frsrdg · H304RJ1 · 2016-02-26 00:00:00 — Stadgarna manar RJ att utnyttja handlingsfriheten till att arbeta probleminriktat och flexibelt. Avsikten med att aktivt söka samfinansiering av angelägen forskning med andra aktörer (exempelvis , och ) är att ge RJ:s bidrag en hävstångseffekt, som insatserna får en bredare förankring i forskningssystemet. RJ:s anslag ska vara utformade på ett sådant sätt att de bästa forskarna väljer att söka dem. RJ inriktar sig på hela forskningsprocessen och ger bidrag till produk-tionsstöd till böcker, översättning och kostnader för publicering med så kallad open access. Kraven på internationalisering kombineras med finansiellt stöd för att kunna omsätta den i praktiken. Goda resultat i finansförvaltningen i kombination med god marknadsutveckling har gjort det möjligt att utveckla en rad nya stödformer och riktade insatser, vilka vilar på grundlig och självständig analys. Särskilt intressanta och värdefulla har de åtgärder visat sig vara som är unika för RJ, till exempel Pro Futura. Tack vare RJ:s arbete har kvaliteten och mångfalden i svensk forskning kunnat stärkas. RJ har varit restriktiv med att bevilja schablonmässiga och ospecificerade bidrag till lokalkostnader och indirekta kostnader. Storleken på sådana bidrag till program- och projektanslag beräknas utifrån volymen på den forskningstid som finansieras. Regeln att forskarna rekvirerar anslagen i takt med förbrukningen motverkar att lärosätena samlar på sig stora beviljade men oförbrukade belopp som genererar ingen eller mycket låg avkastning. För RJ ger denna och övriga åtgärder betydande ekonomiska vinster. En mindre del av RJ:s anslag är så kallade ramanslag som innebär att styrelsen beslutar om en utlysning och öronmärker ett visst belopp för senare fördelning på mottagare i takt med att ansöknings- och bedömningsprocesserna genomförs. Beslutade ännu inte utnyttjade ramanslag redovisas i not 34 under rubriken . I takt med att beslut om anslag fattas och kontrakt skrivs med mottagare och anslagsförvaltare skuldförs beloppen. redovisades beslutade ramar som skuld, och årsredovisning togs ramanslagen upp bland ansvarsförbindelser. Betydelsen av svensk forsknings internationella samarbeten och kontakter ökar. RJ:s bidrag syftar till att förnya och förstärka den svenska forskningens förbindelser och genomslag i andra länder. RJ lägger betydande vikt vid det internationella samarbetet när ansökningarna bedöms. Signalerna till forskarvärlden har förstärkts till exempel genom de särskilda krav som ställdes i RJ:s jubileumssatsning och i besluten om RJ Sabbatical. Ytterligare insatser kommer att behövas som förbättrar svenska forskares möjligheter att utvecklas i en internationell omgivning. RJ har en erkänd position i det internationella vetenskapssamfundet och fortsätter att i skilda former agera bland annat inom ramen för de europeiska forskningsstiftelsernas Forum for Philanthropy and Research Funding. RJ fortsätter vara en aktiv medaktör i (). Som exempel på forskningssamarbeten med andra stiftelser kan nämnas den treåriga utlysningen Europe and , liksom det nybildade svenska stiftelsekonsortiet bakom ' Starting , vars målsättning är att öka antalet framgångsrika svenska ansökningar till (). komparativa analyser av forskningen kan bidra till utvecklingsarbetet inom svensk humaniora och samhällsvetenskap. RJ ger av den anledningen bidrag till den kommande World Social Science Report 2016. RJ:s internationella samarbete prövas fortlöpande, och alla insatser eller avtal är tidsbegränsade. RJ intensifierade sitt arbete med att resultaten av humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning ska nå den intresserade allmänheten, medier, beslutsfattare och andra forskare. I grunden ligger en övertygelse om att det är resultaten som främjar förtroendet för forskningen. RJ:s 50-årsjubileum gav flera tillfällen till att förnya och förstärka insatserna. Vid besök hos bland annat brittiska forskningsråd, Wellcome Trust, History and Policy, The