frsrdg · H304RB1 · 2016-02-08 00:00:00 — Centralbanker inom ECBS som inte ingår i Eurosystemet har ingen rätt att erhålla vinstutdelning från ECB och ingen skyldighet att täcka eventuella förluster hos ECB. Per gjordes den senaste justeringen av kapitalandel och andelsbelopp till följd av den uppdatering av de procentuella kapitalandelarna som görs . Efter denna justering uppgår kapitalandel alltså till och det inbetalda andelsbeloppet till 9 226 . Under denna post redovisas derivatinstrumentgrupper med positivt värde. Not 9 Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Obligationer i utländsk valuta Obligationer i svenska kronor Not 10 Övriga tillgångar De utelöpande sedlarna fördelar sig på följande valörer: Posten Ogiltiga sedlar innehåller utelöpande sedlar som upphörde att vara lagliga betalningsmedel vid utgången av 2005 och 2013. Sedlar som varit ogiltiga skrivs normalt av från den utelöpande sedelskulden och förs till resultatet reducerat med ett mindre belopp som förs till posten Avsättningar. får lösa in ogiltiga sedlar om det finns särskilda skäl. De utelöpande mynten fördelar sig på följande valörer: skrevs posten Minnesmynt ned med (22) avseende utgåvor av minnesmynt som är äldre än . Under denna post redovisas inlåning från bankerna på deras RIX- konton i . Not 14 Finjusterande transaktioner Under denna post redovisas inlåning vars syfte är att finjustera likviditeten i banksystemet. Not 15 Emitterade skuldcertifikat Under denna post redovisas emission av skuldcertifikat vars syfte är att dra in likviditet från det finansiella systemet. Denna inlåning görs till viktigaste styrränta, det vill säga reporäntan, med en löptid på i regel . Not 16 Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Under denna post redovisas konton i svenska kronor som håller för andra centralbankers och internationella organisationers räkning. Not 17 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Under denna post redovisas inlåning av utländsk valuta från Riksgälden. Inlåningen har gjorts i syfte att förstärka valutareserven. Inlåningens valutafördelning framgår av tabellen nedan: Not 18 Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF Under denna post redovisas skuld motsvarande de särskilda dragningsrätter (SDR) som ursprungligen tilldelades av IMF. Den sammanlagda tilldelningen uppgår till 2 249 miljoner SDR (2 249). Det aktuella innehavet av SDR uppgår till 2 167 miljoner SDR (2 099) och redovisas under posten Fordringar på IMF (se not 2). I tabellen ovan framgår värderingen av valutaswappar uppdelad per valuta. Syftet med utestående valutaswappar är dels att omvandla en del av exponering i amerikanska dollar till exponering mot norska kronor dels att låna ut amerikanska dollar till mot ukrainska hryvnia som säkerhet. Derivatkontraktens nominella belopp, omräknade till svenska kronor, framgår av tabellen nedan: Not 20 Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Motpost till särskilda dragningsrätter Not 21 Övriga skulder Pensionsskulden har beräknats av (). (85) avser PA-91-pensionärer med avgångsdag , och (3) avser personer som beviljats delpension alternativt pensionsersättning . löste per in sin pensionsskuld för de personer som hade en anställning eller rätt till livränta hos . I posten Avsättningar ingår även (22) för den bedömda framtida kostnaden för skuldavskrivna sedlar som upphört att vara lagliga betalningsmedel men som fortfarande kan lösa in. avser avsättning för kompetensutveckling och kompetensväxling i enlighet med avtal med . På särskilda värderegleringskonton redovisas orealiserade vinster och förluster som utgörs av skillnaden mellan anskaffningsvärde och marknadsvärde. Vid övergången till 2004 beslutades att anskaffningsvärdena skulle motsvara marknadsvärdena per . Om de orealiserade förlusterna överstiger de orealiserade vinsterna redovisas skillnaden i resultaträkningen. Denna beräkning görs värdepapper för värdepapper och valuta för