningsstöd ska upphöra om ledamoten återinträder i . När en ledamot åter lämnar gäller 5 och 6 §§ i tillämpliga delar. 10 § Ekonomiskt omställningsstöd enligt 6 § ska knytas an till det prisbasbelopp som gällde för avgångsåret och omräknas vid förändring av detta belopp. 11 § Av 67 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229) följer att ekonomiskt omställningsstöd enligt 5 och 6 §§ inte utgör arbetsinkomst. Avräkning av annan ersättning eller inkomst 12 § Ekonomiskt omställningsstöd ska minskas med vad ledamoten får i form av sjukersättning och aktivitetsersättning enligt socialförsäkringsbalken stödet betalas. Ekonomiskt omställningsstöd ska minskas med det belopp i svensk valuta som motsvarar vad ledamoten får i form av arvode enligt artikel 10 i ledamotsstadga. Om en ledamot som har ekonomiskt omställningsstöd tar emot övergångsersättning enligt artikel 13 i ledamotsstadga minskas stödet med det belopp i svensk valuta som motsvarar vad ledamoten får i övergångsersättning. 13 § Ekonomiskt omställningsstöd ska minskas med följande inkomster: 1. inkomst som är pensionsgrundande enligt 59 kap. socialförsäkringsbalken, 2. inkomst av anställning eller uppdrag utomlands som inte beskattas i , 3. delpension enligt kollektivavtal, 4. pension och livränta i andra fall än som avses i 11 §, och 5. andra kontanta förmåner på grund av anställning eller uppdrag än dem som avses i 1–4. Minskningen ska ske med den sammanlagda inkomsten enligt denna paragraf som överstiger ett prisbasbelopp. 14 § Om den som har ekonomiskt omställningsstöd även tar emot avgångsförmåner på grund av uppdrag som statsråd, statlig chefsanställning eller kommunalt förtroendeuppdrag, och avgångsförmånerna ska minskas med hänsyn till andra inkomster, får minskningen justeras om det behövs med hänsyn till de sammanlagda effekterna av de olika regelsystemen. ska efter samråd med berörda utbetalare besluta om en sådan justering. 15 § Föreligger inte rätt till ekonomiskt omställningsstöd under ett helt kalenderår, ska endast inkomster som hänför sig till den tid då rätt till stödet föreligger medräknas vid minskningen. Minskningen ska fördelas på det antal kalenderdagar som det ekonomiska omställningsstödet betalas. Jämkning av ekonomiskt omställningsstöd 16 § Om det är skäligt får ett ekonomiskt omställningsstöd dras in helt eller delvis (jämkning) om stödmottagaren 1. förvärvsarbetar i väsentlig omfattning åt någon annan och inte tar ut skälig ersättning för detta arbete, 2. redovisar inkomst av aktiv näringsverksamhet och denna har reducerats på grund av avdrag för – avsättning till periodiseringsfond, – avsättning till upphovsmannakonto, – avsättning till expansionsfond, – eget pensionssparande, – underskott av annan verksamhetsgren, 3. redovisar inkomst av passiv näringsverksamhet där det ingår arbetsinkomster, eller 4. har dömts för brott som har medfört att stödmottagaren har skilts från uppdraget som riksdagsledamot eller har dömts för brott av sådan allvarlig art att det framstår som sannolikt att stödmottagaren skulle ha skilts från uppdraget som riksdagsledamot om han eller hon hade varit kvar i . Utöver vad som följer av första stycket får ekonomiskt omställningsstöd enligt 5 § och som gäller jämkas om stödmottagaren inte har vidtagit tillräckliga åtgärder för att övergå till förvärvsarbete. Vid bedömningen av jämkningsfrågan ska särskilt beaktas om och hur den som tar emot stödet har tagit del av det omställningsstöd som avses i 3 §. 17 § Ett beslut om jämkning gäller , om inte något annat beslutas. 18 § Ett arvsberättigat barn, som inte har fyllt , till den som vid sin död var berättigad till ekonomiskt omställningsstöd enligt 5 § första stycket 4 har rätt till efterlevandeskydd. Med arvsberättigat barn ska jämställas barn som har mottagits i adoptionssyfte. 19 § Om det finns särskilda skäl får efterlevandeskydd beviljas en efterlevande maka eller make eller den som enligt 11 kap. 2 § jämställs med efterlevande maka eller make. Ett sådant beslut kan omprövas. 20 § Efterlevandeskydd betalas under högst . Efterlevandeskyddet upphör vid utgången av den månad då den berättigade avlider. 