Conversation och Post vid brittiska parlamentet har personal från RJ studerat de senaste erfarenheterna inom forskningskommunikationen och rådgivning till beslutsfattare. Webbplatsen används numera för debatt om aktuella frågor, nyhetsbevakning, information om bokutgivning, konferenser och mycket annat, förutom att som tidigare ge information om utlysningar och om vilka projekt som erhållit anslag. Arbetet med att göra stora delar av webbplatsen också engelskspråkig har fortsatt. Webbplatsen är ett viktigt instrument för RJ:s utåtriktade information, liksom Facebooksidan, årsberättelsen, årsboken, det elektroniska nyhetsbrevet, Youtubesidan samt de många publika arrangemang som RJ medverkar i. /16 Tänka vidare behandlades vid ett särskilt seminarium på temat ”Hur excellent är svensk humaniora och samhällsvetenskap – egentligen?” . Resultaten av de stora programsatsningarna presenteras fortlöpande i en populärvetenskaplig skrift och vid de konferenser/symposier som alla program arrangerar i samband med att de avslutas. RJ fortsätter att medverka bland annat i utvecklingen av forskningskommunikationen genom bidraget till Vetenskap & Allmänhet (VA), medverkan i och Swecris, liksom i i , på samt vid åtskilliga konferenser. En jämförelse av stadgarna och redovisningen av genomförda verksamheter visar både att och hur RJ utnyttjar möjligheterna att agera flexibelt för att stärka humaniora och samhällsvetenskap, hur stora och långsiktiga projekt stöds, hur nya forskningsuppgifter identifieras samt hur kontakterna med internationell forskning främjas. Det bestående vetenskapliga värdet, relevansen, nyttan och effekterna av RJ:s forskningsstöd kommer i många fall att visa sig först . Man lägger en grund genom att säkerställa att de ansökningar som beviljas medel håller högsta vetenskapliga kvalitet. görs uppföljningar och utvärderingar med flera syften: att kontrollera att anslagen används på avsett vis, att fastställa att resultaten svarar mot stiftelsens ändamål, att kunna ge information internt och externt om verksamheten samt att bidra till kvalitetssäkringen av RJ:s eget arbete. behöver också inför sina beslut om budget ett allsidigt underlag som gör det möjligt att ta ställning till och förändra stödformer och arbetssätt. De uppföljningar och utvärderingar som beredningsgrupperna gör har således en kvalitetshöjande funktion. RJ:s erfarenheter är goda, och insatserna uppskattas även av forskarna som får en möjlighet att få återkoppling på sitt arbete. följs av detta skäl samtliga projekt upp skriftligt och med en utfrågning efter ungefär halva projekttiden. För beredningsgrupperna innebär detta och läsningen av alla slutredovisningar en betydligt större arbetsinsats . Inrättandet av en särskild beredningsgrupp för infrastruktur för forskning och de tidigare nämnda åtgärderna för att minska antalet projektansökningar syftar till att i någon mån begränsa effekterna. granskades 44 projekt och 10 infrastrukturprojekt. 6 av projekten följdes därefter upp genom ytterligare skriftliga frågor. När svaren funnits tillfredsställande gavs besked om fortsatt stöd. 3 program lägesrapporterade , och 2 halvtidsutvärderades under medverkan av externa sakkunniga. Ett program som 2014 fick besked om att vissa svagheter måste åtgärdas innan anslaget för det avslutande året kunde utbetalas återkom med en åtgärdsplan och fick därefter klartecken om det sista årets finansiering. Projekten inom RJ:s riktade satsningar följs upp på motsvarande sätt som övriga anslag. Efter avslutad projekttid ska forskarna lämna en ekonomisk redovisning och en kort redogörelse för de vetenskapliga resultaten och projektets publikationer. Förutom dessa löpande åtgärder genomför RJ vid behov även samlade utvärderingar av sina särskilda insatser och då uteslutande med extern expertis. Det sammantagna resultatet är att forskningen håller hög kvalitet. Forskarna har dock vissa svårigheter att på arbetsplatsen/institutionen kombinera den forskning RJ finansierar med undervisning