valuta. Priseffekten består främst av orealiserade värdepappersvinster. Vid beräkning av vinstdisposition justeras det redovisade resultatet med skillnaden mellan det ingående och det utgående värdet i priseffekten. Valutakurseffektens fördelning framgår av följande tabell: ska enligt riksbankslagen ha en grundfond som uppgår till . ska enligt riksbankslagen ha en reservfond som uppgår till och en dispositionsfond. Dispositionsfonden och resultatutjämningsfonden används enligt riktlinjerna för vinstdisposition som fastställdes . Därutöver har dispositionsfonden använts till att föra uppskrivningsbelopp vid uppskrivning av tillgångar. guldinnehav skrevs upp till marknadsvärdet , och anläggningstillgångarna aktiverades i balansräkningen 1994 till anskaffningsvärdet minskat med avskrivningar. har omföring gjorts från delposten Uppskrivning av anläggningstillgångar till vinstdisposition med (2) till följd av årets avyttringar och avskrivningar av de uppskrivna tillgångarna. Värdet på skrevs upp 1996 för att motsvara marknadsvärdet på det guld som erlades som likvid för aktietilldelningen . Dessa dispositioner och uppskrivningar framgår av tabellen nedan: Uppskrivning av tillgångar: Förändringen av posterna grundfond, reserver och årets resultat förklaras av tabellen nedan: Överföring till/från: Överföring till/från: Från utländska tillgångar: NAB (New Arrangements to Borrow) Från inhemska tillgångar och skulder: Negativ ränta finjusterande transaktioner Negativ ränta emitterade skuldcertifikat Från utländska skulder: Motpost till särskilda dragningsrätter Från inhemska skulder: Not 28 Nettoresultat av finansiella transaktioner och nedskrivningar Priseffekten innefattar realiserade kursvinster och kursförluster på värdepapper om (1 142) samt orealiserade kursförluster på värdepapper om –(–55) som förts till resultatet till följd av nedskrivning av värdepappersinnehavet. Valutakurseffekten innefattar realiserade valutakursvinster och valutakursförluster om (779) samt orealiserade valutakursförluster om –(–235) som förts till resultatet till följd av nedskrivning av valutainnehavet. Vid beräkning av vinstutdelning exkluderas valutakurseffekten från det redovisade resultatet. Not 29 Avgifts- och provisionsintäkter Posten innefattar års- och transaktionsavgifter för RIX-systemet med (64). Not 30 Avgifts- och provisionskostnader Posten innefattar främst depå- och transaktionskostnader för valutareservsförvaltningen. Not 31 Erhållna utdelningar erhöll en utdelning från BIS på (39). Not 32 Övriga intäkter Ersättning för inlösen av ogiltiga sedlar Mottagna ej inlösta kontanter Ersättning för infärgade sedlar m.m. skrevs posten skuldavskrivna mynt ned med (22) avseende utelöpande minnesmynt på utgåvor som är äldre än . Intäkterna från Sida avser ersättning för experthjälp till centralbanker i några utvecklingsländer (se rutan Internationella åtaganden). Löner och andra ersättningar Pensionspremier har utbetalats i enlighet med pensionsavtal för arbetstagare hos staten med flera, PA 03 och PA-91. Posten Pensionsutbetalningar avser utbetalningar dels till pensionärer med avgångsdag , dels till personer som beviljats delpension alternativt pensionsersättning . Personalrepresentationskostnader om (2,0) avser kostnader för kost, logi och aktiviteter i samband med bland annat interna kurser, konferenser, personalfester samt informationsmöten. Löner och andra ersättningar till ledamöterna i direktionen uppgick till , fördelat enligt följande: Därutöver fick riksbankschefen styrelsearvode om (0,7) från (). I enlighet med fullmäktiges beslut görs avdrag från riksbankschefens bruttolön med ett belopp motsvarande styrelsearvodet från BIS. Posten Karensperiodlön avser och . Fullmäktige har beslutat att direktionsledamöterna under den lagstiftade karensperioden, på högst efter att anställningen upphört, ska få full lön för anställning utan tjänstgöringsskyldighet, dock med avräkning för eventuell inkomst