frsrdg · H304RR1 · 2016-02-17 00:00:00 — överlämnar härmed årsredovisning . Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska riksrevisorn med administrativt ansvar besluta om årsredovisningen för myndigheten. Årsredovisningen beslutades av . 13 kap. 7–9 §§ regeringsformen 9 kap. 17–19 §§ och 13 kap. 5–8 §§ riksdagsordningen Lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Lagen (2002:1023) med instruktion för Lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och Förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag Beslut, intygande och underskrift Riksrevisorn med administrativt ansvar fattar beslut om årsredovisning enligt 4 a § lagen (2002:1023) med instruktion för . Jag intygar att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Jag bedömer att den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten är betryggande. Beslut, intygande och underskrift2 Intern styrning och kontroll39 Sammanställning över väsentliga uppgifter40 Uppgifter om ledande befattningshavare55 har ett viktigt uppdrag. Vi ska granska om de statliga insatserna når dit de ska, att skattemedel används så effektivt som möjligt, att statliga insatser är samhällsnyttiga och att god ordning råder i den statliga redovisningen. Vi ska även hjälpa andra länder att utveckla sin offentliga revision. För detta krävs en kunnig och engagerad personal, men också förmågan att löpande utveckla och anpassa verksamheten till nya förutsättningar. har en ny ledning. Riksrevisor har tagit över det administrativa ansvaret för myndigheten, medan och tillträtt som nya riksrevisorer. Den nya ledningen har formulerat ett övergripande mål för verksamheten. ska med sin revision långsiktigt bidra till ett stort förtroende för det statliga åtagandet och till att statens insatser bedrivs med högsta möjliga kvalitet och är långsiktigt hållbara. ska vara ett föredöme för annan statlig verksamhet. Det långsiktiga perspektivet innebär att Riksrevi-sionen har som mål att kunna uttala sig generellt om huruvida det offentliga åtagandet har ett stort förtroende, dvs. om det offentliga åtagandet är effektivt och om det bedrivs med högsta möjliga kvalitet givet tillgängliga resurser samt om det är långsiktigt hållbart. För att bättre svara mot den inriktning av effektivitetsrevisionen som beslutade inledde vi ett förändringsarbete inom verksamhetsgrenen, med det övergripande syftet att öka produktiviteten och relevansen. Vi har valt att göra en tyngdpunktsförskjutning av granskningarnas inriktning, från måluppfyllelse till effektivitet och samhällsnytta i statliga insatser. Vi har även beslutat om en omorganisation av effektivitetsrevisionen från , där verksamheten fortsättningsvis bedrivs inom åtta enheter. Vidare är ambitionen att öka vår specialistkompetens via rekrytering och ett omfattande internutbildningsprogram, en process som påbörjades . inleddes även en genomlysning av andra delar av , för att kunna bedöma om ytterligare förändringar av organisation och inriktning bör genomföras. Syftet är att i hela organisationen skapa enkla och effektiva arbetssätt som stödjer vår professionella utveckling och där den tekniska utvecklingen utnyttjas. På så sätt vill vi öka produktiviteten och minska de administrativa kostnaderna. Inom effektivitetsrevisionen kan konstateras en minskad verksamhetsvolym sett till antalet publicerade effektivitetsgranskningar. Styckkostnaderna för effektivitetsrevisionen har också ökat. Vår ambition är dock att påtagligt öka antalet granskningar och minska styckkostnaderna för effektivitetsrevisionen. Med utgångspunkt från de mål som i övrigt formulerats för de olika verksamhetsgrenarna gör vi bedömningen att resultatet i stort är tillfredsställande. Vi ser med stor tillförsikt på den fortsatta utvecklingen av revisionen. Framgångsfaktorer kommer att vara en verksamhetsstrategi där mål och medel tydliggörs och en systematisk kompetensförsörjning. är en myndighet under och en