och annat arbete; här återspeglas svagheter i karriärsystemet. Därutöver har beredningsgrupperna noterat en återkommande brist på tydliga publiceringsstrategier och att projekt med flera deltagare har svårigheter att samordna delarna till en helhet. De olika it-stödens funktionalitet och tillförlitlighet kontrolleras och åtgärdas fortlöpande. Ansökningssystemet har liksom tidigare tillförts nya funktioner för att öka tillförlitligheten i data och effektiviteten i handläggarnas arbete. Inom kapitalförvaltningen har övergången till elektronisk hantering, signering och arkivering av verifikationer slutförts. En extern oberoende utvärdering av CapMan genomfördes för att säkerställa funktionalitet och uppgifternas kvalitet. Iakttagelserna har därefter bland annat resulterat i en fullständigare dokumentation av alla rutiner. Som resultat av utvecklingsarbetet skapar CapMan alla rapporter och noter till bokslutet, vilket ökar effektiviteten och minskar risken för felaktigheter. Systemen för ekonomiadministration har främst utvecklats för att klara det nya sättet att redovisa ramanslagen (se ovan). Övergången till digital hantering av samtliga handlingar i forskningsadministrationen fortskrider. Vid alla it-förändringar prioriteras en säker uppdaterad it-struktur. Arbetet har fortsatt att med hjälp av skattejurister dels återkräva felaktigt innehållen källskatt på RJ:s aktieaffärer i en rad europeiska stater (), dels se till att skattefrågorna hanteras korrekt framöver, vilket underlättar kapitalförvaltningen och ökar avkastningen. En tidigare offentlig upphandling av ett så kallat ROT-projekt följs upp fortlöpande. Beskrivningarna av arbetsrutiner inom kansliet ses över vid behov. Årskalendrar aktualiseras kontinuerligt, liksom schemat över hur forskarna får kombinera olika stödformer, i båda fallen för att öka säkerheten och effektiviteten i arbetsprocesserna. för kansliets personal uppdateras och kompletteras vid behov med riktlinjer och policydokument. hade 18 anställda (2014: 18). slutade en anställd och en nyanställning gjordes. En anställd var föräldraledig under en del av året och ersattes av en konsult. Årets resultat uppgick till (). Årets resultat inklusive förändring av orealiserade vinster uppgick för till (1 ), se not 13. beviljade RJ () till forskningsmedel. Direktavkastningen i form av utdelningar, ränteintäkter och driftsöverskott på fastigheter uppgick till (). Administrationskostnaderna för RJ:s verksamhet var (), vilket motsvarar av genomsnittligt eget kapital. Ökningen i administrationskostnader jämfört med föregående år kan i huvudsak hänföras till att arvoden till adjungerade och sakkunniga samt utgifter för extern information redovisas som administrationskostnad i resultaträkningen. Övriga administrationskostnader för och verksamhet som består av personalkostnader, externa kostnader och avskrivningar på inventarier minskade sammanlagt till 37,7 mnkr (38,). Det finansiella resultatet uppgick för till (1 ), se tabell 1. Totalavkastningen på stiftelsens tillgångar var (12,9), vilket översteg RJ:s jämförelseindex med 0,5 (0,8) procent-enheter. ökade volatiliteten på de finansiella marknaderna jämfört med föregående år. Den taktiska allokeringen mellan tillgångsslag jämfört med index bidrog positivt till totalavkastningen med 0,2 (0,4) procentenheter. RJ:s aktieportföljer avkastade (21,). Räntebärande placeringar gav en avkastning på (3,2) och hedgefonder (10,5). Den direktägda fastighetsportföljen gav en avkastning före skatt på (7,), och fastighetsfonder (inklusive vinstandels-lån) avkastade (23,). Valutasäkringar av utländska tillgångar redovisas separat och påverkade totalavkastningen negativt med –0,(–1,). Den svenska aktieportföljen gav en avkastning på (16,). Den svenska aktieportföljen utvecklades (1,) bättre än jämförelseindex SIX Portfolio Return Index för året som helhet. gav mindre och medelstora bolag högst avkastning i den svenska aktieportföljen. Den internationella aktieportföljen gav en totalavkastning