av annan tjänst . beslutade fullmäktige att direktionsledamöter som väljs efter detta datum får ersättning . Fullmäktige har beslutat att förordningen (2003:55) om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning ska tillämpas på samtliga nuvarande direktionsledamöter. För har fullmäktige dock beslutat om ett undantag på så sätt att om han får pension innan han fyller till följd av den anställning som han hade vid IMF, som han hade innan han utsågs till riksbankschef, ska ingen minskning av inkomstgarantin göras. Pensionen från IMF ska inte heller innebära någon minskning av hans lön om pensionen betalas ut han får lön från . kan vidare enligt rådande ordning komma att få en viss pension från BIS. Denna betalas ut till styrelseledamöter som innehaft sitt uppdrag i BIS , men först när de uppnått . Pensionen beräknas på basis av utbetalda styrelsearvoden och uppgår till av dessa. Medelantalet årsarbetskrafter uppgick till 332 (330), varav 151 (150) kvinnor och 181 (180) män. Antalet årsarbetskrafter uppgick till 341 (329). Den totala sjukfrånvaron uppgick (1,7) av de anställdas sammanlagda arbetstid. Sjukfrånvaron av uppgick (38,8) av den totala sjukfrånvaron. Kvinnors sjukfrånvaro i relation till den sammanlagda ordinarie arbetstiden för kvinnor uppgick (2,6), och mäns sjukfrånvaro i relation till den sammanlagda ordinarie arbetstiden för män uppgick (0,9). Av tabellen nedan framgår sjukfrånvaron för respektive åldersgrupp i relation till den sammanlagda ordinarie arbetstiden för åldersgruppen: 30–49 år I informationskostnader ingår kostnader för löpande publikationer, bland annat de penningpolitiska rapporterna, de finansiella stabilitetsrapporterna och årsredovisningen. Representationskostnaderna uppgick till (3,1). I posten Transport, resor ingår förutom resekostnader även kostnader för transporter av sedlar och mynt. Konsultkostnaderna uppgår till (38). I detta belopp ingår bland annat kostnaderna för it-konsulter om (17). Inom Övriga externa tjänster är kostnaden för statistikleveranser om (59) den enskilt största posten. Den avser främst ersättning till SCB för framtagande av bland annat betalningsbalans- och finansmarknadsstatistik. Dessutom ingår ett revisionsarvode till och fullmäktiges revisorer med (2). I posten it-drift ingår bland annat licenskostnader om (43) och it-tjänster om (64). I posten Ekonomipris ingår prissumman om (8) och administrationskostnader för detta pris om (5,2). De största posterna inom kostnadsgruppen Kontors- och fastighetsdrift består av ombyggnad och underhåll av om (8) och lokalhyror om (4). Not 35 Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar Under denna post redovisas planenliga avskrivningar av de materiella och immateriella anläggningstillgångarna. Not 36 Sedel- och myntkostnader Av den totala kostnaden för sedlar och mynt på (172) avser (138) brukssedlar och (34) bruksmynt. Inga minnesmynt har köpts in (–). Not 37 Inom linjen förda poster Vid utgången av 2015 har inga värdepapper ställts som säkerhet i samband med utländska värdepappersrepor (–). Utestående ersättningskrav uppgick vid utgången av 2015 till (2). Åtagande mot att ställa medel till förfogande för att dela ut ett pris i ekonomisk vetenskap till minne och administrationskostnader för detta pris. Åtagandet uppgick till (13,2). Förbindelse att till betala kompletteringsersättning om så krävs på grund av värdesäkringen av de pensionsförmåner som den försäkrade har rätt till. Åtagandet avser personal som 1971 övergick från till AB (numera ). Vid utgången av 2015 har inga utestående ersättningsanspråk (4). Utlånings- och växlingsåtaganden med IMF Av tabellen ovan framgår återstående utlånings- och växlingsåtaganden enligt avtal med IMF utöver det som redovisas i balansräkningen (se not 2). totala åtagande samt utnyttjad del av åtagandet framgår nedan. Åtagandet avseende särskilda dragningsrätter innebär att , enligt IMF-stadgar, kan bli ålagd att genom så kallad