del av kontrollmakt med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Granskningen genomförs med årlig revision och effektivitetsrevision och utgår från lagen om revision av statlig verksamhet m.m. har också uppgifter inom internationella utvecklingssamarbete. är nationella revisionsorgan med uppgifter nationellt och internationellt. I internationella sammanhang är bland annat medlem i INTOSAI och utför åtaganden på EU-nivå bland annat när det gäller kontakterna med Europeiska revisionsrätten (ECA). En viktig uppgift som na-tionellt revisionsorgan är att verka såväl nationellt som internationellt för en högkvalitativ förvaltning, redovisning och revision. Utifrån sina uppgifter delas verksamhet in i fyra verksamhetsgrenar: årlig revision, effektivitetsrevision, internationellt utvecklingssamarbete och omvärldsriktad verksamhet. Resultatredovisningen följer denna indelning. slutfördes den årliga revisionen av årsredovisningar i enlighet med god revisionssed och i rätt tid. Effektivitetsrevisionen följde den inriktning av revisionen som riksrevisorerna har beslutat om. publicerade 22 granskningsrapporter. Höstens arbete präglades av åtgärder för att långsiktigt höja kvaliteteten och öka produktiviteten, mätt som antalet granskningsrapporter per resursinsats. Hit hör en ambition att höja kompetensen genom utbildning och rekrytering samt nya former för kvalitetssäkring. Det internationella utvecklingsarbetet, som bedrivs inom ett antal utvecklingssamarbeten, bedöms ha bidragit till målet om att stärka de nationella revisionsorganens förmåga att bedriva revision i enlighet med internationella standarder. investerade i verksamhetsutveckling såsom utveckling av it-stödet för årlig revision, etablering av en it-arkitektur samt en modell för förvaltningsstyrning. tillträdde två nya riksrevisorer, . Vidare tillträdde som riksrevisor med administrativt ansvar. genomförde riksrevisorerna en omorientering av effektivitetsrevisionen. Verksamheten präglades av anpassningen av verksamheten till nya arbetssätt och av förberedelser för den nya organisation som gäller från . Ett betydande antal nya chefer och specialister rekryterades . I den ekonomiska översikten lämnas en sammanfattning av förändringar av finansiering, kostnader och anslag. Diagram 1 Nettokostnader per verksamhetsgren 2013–2015 (mnkr) Diagrammet visar kostnadsutvecklingen per verksamhetsgren perioden –2015. Tabell 1 Verksamhetens kostnader och andra intäkter än av anslag och inkomsttitel, 2013–2015 (tkr) Verksamhetens kostnader uppgick till , vilket innebär en ökning med ca jämfört med föregående år. Ökningen beror framför allt på ökade personalkostnader med ca . Antalet årsarbetskrafter ökade 2015 (284) jämfört med (269) med totalt 15 årsarbetskrafter, främst inom effektivitetsrevisionen. Den nationella omvärldsriktade verksamhetens personalkostnader har också ökat jämfört med föregående år, främst till följd av utvecklingen av myndighetens omvärldsanalys och en modell för bedömning av risker i den statliga verksamheten. Det beror även på att mer resurser har lagts på frågor från allmänheten och antalet besvarade remisser. Dessutom har personalkostnaderna belastats med avsättning dels för framtida kostnader för tidigare riksrevisorers chefspensioner på , dels med för kostnader som uppkommit i samband med avvecklingen av lokalkontoret i . har övriga driftskostnader minskat med ca främst hänförliga till minskad konsultanvändning inom verksamhetsstödet samt lägre kostnader för arbetsplatsutrustning för hela organisationen. Andra intäkter än anslag avser främst intäkter från den internationella uppdragsverksamhet som avser revision av verksamheten inom Östersjöstaternas råd () och finansiella intäkter. Andra intäkter än anslag uppgick till , vilket är en minskning jämfört med . Denna minskning beror främst på minskade ränteintäkter på räntekontot i . Årets anvisade medel för anslaget 1:15 uppgick till . Det