på (26,), vilken översteg jämförelseindex (0,). Vid utgången av året var den internationella aktieportföljen fördelad på (60), exklusive (17), (8), (8), exklusive (6) och (1). Den positiva avvikelsen från index förklaras av en fördelaktig branschsammansättning och ett framgångsrikt aktieurval i bland annat teknologi- och finanssektorerna. har hela den internationella aktieportföljen, den svenska aktieportföljen och ränteportföljen förvaltats internt av RJ:s finansavdelning. Investeringsfilosofin att lägga tonvikt vid ”bäst i sin klass”-bolag med rimlig aktievärdering är en viktig del i den övergripande strategin. uppgick avkastningen i ränteportföljen till (3,2), vilket understiger jämförelseindex . Obligationsportföljen, som har säkerställda svenska bostadsobligationer som jämförelseindex, uppvisade en avkastning på (4,6), vilket understeg jämförelseindex . Avkastningen på korta räntebärande tillgångar uppgick till –0,(1,), vilket var i linje med jämförelseindex. gick kreditspreadar kraftigt isär, vilket påverkade avkastningen jämfört med index negativt särskilt för företagsobligationer med rörlig ränta. Inom loppet av har i tre steg sänkt reporäntan från till –0,. har den femåriga statsobligationsräntan stigit från till och den femåriga bostadsobligationsräntan stigit från . Genom nyinvesteringar i delägda fastighetsbolag och ökade marknadsvärden på existerande fastighetsinvesteringar ökade andelen fastigheter av RJ:s totala placeringstillgångar till och till från jämfört . Den direktägda fastighetsportföljen, som är investerad i bostäder och kontor i , gav en totalavkastning på (7,3). Fastigheternas marknadsvärde har bedömts genom externa värderingar utförda av (före detta DTZ), vilka bygger på kassaflödesanalyser. ökade marknadsvärdet på bostadsfastigheter enligt tidsviktad metod med 9,3 (7,3) procent till ett genomsnittligt värde på per kvadratmeter. Marknadsvärdet på kontorsfastigheterna ökade . Portföljen består av bostadshus och kontorsfastigheter. Fastigheterna är till en mindre del finansierade med inteckningslån med en rörlig ränta som uppgick till (1,9). Inga köp eller försäljningar av direktägda fastigheter genomfördes . Avkastningen på RJ:s investeringar i fastighetsfonder och delägda onoterade fastighetsbolag uppgick till (23,1), vilket var den tillgångsklass som 2015 gav högst avkastning. gick RJ in som delägare i det onoterade hotellfastighetsbolaget . Investeringen gjordes tillsammans med andra svenska institutioner med som största ägare. Bolaget är under uppbyggnad och förvärvade i och . gick RJ in i ett investeringsåtagande på totalt i fastighetsfonden Areim III inklusive en saminvestering, varav investerades . Vidare har RJ investerat i , vilket från ger exponering med mot Fastigheters 112 svenska fastigheter i segmenten kontor, köpcentrum och bostäder i en obelånad portfölj. blev avkastningen på RJ:s investeringar i hedgefonder (10,5) mätt i svenska kronor. Portföljen består av 11 innehav fördelade på 7 olika investeringsstrategier. gav 85 (82) procent av alla innehav en positiv absolutavkastning. RJ:s totala investeringar i hedgefonder har uppvisat en positiv avkastning alla helår sedan RJ började investera i hedgefonder, det vill säga . Avkastningen på RJ:s investeringar i hedgefonder översteg –2015 med betydande marginal världsindex för hedgefonder mätt som Index. För diversifiering investerar RJ i internationella aktier och alternativa investeringar som denomineras i andra valutor än svenska kronor. Finansavdelningen valutasäkrar i dollar, euro, pund och yen, där utgör neutral position. Per hade RJ 28,5 (31,1) procent av portföljen denominerad i utländsk valuta, och den öppna valutapositionen uppgick till 20,7 (18,7) procent. Genom beslut i finanskommittén har finansavdelningen valt att ta bort säkringen i CHF som utgör en öppen position. Riktlinjerna för dollarsäkringen, som utgör den största valutaexponeringen av de totala tillgångarna, har även förändrats och kan säkras från . uppgick det redovisade