designation köpa särskilda dragningsrätter (SDR) mot utländsk valuta till ett belopp som innebär att sammanlagda innehav av SDR uppgår till högst av den ordinarie tilldelningen, det vill säga 3 x 2 249 miljoner SDR. Det motsvarar (76 514). Inom detta åtagande ryms även stående arrangemang att på IMF:s anfordran köpa respektive sälja SDR mot betalning i amerikanska dollar eller euro inom ett spann mellan av sammanlagda nettotilldelning av SDR. Eftersom innehav av SDR uppgår till (23 808), se not 2, uppgår det återstående åtagandet till (52 706). Åtagandet avseende reservpositionen (insatskapitalet minus IMF:s kronkonto) innebär att är skyldig att växla saldot på IMF:s kronkonto till utländsk valuta om IMF behöver dessa medel för vidareutlåning till andra länder. Saldot på IMF:s kronkonto uppgick till (22 521), se not 2. insatskapital i IMF är 2 395,5 miljoner SDR. lämnade ett bemyndigande att öka insatskapital (kvot) i IMF med 2 034,5 miljoner SDR så att den uppgår till totalt 4 430 miljoner SDR. Ökningen verkställs först när tillräckligt många medlemsländer () ratificerat förslaget om ökningen samt ratificerat ett relaterat förslag om styrningen av IMF (). beslutade att godkänna ökningen vilket innebär att tillräckligt många ratificerat för att den ska kunna träda i kraft. Processen kräver dock även ett brev från guvernör där denne formellt meddelar IMF beslutet och därefter har medlemsländerna på sig att betala in sin andel till IMF. andel lär därmed betalas . IMF:s förslag till kvothöjning bygger på att åtagande i IMF:s lånearrangemang NAB (se nedan) minskas i ungefär motsvarande omfattning. Åtagandet avseende (General to Borrow) och NAB (New Arrangements to Borrow) om kreditarrangemang för IMF innebär att är skyldig att till IMF låna ut ett belopp som uppgår till högst 4 439,7 miljoner SDR (4 439,7), vilket motsvarar (50 348). Dessa avtal aktiveras endast under särskilda omständigheter och syftar till att tillfälligt förstärka IMF:s utlåningskapacitet utöver de medel som är tillgängliga under insatskapitalet. Eftersom NAB-utlåning uppgick till (6 020), se not 2, så uppgår det återstående åtagandet till (44 328). ingick , efter medgivande, ett avtal om kredit till IMF med ett belopp om 6 700 miljoner SDR, vilket motsvarar (75 981). För att IMF ska kunna utnyttja detta avtal krävs att IMF:s kvarvarande medel för utlåning understiger 100 000 miljoner SDR. Åtagande att efter eventuell anfordran till BIS betala återstående av det nominella värdet av aktieinnehav i BIS. Åtagandet uppgick vid utgången av 2015 till 65 miljoner SDR (65), vilket motsvarar (737). har träffat ett swapavtal med den ukrainska () som innebär att NBU efter särskild överenskommelse kan låna amerikanska dollar av i utbyte mot ukrainska hryvnia. Avtalet löper ut . Vid årskiftet har erhållit ukrainska hryvnia motsvarande avseende detta avtal, se not 3 och 19. BIS har utfärdat en så kallad oförbindande kreditförklaring enligt vilken BIS på begäran av efter särskild överenskommelse kan låna utländsk valuta. Denna kreditförklaring gäller till och med . Swapavtal med ECB som innebär att efter särskild överenskommelse kan låna euro i utbyte mot svenska kronor. Resultaträkning och balansräkning fördelade på verksamhetsområden Av tabellen nedan framgår nettointäkter och kostnader fördelade på verksamhetsområden. Uppgifterna anges i . Ekonomipris och fullmäktige m.m. De fördelade andelarna ska så nära som möjligt spegla den verkliga förbrukningen av de resurser som tas i anspråk inom varje verksamhetsområde. Principen är att kostnaderna och intäkterna i så hög grad som möjligt direkt ska föras till respektive verksamhetsområde utan inblandning av någon fördelningsnyckel. Betalningssystemets kostnader ska finansieras av avgifter från deltagarna. ska ge så hög långsiktig avkastning som möjligt i förhållande till uppdrag och den risk som tas. För övriga verksamhetsområden finns inget krav på kostnadstäckning. Fördelningsmodellen