disponibla beloppet uppgick till efter att anslagsmedel dragits in med . Anslagsförbrukningen var , vilket innebär ett utgående anslagssparande 2015 om . Planen för året var att anslagsförbrukningen skulle vara högre än tilldelat anslag, men det finns flera skäl till att anslagsutnyttjandet blev lägre än planerat. En av anledningarna är att det har varit svårt att rekrytera erfarna årliga revisorer, och det har även varit svårt att ersätta uteblivna rekryteringar med bemanningskonsulter. En annan anledning är att effektivitetsrevisionen har omorganiserats, och det har medfört en lägre produktion, lägre tryckkostnader och färre konsultinsatser. Rekrytering av nya chefer och ämnessakkunniga (specialister) har också inneburit att återrekrytering av annan personal har förskjutits några månader. Omorganisationen har även påverkat utnyttjandet av kompetensutveckling. Det är framför allt kompetensutveckling för effektivitetsrevisionen och chefsutveckling som har skjutits . Anslagsförbrukningen 2015 blev därför lägre än årets tilldelade medel om . avser därför att återbetala , dvs. den del av anslagssparandet som överstiger av anslaget. avser att fortsätta investera i verksamhetsutveckling såsom fortsatt utveckling av metodstöd för årlig revision, etablering av it-arkitektur och genomförande av den nya modellen för förvaltningsstyrning. Syftet är att skapa enkla och effektiva arbetssätt som stödjer vår professionella utveckling och där den tekniska utvecklingen utnyttjas. En ny modell för att säkra personalförsörjningen ska införas. Nytt it-stöd för årlig revision kommer att driftsättas . Inom effektivitetsrevisionen planeras produktionen att öka enligt granskningsplanen, vilket bland annat innebär ökade produk-tionskostnader totalt sett men minskade kostnader per granskning. Dessutom är ambitionen inom effektivitetsrevisionen att öka specialistkompetensen dels via rekrytering, dels med ett omfattande internutbildningsprogram. Årets anvisade medel för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete uppgick till . Det disponibla beloppet uppgick till . Anslagsförbrukningen var , vilket innebär ett utnyttjande av anslagskrediten om . Granskningsverksamheten ska hålla hög kvalitet, och inriktningen och rapporteringen ska vara relevant och intressant. För verksamhetsgrenen årlig revision innebär detta att granskningen ska utföras i enlighet med god revisionssed, enligt internationell standard, och att revisionsberättelserna ska lämnas . Granskningen ska vara förebyggande dvs. på så sätt att eventuella fel och brister ska uppmärksammas för att undvika väsentliga fel i en årsredovisning. slutfördes granskningen av årsredovisningarna för . Arbetet präglades av två större nyheter, nämligen instruktion för revisorns granskning av resultatredovisning och annan informa-tion i årsredovisningen (RRI) samt den nya revisionsberättelsen med fem uttalanden. Både instruktionen för granskning av resultatredovisningen och utvecklingen av revisionsberättelsen genom mer specificerade uttalanden gör att det blir tydligare hur granskar årsredovisningen och vad uttalandet i revisionsberättelsen avser. Genom de ändrade uttalandena rapporteras flera enskilda brister i revisionsberättelsen, vilket har lett till fler modifierade revisionsberättelser än . När det gäller fel och brister som påpekats för tidigare räkenskapsår visade granskningen för att berörda myndigheter oftast har vidtagit åtgärder eller att en dialog inletts med ansvarigt departement. En mer utförlig redovisning av vilka åtgärder som vidtagits med anledning av lämnade revisionsberättelser med modifiering lämnas i . Förtroendet för den årliga revisionen är fortsatt gott, vilket framgår av enkätuppföljningar till de granskade myndigheterna, även om det finns en förbättringspotential. följer god revisionssed i form av internationella standarder, International Standards of Supreme Audit Institutions (ISSAI) för finansiell