frsrdg · H304RB1 · 2016-02-08 00:00:00 — Avdelningen för verksamhetssupport ansvarar för arbete med it-stöd, personalutveckling och kompetensförsörjning, upphandlingsstöd, kontors- och fastighetsservice, transporter, säkerhet, underlag för budget, bokslut samt löneadministration. Antal årsarbetskrafter (antal anställda) : 63 (67) Internrevisionsavdelningen granskar och bedömer om riskhanteringen och styrnings- och ledningsprocesserna är ändamålsenliga med hänsyn till målen för verksamhet. Avdelningen medverkar även till att effektivisera och förbättra dessa delar av verksamheten. Antal årsarbetskrafter (antal anställda) : 5 (5) Stabsavdelningen samordnar den löpande verksamheten och stöder direktionens styrning och kontroll samt den strategiska utvecklingen av bankens verksamhet. Den är också kansli åt fullmäktige, direktionen och ledningsgruppen. Stabsavdelningen samordnar kommunikationsarbete och arbetet med operativa och finansiella risker. Inom avdelningen finns också funktioner för regeluppföljning, kontinuitetssamordning och juridiskt stöd. Antal årsarbetskrafter (antal anställda) : 44 (46) besvarar ett stort antal remisser. Samtliga remissyttranden från finns publicerade på webbplats (). Avdelningscheferna ansvarar för att hantera remisserna inom respektive avdelnings ansvarsområde. I avdelningschefens ansvar ingår att lämna underlag för bedömningen av om ett remissyttrande ska beslutas av direktionen eller avdelningschefen. Om yttrandet ska beslutas av direktionen ska avdelningschefen även lägga fram ett förslag till yttrande till direktionen. Ansvaret för övergripande samordning och administration kring remissarbetet ligger på stabsavdelningen. har totalt besvarat 43 remisser som bland annat rört tillsyn på det finansiella området och förslag till åtgärder för att stärka stabiliteten i det finansiella systemet. Flera remisser har även handlat om ändringar i regelverk. De flesta remisserna har besvarats av de berörda avdelningscheferna. Direktionen har besvarat sex remisser av särskild vikt inom verksamhetsområde. I sitt yttrande över förslag tillstyrkte utredningens förslag att får det övergripande ansvaret för kontanthanteringen i landet liksom att uppdrag kring kontantförsörjningen ska förtydligas. avstyrkte däremot förslaget att skulle utses till tillsynsmyndighet över uppräkningsföretag. förslag till ändring av inspektionens föreskrifter om kontracykliskt buffertvärde välkomnades av som dock menade att värdet borde sättas högre och tillämpas än vad som låg i förslaget. Två förslag från respektive rörande amorteringskrav har välkomnats som steg i rätt riktning för att hantera riskerna med hushållens skulder. har dock menat att åtgärderna inte är tillräckliga för att minsta riskerna med hushållens skuldsättning. välkomnade föreslagna lagändringar för att genomföra EU-direktivet om insättningsgarantisystem. påtalade att en del förslag behöver förtydligas, ändras eller utredas vidare. ger ut ett flertal publikationer. På () kan bland annat nedanstående publikationer laddas ned i fulltext. Flertalet av dessa publiceras både på svenska och på engelska. På webbplatsen publicerar också pressmeddelanden, tal, artiklar och protokoll från direktionens och riksbanksfullmäktiges sammanträden. Utkommer och är underlag för penningpolitiska beslut. Genom att publicera rapporten gör sina bedömningar allmänt tillgängliga. På så sätt kan stimulera intresset för och underlätta förståelsen av penningpolitiken. Årlig redogörelse för den penningpolitik som har fört under de närmast föregående åren. Innehåller uppgifter och bedömningar som är nödvändiga för att ska kunna utvärdera penningpolitiken. I rapporten presenterar sin bedömning av utvecklingen i det finansiella systemet, lyfter fram potentiella risker som kan äventyra den finansiella stabiliteten och ger rekommendationer om åtgärder för att minska riskerna. Utkommer en gång . Innehåller bedömningar av stabiliteten och effektiviteten i den finansiella infrastrukturen i . Presenterar grundläggande statistik om den finansiella sektorns olika delar och ger pedagogiska förklaringar till hur dessa marknader, institutioner och system fungerar. Riksbanksstudier och ekonomiska kommentarer Omfattar längre och kortare analyser och utredningar inom något av verksamhetsområden. Utkommer två till och innehåller fördjupande artiklar med anknytning till verksamhetsområden. Ger fördjupad information om hur företagen uppfattar den aktuella situationen och hur man avser att agera utifrån denna. Informationen ingår i beslutsunderlag i penningpolitiken. Innehåller också bokslutet för året. Presenterar forskning som har anknytning till verksamhetsområden och som bedöms vara av intresse för externa läsare. Publikationer från () Omfattar svenska versioner av ECB:s månadsrapporter, årsrapporter och konvergensrapporter. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne 2015 i ekonomisk vetenskap till minne 2015 tilldelades för hans analys av konsumtion, fattigdom och välfärd. För att utforma en ekonomisk politik som ökar välfärden och minskar fattigdomen måste vi förstå individernas konsumtionsval. Deaton har mer än någon annan bidragit till en sådan förståelse. Genom att belysa sambanden mellan de enskilda individernas val och utfallen för hela samhället har hans arbeten hjälpt till att stöpa om forskningen inom mikroekonomi, makroekonomi och utvecklingsekonomi. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap instiftades i samband med . Genom donationen förband sig att ge såväl prissumman som det belopp som behövs för att täcka stiftelsens kostnader för förvaltning. Regeringen har fastställt stadgarna för priset. delas priset i ekonomisk vetenskap ut till en eller flera personer som har utfört ett arbete av framstående betydelse inom ekonomisk vetenskap. Priset har delats ut , och tidigare pristagare finns publicerade på webbplats (). utser ekonomipristagare enligt samma principer som gäller för . Prissumman är också densamma. uppgår prissumman till i enlighet med beslut att sänka prissumman för övriga . Pengarna betalas ut av . Om det är flera pristagare delas prissumman lika mellan dem. är född i , (brittisk och amerikansk medborgare). Fil.dr 1974 vid , . Professor of Economics and International Affairs, , , , . Slutlig reglering av skulder när pengar eller värdepapper överförs från en part till en annan, oftast betalning från ett konto till ett annat konto. Internationellt regelverk för finansiella institut som huvudsakligen reglerar bankernas kapitaltäckning, det vill säga hur mycket kapital en bank måste hålla i förhållande till den risk den tar, och deras sätt att hantera likviditet. Globalt forum för samarbete kring frågor om banktillsyn med tillsynsmyndigheter och andra organ ansvariga för arbete med finansiell stabilitet. Sammanställning av ett lands ekonomiska transaktioner med utlandet. Består av bytesbalans, kapitalbalans och finansiell balans. Summan av transaktionerna med utlandet är alltid noll, det vill säga transaktionerna är i balans. Samarbetsorgan för centralbanker med säte i . Värde av alla de varor och tjänster som produceras i ett land för att användas till konsumtion, export och investeringar , vanligtvis eller ett kvartal. Oberoende organisation som grundades med representanter för tillsynsmyndigheter och centralbanker i EU. Den ersattes 2009 av Europeiska bankmyndigheten (). Typ av bolag inom finanssektorn som agerar neutral mellanhand vid finansiella överföringar och som registrerar transaktioner i administrativ och juridisk mening mot betalning. Finansiellt instrument som innebär överenskommelser om förpliktelser, rättigheter eller andra förutsättningar vid en given framtida tidpunkt. Värdet på ett derivatinstrument är kopplat till en underliggande tillgång. De vanligaste derivatinstrumenten är optioner, terminer och swappar. Myndighet som upprättar gemensamma reglerings- och tillsynsstandarder inom EU samt utför stresstester på europeiska banker. Gemensam centralbank för de medlemsländer i EU som har infört euron som valuta. Bankens uppgifter anges i en stadga som är en del av EUfördraget. Samrådsorgan inom ECBS där centralbankschefer i alla EU-länder samt ECB:s ordförande och vice ordförande ingår. ECBS, Europeiska centralbankssystemet Forum för samarbete mellan ECB och de nationella centralbankerna i alla EU:s medlemsstater. EFK, EU:s ekonomiska och finansiella kommitté Rådgivande organ till och Europeiska kommissionen. Följer bland annat den ekonomiska och finansiella utvecklingen i EU och euroområdet. Oberoende EU-organ som ansvarar för makrotillsyn av det finansiella systemet inom unionen. Dotterbolag till Euroclear som för register över de allra flesta aktier och ränte-bärande värdepapper som handlas på de svenska finansiella marknaderna. Utför också clearing och avveckling av transaktioner med svenska aktier och ränte-bärande papper. Eurosystemet består av ECB och de nationella centralbanker i medlemsstater i EU som har euro som sin valuta. Åtgärder som vidtog under den finansiella krisen för att hjälpa bankerna att få tillgång till likviditet, underlätta penningmarknadens funktionssätt och förstärka penningpolitikens genomslag i ekonomin. Samlingsnamn för de marknader där finansiella tillgångar köps och säljs. De fyra viktigaste marknaderna är valutamarknaden, räntemarknaden, aktiemarknaden och derivatmarknaden. Statlig myndighet med uppgift att övervaka verksamheten för banker, kreditmarknadsbolag, värdepappersbolag, fondkommissionärer, fondbolag, börser, auktoriserade marknadsplatser, clearingorganisationer, försäkringsbolag och försäkringsförmedlare. som bereder ärenden i ekonomiska frågor, bland annat om verksamhet och om statsbudgeten. Transaktioner som använder för att utjämna svängningar i bank-systemets låne- eller placeringsbehov i . Denna inlåning sker i regel till reporäntan minus . FSB, Rådet för finansiell stabilitet som