utgår från uppställningen i resultat- och balansräkningen, där resultat uppgår till (3 267) och tillgångar och skulder till (502 401). Personalkostnader, exklusive it-personal Personalkostnaderna för de medarbetare som är direkt involverade i ett verksamhetsområde har fördelats utifrån den faktiska lönekostnaden. Lönekostnaderna för de medarbetare som ingår i stödfunktionerna har fördelats med hjälp av en fördelningsnyckel. Den oftast förekommande nyckeln utgörs av antalet direkt involverade medarbetare i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare inom alla verksamhetsområden. Totalt är cirka 227 medarbetare, eller av totalt 341, direkt involverade i något verksamhetsområde. De resterande 114 medarbetarna finns inom stödfunktionerna, främst it, kommunikation och internservice. Administrationskostnader, exklusive it-kostnader processredovisning innebär att administrationskostnaderna fördelas direkt per verksamhetsområde vid fakturaregistreringen. En stor del av kostnader är dock gemensamma kostnader, till exempel kostnader för lokaler, fastighetsskötsel, säkerhet och bevakning. Dessa kan inte direktfördelas utan har fördelats med hjälp av fördefinierade nycklar, som oftast består av antalet direkt involverade medarbetare per verksamhetsområde i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare inom alla verksamhetsområden. Diagram 29 Fördelning av kostnadsslag per verksamhetsområde 2015, Avskrivningar, exklusive it-relaterade investeringar Avskrivningarna är direkt fördelade till det verksamhetsområde som respektive anläggning stöder eller fördelade utifrån antalet direkt involverade medarbetare per verksamhetsområde i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare. Kostnaderna för inköp av sedlar och mynt uppgick till 119 (172) . Kostnaderna belastar i sin helhet verksamhetsområdet . Med it-kostnader avses it-verksamhetens kostnader. Denna verksamhet är förlagd till avdelningen för verksamhetssupport. Modellen för fördelning av it-kostnader bygger i huvudsak på följande princip. Kostnader för arbetsplats, datalagring och bassystem fördelas utifrån antalet direkt involverade medarbetare per verksamhetsområde i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare inom alla verksamhetsområden. Kostnader för applikationsdrift av verksamhetsystem och serverdrift samt övriga it-kostnader (personal, konsulter licenser m.m) fördelas utifrån verksamhetssystemets fasta kostnad för applikationsdrift genom totala fasta kostnaden för applikationsdrift för alla verksamhetssystem. Avskrivningar för verksamhetssystem tillhörande ett eller flera verksamhetsområden fördelas direkt till respektive system. Fördelningen av nettointäkter på verksamhetsområden har gjorts utifrån ett operationellt perspektiv. Intäkterna har förts till det verksamhetsområde som har störst möjlighet att påverka och hantera dessa. Hänsyn har därför till exempel inte tagits till att seignoraget har sitt ursprung i kontantförsörjningen, utan seignorageintäkterna har fördelats till tillgångsförvaltningen. Seignoraget uppgick till (776). Nettointäkterna inom verksamhetsområdet stabilitet utgörs främst av utdelning från innehav av . De nettointäkter för som redovisas i resultaträkningen uppgick till (4 061). Den totala avkastningen från uppgick till –(31 495). Se även tabell 6 i förvaltningsberättelsens avsnitt . Skillnaden förklaras av förändringen på posten Värderegleringskontot i balansräkningen (se tabell nedan). Nettoresultat av finansiella transaktioner och nedskrivningar redovisat i resultaträkningen Nettoresultat av finansiella transaktioner redovisat på värderegleringskonton i balansräkningen Resultat inkl. resultat redovisat i balansräkningen Återläggning av resultat redovisat i balansräkningen Förvaltningsräntenettot i tabellen ovan består av ränteintäkter från personallån om (5), lororänteintäkter om (–) samt räntekostnader för räntekompensation till kontantdepåerna om – (18). Nettoresultat