revision. Myndigheternas årsredovisningar innehåller förutom finansiell redovisning även en resultatredovisning, som är unik för . Eftersom det saknas en internationell praxis för hur granskningen ska utföras har RRI tagits fram och beslutats av riksrevisorerna. Förutom att RRI beskriver hur granskningen av resultatredovisningen ska gå till tar den upp hur revisorn ska förhålla sig till ledningens bedömning av om den interna styrningen och kontrollen är betryggande. Riksrevisorerna har också beslutat om en ny och tydligare utformning av revisionsberättelsen med fem uttalanden om bland annat resultatredovisning och huruvida myndigheten har använt anslag och inkomster i enlighet med ändamål och tillämpliga föreskrifter som beslutat. Den nya revisionsberättelsen används från och med . Revisionsberättelsen modifierades i totalt 16 (8) fall, varav 1 där avstod från att uttala sig om den rättvisande bilden. Ökningen av antalet modifierade revisionsberättelser jämfört med föregående år beror dels på att det är tillåtet för myndigheterna att komplettera sina årsredovisningar efter , dels på att revisionsberättelser nu innehåller fem uttalanden i stället för som tidigare ett. Det uttalande som har lett till flest modifierade revisionsberättelser är uttalandet om att myndigheten har använt anslag och inkomster i enlighet med ändamål och tillämpliga föreskrifter som beslutat. Det förekommer också att revisionsberättelsen innehåller en upplysning när revisorn bedömer att det finns viktig information i årsredovisningen som läsaren bör ta del av. lämnades 14 (3) upplysningar. Ökningen av både modifierade revisionsberättelser och revisionsberättelser med upplysningar beror till största delen på oklarheter i fråga om full kostnadstäckning utifrån 5 § avgiftsförordningen. En mer utförlig redovisning av de modifierade revisionsberättelserna samt revisionsberättelser med upplysningar och orsaken till dessa lämnas i årliga rapport. Vid sidan av granskningsverksamheten kännetecknades verksamheten i stor utsträckning av de utvecklingsprojekt som blev en följd av den peer review som genomfördes . upphandlades ett nytt it-stöd, med avsikten att bättre stödja en granskning enligt ISSAI och RRI än det nuvarande it-stödet. Systemet kommer att införas . Den årliga revisionen ska genomföras och avrapporteras på ett sätt som verkar förebyggande. Det är därför viktigt att iakttagelser kommuniceras på ett sådant sätt att de lätt kan förstås av organisationernas ledningar, så att rekommenda-tioner i hög grad kan följas. En effektiv kommunikation är givetvis också viktig för andra intressenter i årlig revision som departementsledningar, samt allmänheten och medierna. När det gäller uppföljning av om den årliga revisionen utförs med rätt kvalitet finns ett internt kvalitetsråd som består av erfarna ansvariga revisorer samt experter inom olika områden. Rådet gör bedömningar i komplicerade frågor eller frågor av principiellt intresse. Bedömningarna publiceras på intranät. Dessutom genomför kvalitetsrådet en intern kvalitetskontroll av ett urval avslutade revisionsakter. Kontrollen utgår från fastställda kvalitetskriterier. Varje ansvarig revisors akter ska kontrolleras minst . kontrollerades sju ansvariga revisorer när det gäller revision av myndigheter. Kvalitetskontrollen visade att revisionen av dessa i allt väsentligt var utförd och dokumenterad i enlighet med ISSAI:s krav på finansiell revision samt RRI. Ett kompletterande sätt att mäta och följa upp kvaliteten och hur kommunikationen med revisionsobjekten fungerar är genom årligt återkommande enkätundersökningar till en tredjedel av myndigheterna. Årets undersökning visar ett fortsatt förtroende för den årliga revisionen. Flertalet av de myndigheter som svarade, (), hade en samlad positiv bedömning av hur revisionen hade genomförts. Vi behöver emellertid fortsätta fokusera på kommunikation med våra revisionsobjekt. Flera myndigheter reagerar på ökade