21 § Efterlevandeskyddet betalas per kalenderår med ett belopp som för varje berättigad motsvarar ett prisbasbelopp. Beslut i frågor om ekonomiskt omställningsstöd och efterlevandeskydd 22 § ska besluta om en ledamots rätt till ekonomiskt omställningsstöd enligt 5 § när ledamoten har lämnat . 23 § beslutar efter skriftlig ansökan om 1. förlängt ekonomiskt omställningsstöd enligt 6 §, 2. efterlevandeskydd enligt 18–19 §§, och 3. eftergift enligt 31–32 §§. beslutar även i frågor om jämkning av ekonomiskt omställningsstöd enligt 15 §. Beslut om förmåner enligt första stycket 1 och 2 kan inte beviljas tillbaka än före ansökningsmånaden. Utbetalning av ekonomiskt omställningsskydd och efterlevandeskydd 24 § Den som vill att ekonomiskt omställningsstöd eller efterlevandeskydd ska betalas ut ska skriftligen ansöka om det hos . Utbetalning får inte ske tillbaka än före ansökan om utbetalning. 25 § När en ledamot har lämnat ska till lämna de uppgifter som nämnden behöver för att kunna fastställa ledamotens rätt till stöd enligt bestämmelserna i detta kapitel. ska på begäran till överlämna de uppgifter som en tidigare ledamot har lämnat till förvaltningen enligt 4 §. 26 § Den som ansöker om eller tar emot ekonomiskt omställningsstöd ska på begäran lämna sådana uppgifter som nämnden behöver för sin prövning av ett ärende enligt bestämmelserna i detta kapitel. 27 § Den som har ansökt om utbetalning enligt 24 § ska skriftligen lämna sådana uppgifter som behöver för att bedöma sökandens rätt till utbetalning. Uppgifterna ska lämnas på heder och samvete. Om den som har ansökt om utbetalning inte lämnar begärda uppgifter, får hålla inne vidare utbetalningar. Om den som har beviljats utbetalning av ekonomiskt omställningsstöd får väsentligt ändrade inkomstförhållanden och dessa kan antas påverka rätten till utbetalning, ska han eller hon utan särskild begäran lämna uppgift om detta till . 28 § Arbetsgivare och andra som har betalat ut ersättning eller stöd ska på begäran av lämna sådana uppgifter om en namngiven person om sådana förhållanden som är av betydelse för tillämpningen av bestämmelserna i detta kapitel. Den som inte fullgör sin skyldighet enligt första stycket får föreläggas att fullgöra skyldigheten. Föreläggandet får förenas med vite. 29 § ska på begäran lämna sådana uppgifter om en namngiven person som har betydelse i ett ärende om jämkning av ekonomiskt omställningsstöd enligt 16 § första stycket 1–3. Detsamma gäller uppgifter som har betydelse för frågan om ekonomiskt omställningsstöd enligt 33 §. 30 § ska till lämna uppgifter om inkomst som är pensionsgrundande enligt 59 kap. socialförsäkringsbalken, om uppgifterna har betydelse i ett ärende om ekonomiskt omställningsstöd enligt bestämmelserna i detta kapitel. 31 § Om ekonomiskt omställningsstöd har betalats ut med ett för högt belopp ska stödmottagaren betala tillbaka mellanskillnaden. Detsamma gäller om stödet har jämkats. Ett belopp som ska betalas tillbaka ska, när det är lämpligt, i stället avräknas mot kommande utbetalningar av ekonomiskt omställningsstöd. Avräkning enligt första stycket får inte ske förrän beslutet har vunnit laga kraft. Om det finns särskilda skäl får återkravet efterges helt eller delvis. Krav på återbetalning framställs av . 32 § Om ekonomiskt omställningsstöd har betalats ut med ett för högt belopp och mellanskillnaden inte har betalats tillbaka inom efter det att krav på återbetalning har framställts, ska stödmottagaren betala ränta enligt 6 § räntelagen (1975:635) för tid därefter till dess betalning sker. Detsamma gäller om stödet har jämkats. Om det finns särskilda skäl får kravet på ränta efterges helt eller delvis. Bestämmelserna i första stycket ska också gälla om stödmottagaren har försummat att lämna de uppgifter som behövs för bestämmande av det belopp som ska betalas tillbaka. I ett sådant fall ska ränta tas ut från den dag då uppgifterna senast skulle ha lämnats in. Ansökan om ekonomiskt omställningsstöd efter jämkningsbeslut 33 § Om ett ekonomiskt omställningsstöd har jämkats enligt 16 §, får stödmottagaren när nya förhållanden har inträtt på nytt ansöka om ekonomiskt omställningsstöd. Om ett beslut som har fattats med tillämpning av 16 § har grundats på att stödmottagaren har gjort avsättning till periodiseringsfond, upphovsmannakonto eller expansionsfond och beloppet därefter helt eller delvis har återförts till beskattning, ska frågan om stöd då återförandet skedde prövas på yrkande av stödmottagaren. Försäkring, företagshälsovård och rehabilitering 1 § ske se till att en ledamot är grupplivförsäkrad, tjänstereseförsäkrad och arbetsskadeförsäkrad. Förvaltningen svarar för kostnaden för försäkringarna. 