av finansiella transaktioner redovisat på värderegleringskonton i balansräkningen motsvarar förändringen avseende posten Värderegleringskonton. Fördelning av tillgångar och skulder Av tabellen nedan framgår tillgångar och skulder fördelade på verksamhetsområden i : Tillgångarna inom verksamhetsområdet stabilitet består av aktie-innehavet i BIS. Posten Ofördelade tillgångar innehåller främst posterna Materiella och immateriella anläggningstillgångar och Övriga tillgångar. Posten Ofördelade skulder innehåller främst eget kapital, värderegleringskonto och årets resultat. I femårsöversikten presenteras balans- och resultaträkningarna omräknade enligt de nu gällande redovisningsprinciperna. Ingen omräkning har behövt göras . Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför Banktillgodohavanden, lån och värdepapper Utlåning i svenska kronor till kreditinstitut i relaterad till penningpolitiska transaktioner Värdepapper i svenska kronor Materiella och immateriella anläggningstillgångar Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter SKULDER OCH EGET KAPITAL Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till penningpolitiska transaktioner Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Motpost till SDR som tilldelats av IMF Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter SUMMA SKULDER OCH EGET KAPITAL Nettoresultat av finansiella transaktioner och nedskrivningar Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar –51 INTERN STYRNING OCH KONTROLL Direktionen ansvarar för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt och att hushållar väl med statens medel. Detta regleras i 9 kap. 1a § riksbankslagen. Direktionen ska se till att kraven uppfylls med rimlig säkerhet genom att säkerställa att det vid finns en process för intern styrning och kontroll där momenten riskanalys, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation ingår. Direktionen ska i årsredovisningen lämna en bedömning av om den interna styrningen och kontrollen är betryggande. Detta regleras i 10 kap. 3 § riksbankslagen. Direktionens bedömning av interna styrning och kontroll Direktionen har utvärderat den interna styrningen och kontrollen mot de krav som ställs i riksbankslagen och gör bedömningen att den interna styrningen och kontrollen är betryggande. avdelningar och deras uppgifter Avdelningen för betalningssystem och kontanter Avdelningen för betalningssystem och kontanter ansvarar för kontantförsörjningen, betalningssystemet och samordning av krisberedskapen i det centrala betalningssystemet. Antal årsarbetskrafter (antal anställda) : 34 (36) Avdelningen för finansiell stabilitet Avdelningen för finansiell stabilitet ansvarar för analysen av det finansiella systemets stabilitet och effektivitet. Den lämnar underlag för de beslut som fattas för att klara uppdraget att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Avdelningen analyserar löpande risker och hot mot stabiliteten i det svenska finansiella systemet. Vidare samordnar avdelningen internationella arbete. Antal årsarbetskrafter (antal anställda) : 66 (81) Avdelningen för marknader förvaltar tillgångar i guld och utländsk valuta. Den administrerar och avvecklar transaktioner i förvaltningen av finansiella tillgångar samt utvärderar och mäter löpande resultat och risker inom denna förvaltning. Avdelningen genomför penning- och valutapolitiska transaktioner i enlighet med de penningpolitiska besluten. Dessutom ansvarar avdelningen för den löpande marknadsbevakningen. Antal årsarbetskrafter (antal anställda) : 34 (41) Avdelningen för penningpolitik ansvarar för den ekonomiska analys som ger underlag för de beslut som fattas för att uppfylla målet om ett fast penningvärde. Avdelningen följer och analyserar konjunktur- och prisutvecklingen samt ansvarar för statistik över finansmarknaden och betalningsbalansen. Inom avdelningen finns även forskningsenhet. Antal årsarbetskrafter (antal anställda) : 88 (104)