samordnar arbete mellan nationella myndigheter och internationella regleringsorgan inom området finansiell stabilitet. Risken för att guldreservens marknadsvärde sjunker till följd av att priset på guld faller. Transaktioner till reporäntan som i normalfallet genomför . Om banksystemet har ett placeringsbehov ger ut riksbankscertifikat. Om banksystemet i stället har ett lånebehov används penningpolitiska repor eller kredit (mot säkerhet). Internationell organisation som verkar för att det globala finansiella systemet ska vara stabilt och att det inte ska uppstå internationella finansiella kriser. Övervakar och analyserar utvecklingen i de 188 medlemsländerna, ger teknisk assistans och lånar ut pengar till länder som genomför ekonomiska anpassningsprogram. Allmänna prisökningar som gör att pengarnas värde minskar, det vill säga att man kan köpa färre varor och tjänster för samma mängd pengar. KPI och KPIF är exempel på inflationsmått. Se Stående faciliteter. Statistiskt mått på prisnivån. Beräknas av () . LCR, Liquidity Coverage Ratio eller kortfristig likviditetskvot Mått på en banks förmåga att hantera utflöde av likviditet . LCR på innebär något förenklat att en banks likviditetsreserv är tillräckligt stor för att banken ska kunna hantera ett oväntat likviditetsutflöde utan att fallera. Mått på ett företags eller en organisations betalningsförmåga på kort sikt. Kan även beskriva hur snabbt det är möjligt att omsätta en tillgång i pengar. Samarbetsprojekt mellan , , och TNS Gallup (tidigare NFO Infratest) som undersöker förtroendet för samhällsinstitutioner, enskilda företag och massmedier. NSFR, Net Stable Funding Ratio eller strukturell likviditetskvot Mått på hur mycket stabil finansiering en bank har i förhållande till sina illikvida tillgångar under ett stressat scenario som pågår . Räntebärande löpande skuldförbindelse som kan ges ut av staten, kommuner, kreditmarknadsbolag, hypoteksinstitut eller större företag. En obligation har lång löptid, . Åtgärder som en centralbank vidtar för att upprätthålla ett fast penningvärde i ekonomin. Huvudsaklig transaktion där lånar ut pengar genom att köpa värdepapper av penningpolitiska motparter. åtar sig att sälja tillbaka dessa värdepapper vid ett bestämt datum för ett något högre pris, där prisskillnaden motsvarar reporäntan. får då tillbaka pengarna, och värdepapperet återgår till den ursprungliga ägaren. De huvudsakliga, finjusterande och strukturella transaktioner samt stående faciliteter som använder för att styra dagslåneräntan, den kortaste marknadsräntan på penningmarknaden. Tillstånd där priserna på varor och tjänster ökar endast måttligt eller inte alls. viktigaste styrränta, se Huvudsakliga transaktioner. Huvudsaklig transaktion, se avsnittet Balansräkning och resultaträkning, not 15. Ränteintäkter från utlåning minus räntekostnader för upp- och inlåning. Risken för att värdet på ett räntebärande värdepapper sjunker till följd av att marknadsräntorna stiger. Central förvaltningsmyndighet för den officiella statistiken och för annan statlig statistik i . undersöknings- och seminarieverksamhet som drivs gemensamt av , medier och kommunikation (JMG), statsvetenskapliga institutionen samt centrum för forskning om offentlig sektor (Cefos) vid . SNS, och Samhälle Politiskt oberoende ideell förening bestående av opinionsbildare och beslutsfattare i privat och offentlig sektor. Statistiskt mått som beskriver hur mycket de olika värdena för en variabel avviker från medelvärdet. Analys av olika scenarier för att bedöma vilken motståndskraft exempelvis banker har mot oväntade och negativa händelser. Räntor som en centralbank sätter i penningpolitiskt syfte. Banker och vissa andra aktörer kan låna pengar av respektive placera pengar hos till reporäntan +/– 75 räntepunkter. Den ränta som motparten erhåller vid placering hos är inlåningsränta. På motsvarande sätt får motparten betala utlåningsränta om banken lånar medel av . Avtal som två parter ingår för att byta ut en valuta eller en ränta mot en annan valuta respektive ränta under en i förväg bestämd tidsperiod och i enlighet med vissa villkor. Obligationer där obligationsinnehavaren har säkerhet i vissa tillgångar. Den process genom vilken penningpolitiken påverkar inflationen och ekonomin i övrigt. Processen omfattar ränte-, kredit- och växelkurskanalen. Utelöpande sedlar och mynt Det totala belopp sedlar och mynt som faktiskt är i omlopp i samhället utanför . Om beloppet minskar innebär det att bankerna har lämnat in sedlar och mynt till och fått betalt för detta genom insättningar på deras konton i betalningssystem . sedlar och mynt minskar därmed som skuldposten i svenska kronor till motparter (inlåning via finjusterande transaktioner eller riksbankscertifikat) ökar i motsvarande mån. Se Stående faciliteter. Risken för att tillgångarnas marknadsvärde, mätt i svenska kronor, sjunker när den svenska kronan stärks mot de valutor som tillgångarna är investerade i.