2 § En ledamot har rätt till företagshälsovård i den omfattning som bestämmer. 3 § Om det finns särskilda skäl kan en riksdagsledamot efter prövning av få ersättning för kostnader för insatser i rehabiliteringssyfte. 1 § Beslut av i ärenden om stödåtgärder för omställning och om tillhandahållande av barnverksamhet får inte överklagas. Övriga beslut av enligt denna lag får överklagas hos . 2 § Beslut av enligt 12 eller 13 kap. får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Vid överklagande till kammarrätten krävs prövningstillstånd. Ett beslut enligt 3 kap. 1 § får inte överklagas. 3 § Beslut av enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Vid överklagande till kammarrätten krävs prövningstillstånd. Allmänna bestämmelser om överklagande 4 § Ett beslut överklagas skriftligt. Klaganden ska i överklagandet ange vilket beslut som överklagas och den ändring i beslutet som han eller hon vill ha. Överklagandet ska lämnas in till den myndighet som har meddelat beslutet. Det ska ha kommit in dit från den dag då klaganden fick del av beslutet. Denna lag träder i kraft då lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter ska upphöra att gälla. Övergångsbestämmelserna till lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter och ändringar i den lagen ska fortfarande gälla. Förslag till lag om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i Härigenom föreskrivs följande. Lagens syfte och innehåll 1 § Denna lag syftar till att riksdagsledamöterna och partigrupperna ska få det stöd de behöver för att det parlamentariska arbetet ska fungera väl. I lagen finns bestämmelser om – basstöd till partigrupper (2 kap.), – stöd till partigrupper för politiska sekreterare till riksdagsledamöter och andra arbetstagare hos partigruppernas kanslier (3 kap.), – stöd till partigrupper för kostnader för riksdagsledamöters utrikes resor (4 kap.), – stöd till partigrupper för kostnader för riksdagsledamöters språkutbildning (5 kap.), – stöd till en enskild ledamot som har blivit invald i utan att tillhöra en partigrupp (6 kap.), – redovisning av stöden (7 kap.), och – återbetalning av vissa stöd (8 kap). 2 § ska enligt bestämmelserna i denna lag till partigrupperna i lämna basstöd, stöd för politiska sekreterare till riksdagsledamöter och för andra som arbetar i partigruppernas kanslier, stöd till kostnader för riksdagsledamöters utrikes resor och stöd till kostnader för riksdagsledamöters språkutbildning. 3 § ska enligt bestämmelserna i 6 kap. lämna stöd till en enskild riksdagsledamot som blivit invald utan att tillhöra en partigrupp. 4 § Som partigrupp räknas varje grupp av riksdagsledamöter för ett parti som har fått av rösterna i hela riket vid ett riksdagsval. 5 § Ekonomiskt stöd enligt denna lag ska betalas ut förskottsvis per kvartal. 6 § får meddela tillämpningsföreskrifter till denna lag. 7 § meddelar allmänna råd till lagen. 2 kap. Basstöd till partigrupper 1 § Basstödet består av grundbelopp och tilläggsbelopp. Grundbeloppet är och tilläggsbeloppet är . 2 § En partigrupp har rätt till basstöd från och med den månad då riksdagsval hålls till och med den månad då samlas efter nästa riksdagsval. Har en partigrupp rätt till stöd med skilda belopp före och efter ett riksdagsval, lämnas stödet med det högre beloppet för den månad då riksdagsval hålls och för den månad då en nyvald riksdag samlas. För den månad då en partigrupp blir eller upphör att vara företrädd i regeringen har gruppen rätt till det grundbelopp som gäller för en partigrupp som inte företräder ett regeringsparti. 3 § En partigrupp som företräder ett regeringsparti har rätt till ett grundbelopp. Var och en av övriga partigrupper har rätt till två grundbelopp. 