nettoresultatet på valutaterminer till –(–208). Den generella kronförsvagningen har lett till förluster på valutaterminerna som de har minskats genom aktiv valutahantering där dollarn säkrats till i genomsnitt jämfört med neutral position på . För att ge ytterligare information om stiftelsens finansiella ställning kompletteras årsredovisningen med balansposters bokförda värde och jämförande marknadsvärde, se separat bilaga sidan 77–78. Vid utgången av året översteg marknadsvärdet på RJ:s tillgångar det bokförda värdet med 2 (3 067). RJ:s redovisade egna kapital ökade från 8 till 8 . Stiftelsens förmögenhet (eget kapital värderat till marknadsvärde) ökade från 11 till 11 . utgjorde balanserat resultat 11,9 gånger årets beviljade forskningsmedel om hänsyn också tas till stiftelsens administrationskostnader, att jämföra med styrelsebeslutet om ett belopp som lägst motsvarar utdelning i normal omfattning. Av RJ:s placeringstillgångar vid utgången av 2015 utgjorde aktier (57), räntebärande placeringar (25), direktägda fastigheter (7), fastighetsfonder (3) och hedgefonder (8). Av tillgångarna var denominerade i utländska valutor. Utestående terminskontrakt, vars nominella belopp per uppgick till 1 (1 506), medförde dock att nettoexponeringen i utländsk valuta var av de totala tillgångarna. RJ:s finansförvaltning har med betydande marginal uppfyllt det avkastningsmål som styrelsen ställt upp för stiftelsens finansiella verksamhet. Enligt styrelsebeslut ska placeringsverksamheten på lång sikt sträva efter en genomsnittlig årlig real avkastning om , det vill säga konsumentprisindex plus . uppgick det finansiella resultatet till 10 . Den genomsnittliga realavkastningen för perioden 2003−2015 uppgick till jämfört med avkastningsmålet . Detta innebär att den reala avkastningen för perioden 2003−2015 uppgick till sammanlagt , vilket överstiger det långsiktiga målet . RJ:s kapitalförvaltning utvärderas också utifrån en referensportfölj. Referensportföljen ska ses som en lämplig portföljsammansättning med vilken realavkastningsmålet kan uppnås. Referensportföljen föreslås av finansavdelningen i ett beslutsunderlag som tas fram av RJ:s finansdirektör och fastställs av finanskommittén. från har referensportföljen gett en realavkastning som överträffar det långsiktiga realavkastningsmålet . Därutöver överträffade den aktiva kapitalförvaltning som bedrivs inom RJ:s finansavdelning under perioden 2003−2015 referensportföljens jämförelseindex med sammanlagt . Detta är hänförligt till överavkastning mot index både i den taktiska tillgångsallokeringen och i delportföljerna internationella aktier, svenska aktier och räntebärande placeringar. Samtliga tillgångsslag som jämförs med marknadsindex uppnådde för perioden 2003−2015 en avkastning som översteg sina respektive jämförelseindex. Fastigheter och hedgefonder, som inte jämförs med index, uppnådde för perioden 2003−2015 en genomsnittlig årlig real avkastning på . RJ genomför ett stresstest för att bedöma den påverkan som ett scenario med ett kraftigt värdefall på tillgångarna skulle ha på stiftelsens framtida utdelningskapacitet. Placeringsriskerna kan delas upp i följande riskfaktorer: marknadsrisker inklusive aktie-, fastighets-, valuta- och ränterisk samt hedgefondsrisker kreditrisker, inklusive motpartsrisker Placeringspolicyn, som fastställs av styrelsen, anger placeringsinriktning, limiter för placeringsrisker, godkända finansiella instrument, avkastningsmål och etiska riktlinjer. Inom ramen för placeringspolicyn och beslut i finanskommittén, såsom referensportföljen, är investeringsbesluten delegerade till finansavdelningen där stiftelsens finansdirektör har ett övergripande placeringsansvar för RJ:s hela kapitalförvaltning. På finansavdelningen arbetar ytterligare tre personer som portföljförvaltare med ansvar för olika investeringsmandat. Alla värdepapper förvaras i en svensk bankdepå. Ekonomiadministra-tionen är separerad från förvaltningen och består av funktionerna administrativ direktör, controller