revisionskostnader och bristande kontinuitet i revisionsteamen. strävan är i första hand att använda den samlade kompetensen inom myndigheten på ett effektivt sätt. I andra hand finns dock en strävan att även tillgodose kontinuitet. Sammantaget bedöms verksamhetens resultat vara tillfredsställande. Kostnader för den årliga revisionen Tabell 2 Fördelning av nettokostnader mellan olika typer av granskningsobjekt 2013–2015 (tkr) Tabell 3 Fördelning av timmar för anställd personal mellan olika typer av granskningsobjekt 2013–2015 Den samlade nettokostnaden ökade inte nämnvärt , vilket framgår av tabell 2. Däremot ökade antalet revisionstimmar utförda av egen personal med ca . Vi har utvecklat kompetensen inom it-relaterad revision, och därför reducerades konsultnyttjandet jämfört . Fördelningen i nettokostnader mellan stora myndigheter och övriga myndigheter har ändrats något eftersom vi har ökat användningen av konsulter för allmänrevision inom gruppen övriga myndigheter. De gemensamma kostnaderna för årlig revison var också lägre 2015 än föregående år. Den årliga revisionen bedrevs under revisionsåret som sträcker sig . Revisionsåret avslutas med en revi-sionsberättelse om årsredovisningen för året innan. Antalet revisionsberättelser varierar över åren och beror på hur många myndigheter som ska lämna en årsredovisning och som enligt lagen om revision av statlig verksamhet ska granskas av . Dessutom lämnas en revisorsrapport över översiktlig granskning av delårsrapport för de myndigheter som måste lämna delårsrapporter. De brister som iakttas rapporteras löpande till respektive myndighet. Brister som bedömer bör komma till ledningens kännedom rapporteras i en revisionsrapport. Antalet revisionsrapporter varierar . lämnades 239 revisionsberättelser för myndigheter och andra organisationer. lämnades 1 revisionsberättelse där avstod från att uttala sig om den rättvisande bilden samt 15 revisionsberättelser med modifierat uttalande. delårsrapporter lämnades 64 revisorsrapporter över översiktliga granskningar av delårsrapporter. Tabell 4 Revisionsberättelser lämnade –2015 (antal) har inte använt sin möjlighet att utse revisorer i bolag och stiftelser (förordnanderevision). Verksamheten i statliga bolag och stiftelser har i stället granskats genom effektivitetsrevision. Avgifter för årlig revision Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska den årliga revisionen vara avgiftsbelagd. Intäkterna redovisas mot inkomsttitel och disponeras inte av . Avgifterna ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås och anpassas över tiden så att varken överskott eller underskott uppstår. ser över avgifterna . Tabell 5 Skillnad mellan avgiftsintäkter och nettokostnader inom den årliga revisionen 2013–2015 (tkr) Avgiftsintäkterna är högre 2015 än de budgeterade intäkterna om 140 500 tkr och föregående år. Det beror dels på fler fakturerade timmar, dels på att avgifterna höjdes . Avgiftshöjningen genomfördes för att anpassa avgifterna till rådande kostnadsnivå. Det ackumulerade underskottet halverades jämfört med på grund av att antalet fakturerade timmar ökade och de gemensamma kostnaderna för årlig revision minskade. Effektivitetsrevisionen ska främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt men får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningen ska främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. Effektivitetsrevisionen ska huvudsakligen inriktas på granskning av hushållning, resursutnyttjande, måluppfyllelse och samhällsnytta. Som ett led i effektivitetsrevisionen får förslag lämnas om alternativa insatser för att nå avsedda resultat. Effektivitetsgranskningarna har följt den inriktning av revisionen som riksrevisorerna beslutat om och som meddelats till genom Granskningsplanen 2014/15. Valet av granskningar har gjorts med utgångspunkt från bedömningar av väsentliga områden där det finns en hög risk för ineffektivitet. publicerades 22 