4 § En partigrupp har rätt till ett tilläggsbelopp för varje mandat som partiet fick vid det senaste riksdagsvalet. 5 § Partigruppen för ett parti som inte återkommer till efter ett val har, sedan rätt till basstöd har upphört, rätt till avvecklingsstöd . Avvecklingsstödet uppgår till det belopp för basstöd partigruppen hade rätt till närmast före valet. 6 § Till partigruppen för ett parti som efter ett val till återkommer med färre ledamöter än tidigare och som varken före eller efter valet är ett regeringsparti ska lämnas 1. det stöd som tillkommer gruppen enligt 2–4 §§ och 2. avvecklingsstöd från utgången av den månad då den nyvalda samlas av skillnaden mellan det nya stödet och det stöd som partigruppen hade rätt till närmast före valet. Stöd till partigrupper för politiska sekreterare till riksdagsledamöter och för andra som arbetar i partigruppernas kanslier Politisk sekreterare till riksdagsledamot 1 § Med politisk sekreterare till riksdagsledamot avses en person som arbetar i en partigrupps kansli och som finansieras enligt 2–5 §§. Stöd till kostnader för politiska sekreterare 2 § ska lämna stöd till kostnader för politiska sekreterare. Stödet ska lämnas till partigrupperna med ett belopp som förvaltningen bestämmer. Stödet ska motsvara kostnaden för en sekreterare per riksdagsledamot. 3 § En partigrupp har rätt till stöd från och med den månad då riksdagsval hålls till och med den månad då samlas efter nästa riksdagsval. Stödet beräknas efter antalet ledamöter i gruppen vid kvartalets ingång. Har en partigrupp före och efter ett riksdagsval rätt till stöd med skilda belopp, ska stödet lämnas med det högre beloppet för den månad då riksdagsval hålls och den månad då en nyvald riksdag samlas. Avvecklingsstöd till kostnader för politiska sekreterare 4 § Partigruppen för ett parti som inte återkommer efter ett val till har, sedan rätten till stöd för kostnader för politisk sekreterare upphört, rätt till avvecklingsstöd . Avvecklingsstödet ska uppgå till det stödbelopp som partigruppen hade rätt till närmast före valet. 5 § Partigruppen för ett parti som efter ett val till återkommer med färre mandat än har, räknat från utgången av den månad då den nyvalda samlas, rätt till avvecklingsstöd. Avvecklingsstödet ska uppgå till det stödbelopp som partigruppen hade rätt till närmast före valet. Rätt att inrätta ett kansli 6 § Varje partigrupp har rätt att inrätta ett kansli i . Arbetsplatser till politiska sekreterare och partigruppens kansliledning 7 § Varje partigrupp har rätt till arbetsplatser i för 1. de politiska sekreterare som har sitt tjänsteställe i , dock högst så många arbetsplatser som motsvarar det antal mandat som partiet fick vid det senaste riksdagsvalet, och 2. partigruppens kansliledning med det antal rum som bestämmer. Rätten för politiska sekreterare och andra som arbetar i en partigrupp att använda , it-miljö och resebyrå 8 § Politiska sekreterare som har sitt tjänsteställe i och andra som arbetar i en partigrupps kansliledning har rätt att a) få tillträde till , b) ta emot besök i , c) disponera en arbetsplats i en partigrupps kansli, d) ha ett it-konto i it-miljö, och e) anlita den resebyrå som anlitar. Vad som föreskrivs i första stycket gäller också vikarier för föräldralediga, tjänstlediga och sjukskrivna arbetstagare. 9 § Innan ett ärende av betydelse för arbetstagare i partigruppernas kanslier avgörs ska riksdagsdirektören bereda ärendet i en samrådsgrupp med representanter för kanslierna och . Stöd till partigrupper för kostnader för riksdagsledamöters utrikes resor Stöd till kostnader för resor på uppdrag av en partigrupp 1 § ska lämna stöd till kostnader för riksdagsledamöters utrikes resor på uppdrag av partigruppen till länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, länder som har ansökt om medlemskap i unionen och potentiella kandidatländer. Stödet ska betalas till partigrupperna med det belopp som bestämmer. 2 § ska lämna stöd till kostnader för riksdagsledamöters resor på uppdrag av partigruppen för deltagande i internationella konferenser utomlands och andra utrikes resor. Stödet ska betalas till partigrupperna med det belopp som bestämmer.