och back-office. Tillämpning av etisk policy RJ har arbetat med etiska krav på investeringarna som utgår från placeringspolicyn vilken anger att RJ ska beakta de konventioner som undertecknat inom områdena mänskliga rättigheter, miljöhänsyn och arbetsrätt. Generellt har RJ sedan samarbetet med den etiska konsulten påbörjades valt en restriktiv hållning och inte tillåtit investeringar i företag som inte följt våra etiska riktlinjer. Tillämpningen av RJ:s etiska principer innebär att vi avstår från att investera i företag som medverkar till kränkning av mänskliga rättigheter, allvarlig miljöskada och kränkning av arbetsrättsliga rättigheter. På listan över företag som RJ inte investerar i ingår exempelvis leverantörer till kärnvapenindustrin, tillverkare av klusterbomber, olje- och gruvbolag som orsakat omfattande miljöförstöring samt bolag som anlitar barnarbetare eller förbjuder anställda att bedriva facklig verksamhet. bytte RJ jämförelseindex för den internationella aktieportföljen till DJSI World Diversified Index som är ett globalt aktieindex inriktat på hållbara företag. Syftet med bytet är att förstärka den etiska profilen i RJ:s kapitalförvaltning. Information om indexet finns på . Vidare avstår RJ från att investera i tobaksaktier. pågår ett projekt som syftar till att sammanställa en hållbarhetsrapport för de investeringar som ingår i RJ:s kapitalförvaltning. Den finansiella verksamheten − i sammandrag fick Stiftelsen nya stadgar som innebar att stiftelsen blev en självständig finansiell aktör. Nedan redovisas − i form av stapeldiagram − utvecklingen av fyra grundläggande finansiella mått − den totala avkastningen, den reala avkastningen (inflationsjusterad), eget kapital till marknadsvärde samt årliga beviljade forskningsmedel. Finansiellt resultat (tkr) 2015 Skatt på årets resultat Förändring av orealiserade vinster Nedskrivning Midstar, aktier och aktieägartillskott Nedskrivning Areim, aktier och aktieägartillskott Återförd nedskrivning Areim, aktier och aktieägartillskott Förändring av orealiserade vinster, aktier Förändring av orealiserade vinster, fastighetsfonder, aktier och aktieägartillskott Förändring av orealiserade vinster Onoterad fastighetsfond () Förändring av orealiserade vinster Räntebärande lån, Areim och Profi Summa räntebärande lån, Areim och Profi Förändring av orealiserade vinster Förändring av orealiserade vinster Förändring av orealiserade vinster Förändring av orealiserade vinster Resultaträkning (tkr) 2015 Resultat från avyttring och nedskrivning av finansiella instrument 8, 9, 10 För årets resultat inklusive förändring av orealiserade vinster, se not 13. Balansräkning (tkr) Pågående nyanläggningar och förskott Aktier och aktieägartillskott, fastighetsfonder Räntebärande lån, fastighetsfonder Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Eget kapital och skulder Beviljade ej utbetalda forskningsmedel Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Summa skulder och avsättningar Summa eget kapital och skulder Information om balansposters bokförda värde och jämförande marknadsvärden återfinns i separat bilaga. Kassaflödesanalys (tkr) 2015 Kassaflöde från den löpande verksamheten Justeringar för poster som ej ingår i kassaflödet: Avskrivningar av materiella anläggningstillgångar Återföring av nedskrivning finansiella anläggningstillgångar Nedskrivningar av finansiella anläggningstillgångar Förändring av avsättningar till periodiseringsfonder Förändring av avsättningar till pensioner Kassaflöde från den löpande verksamheten före förändringar av rörelsekapital Kassaflöde från förändringar i rörelsekapital Förändring av kortfristiga fordringar Förändring av kortfristiga skulder Kassaflöde från den löpande verksamheten Förvärv av materiella anläggningstillgångar Pågående nyanläggningar och förskott Förvärv av finansiella anläggningstillgångar –4 833 863 –3 300 556 Försäljning av finansiella anläggningstillgångar Förändring av beviljade ej utbetalda anslag Kassa, bank vid årets ingång