granskningsrapporter. Höstens arbete präglades av åtgärder för att långsiktigt höja kvaliteteten och öka produktiviteten, mätt som antalet granskningsrapporter per resursinsats. Hit hör en ambition om att höja kompetensen genom utbildning och rekrytering samt nya former för kvalitetssäkring. bedömer att rapporterna lever upp till de krav på inriktning och kvalitet som har formulerats . Genomförda enkäter om hur de granskade organisationerna uppfattar har visat på ett fortsatt gott resultat. visade, i likhet , att granskning bidrar till förbättringar i den statliga verksamheten. Den bedömning som forskare vid fått göra av ett urval granskningar pekar på att effektivitetsrevisionen lever upp till ställda krav på kvalitet, även om det finns förbättringspotential. Resultatredovisningen nedan bygger på en analys av de publicerade rapporterna. har betonat att effektivitetsrevisionen i ökad utsträckning bör verka främjande för att underlätta det förändringsarbete för bättre hushållning och resursutnyttjande och ökad måluppfyllelse som granskningsresultaten ger anledning till. följer upp vad som skett med anledning av granskningsrapporterna genom den årliga uppföljningsrapporten. Rapporten omfattar en djup uppföljning av 15 och en översiktlig uppföljning av 21 granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen. Uppföljningen visar att rapporterna ger ett betydande bidrag till förbättringsarbetet i den statliga verksamheten. Bland annat leder flertalet granskningsrapporter till någon form av åtgärd av regeringen eller andra berörda organisationer. Särskilt den djupa uppföljningen visar tydligt att den granskade verksamheten har förändrats. visar uppföljningen att problem också kan kvarstå . I likhet har de som berörts av granskningen getts möjlighet att genom enkäter lämna sin syn på hur granskningen har genomförts. De frågor som ställs i enkäten har formen av påståenden där organisationen kan ge fyra olika svar: ”instämmer helt”, ”instämmer i huvudsak”, ”instämmer till viss del” och ”instämmer inte”. De två första uppfattas som positiva svar, de två sistnämnda som negativa. För de granskningar som publicerades och som ingick i undersökningen 2015 var av de inkomna svaren positiva, alltså att man helt eller i huvudsak instämde i påståendena. Det var en ökning jämfört 2013 och 2014, då andelen positiva svar uppgick till . En viss variation är naturlig, men helhetsintrycket visar att de statliga aktörer som granskats har en fortsatt positiv syn på hur genomfört och kommunicerat granskningarna. Forskare vid har i efterhand fått bedöma kvaliteten på rapporterna, s.k. cold review. Den uppföljning som presenterades 2015 bygger på en läsning av ett urval rapporter publicerade 2014. Forskarnas bedömning jämfört är att andelen rapporter som håller hög kvalitet är större och att det finns en större bredd i granskningarnas karaktär, när det gäller inriktning och metodologiska ansatser. Forskarna gör också bedömningen att rapporterna överlag är trovärdiga och värdefulla. påpekar forskarna att skulle kunna formulera tydligare slutsatser och också argumentera bättre för dessa slutsatser. Även rekommendationerna bör kopplas tydligare till den analys som görs i granskningarna. bedömning är att rapporterna lever upp till de krav på inriktning och kvalitet som formulerades . är produktiviteten i verksamheten för låg, med alltför få granskningar gjorda och alltför höga styckkostnader. Vi angav en ny inriktning och inledde ett arbete med att åstadkomma en höjd produktivitet, främst genom ändrat arbetssätt och nyrekryteringar av personal. beslutade riksrevisorerna att granskningarna fortsättningsvis i större utsträckning ska riktas in mot effektivitet och samhällsnytta. Denna inriktning har presenterats i Granskningsplanen /16. Vissa förändringar i granskningsprocessen har också genomförts . Dessa förändringar tar främst sikte och framåt, men till viss del påverkades granskningarna .