frsrdg · H304RB1 · 2016-02-08 00:00:00 — Under den finansiella krisen –uppgick guld- och valutareservens totala VaR som mest till . Många åtgärder som vidtar påverkar balansräkningen. Det innebär att storleken på och sammansättningen av balansräkningen varierar över tiden. ökade balansomslutningen med till , huvudsakligen till följd av köp av svenska statsobligationer. eget kapital (inklusive årets resultat och värderegleringskonton) minskade med till , främst till följd av att värdet på guld- och valutareserven minskade. Diagram 28 visar balansräkningens sammansättning vid slutet av 2014 och 2015. Diagram 28 balansräkning respektive 2015, miljarder kronor Den övervägande delen av tillgångar, , utgjordes av guld- och valutareserven (varav är fordringar på IMF) medan bestod av innehav av svenska värdepapper. Den största delen av balansräkningens skuldsida (skulder och eget kapital), , utgjordes av upplåning till valutareserven från Riksgälden medan bestod av svenska skulder, främst till motparter i form av inlåning (inlåningsfacilitet, finjusterande transaktioner och emitterade riksbankscertifikat). Dessa tillgångar och skulder redovisas närmare i avsnittet Finansiella tillgångar och skulder. Sedlar och mynt utgjorde av balansräkningens skuldsida, medan värderegleringskonton och eget kapital svarade för . Posten Sedlar och mynt beskrivs närmare i avsnittet Kontantförsörjning. Övriga tillgångar och skulder redovisas närmare i avsnittet Balansräkning och resultaträkning. fortsatte att analysera vilken resultatutveckling som är möjlig med tanke på de effekter som utvecklingen av växelkurser och internationella räntor kan ha på tillgångar. De senaste årens låga räntor medför att direktavkastningen på utländska värdepapper är låg. Om räntorna förblir låga kommer direktavkastningen också att förbli låg. Om räntorna i stället börjar stiga kommer direktavkastningen gradvis att stiga, men kommer värdet på värdepapperna att sjunka, vilket försämrar den totala avkastningen i tillgångsförvaltningen. Analysen visar således att förväntas få ett resultat som är väsentligt lägre än vad som var fallet , oavsett om räntorna förblir låga eller stiger. I det senare fallet kan komma att uppvisa betydande förluster. Om detta inträffar kommer möjligheter att lämna utdelning till staten att minska. Även de köp av svenska statsobligationer som genomförde kommer att påverka resultatet framöver negativt och ytterligare begränsa möjligheten att lämna utdelning till staten. Då obligationerna köptes till räntor kommer avkastningen på dessa värdepapper att vara låg. Det som kommer att ha störst betydelse för resultatet är därför kostnaden för att finansiera innehavet av obligationerna och hur kostnaden utvecklas. Obligationsinnehavet finansieras genom ökad inlåning från bankerna. Kostnaden för denna bestäms av räntan på inlåning i form av riksbankscertifikat (reporäntan), finjusterande transaktioner (reporäntan minus ) och inlåningsfaciliteter (reporäntan minus ). Reporäntan är negativ, vilket innebär att inlåningen från bankerna bidrar positivt till resultat. När reporäntan börjar höjas kommer finansieringskostnaden för innehavet av statsobligationer att öka, vilket påverkar resultatet negativt. De buffertar i form av orealiserade vinster som har byggts upp på värderegleringskonton kan visa sig ha betydelse för att skydda eget kapital om marknadsräntorna stiger . Det är dock viktigt att i alla lägen har tillräckligt med resurser för att självständigt kunna utföra sina uppdrag. Den nuvarande storleken på eget kapital bedöms vara tillräcklig för att genomföra redan beslutade kompletterande penningpolitiska åtgärder och även för att vidta ytterligare åtgärder utan att äventyra finansiella oberoende. Balansräkningens sammansättning, resultat och seignorage resultat beror på avkastningen på bankens tillgångar, kostnaderna för bankens skulder och kostnaderna för att bedriva verksamheten. Resultat är dock inget entydigt begrepp. Det finns flera sätt att beräkna resultatet av verksamhet och olika mått används i olika sammanhang. Det bredaste resultatmåttet kan benämnas totalt resultat och beskriver hur eget kapital (inklusive värderegleringskonton) förändrats . minskade det egna kapitalet med . I och med att det egna kapitalet minskade med när betalade utdelning till staten uppgick det totala resultatet till –11 884 + 4 100 = –. Det totala resultatet kan delas upp i olika beståndsdelar. Ett sätt är att skilja resultat som är realiserade från sådana som är orealiserade. Realiserade resultat uppstår till exempel när får ränta på banktillgodohavanden och värdepapper, när man säljer värdepapper som man tidigare köpt, eller när man betalar ut löner. Orealiserade resultat uppstår när värdet på tillgångar som banken fortfarande äger förändras, till exempel om priset på guld förändras. Ett annat sätt att dela upp resultat är att separera sådant som kan härledas till räntor och värdepappersinnehav från sådant som är relaterat till guld- och valutainnehav. I tabell 8 har totala resultat på –delats upp i fyra delar. Det realiserade resultatet från räntor och värdepapper uppgick till . Här ingår ränteintäkter och räntekostnader samt nettoresultatet av samtliga transaktioner och nedskrivningar som avser värdepapper. Dessutom ingår posten övriga intäkter, i huvudsak utdelning på aktier i och avgifter från användarna av betalningssystemet , och kostnader för personal, administration och avskrivningar. Det realiserade resultatet från guld- och valutatransaktioner, inklusive nedskrivningar, uppgick till . Det orealiserade resultatet till följd av stigande räntor uppgick till –medan det som orsakades av fallande guld- och valutakurser uppgick till –. Tabell 8 Resultatmatris, redovisade resultat, det vill säga det som tas upp i resultaträkning, omfattar allt resultat som har realiserats från räntor och värdepapperstransaktioner liksom från guld- och valutatransaktioner. redovisade resultat uppgick således till 1 132 + 822 = . Det resultat som ligger till grund för vinstutdelningen till staten, utdelningsgrundande resultat, omfattar såväl realiserat som orealiserat resultat kopplat till räntor och värdepapper, men exkluderar allt resultat som härrör från guld och valuta. Det utdelningsgrundande resultatet uppgick således till 1 132 – 2 720 = –. Storleken på själva utdelningen får man fram genom att beräkna genomsnittet av det utdelningsgrundande resultatet och multiplicera detta . En sammanställning över hur de olika resultatmåtten förhåller sig till varandra finns i tabell 9. Vad är seignorage? seignorage är den del av redovisade resultat som kommer från rätten att ge ut sedlar och mynt. Värdet av alla utelöpande sedlar och mynt är upptaget som en skuld i balansräkning. Vid utgången av uppgick detta värde till . betalar ingen ränta på denna skuld, men har kostnader för hanteringen av sedlar och mynt. Av totala kostnader för personal, administration och avskrivningar på utgjorde kostnader för hanteringen av sedlar och mynt. Tabell 9 Resultatmått 2015, Nettoresultat av finansiella transaktioner och nedskrivningar varav försäljningar av värdepapper respektive guld och valuta varav nedskrivningar av värdepapper respektive guld och valuta Nettoresultat av värdeförändringar (orealiserat resultat) varav värdeförändringar på värdepapper respektive guld och valuta Personal- och administrationskostnader samt avskrivningar varav kostnader för hantering av sedlar och Genom att ge ut sedlar och mynt kan finansiera tillgångar med samma värde, men har inga öronmärkta tillgångar som exakt svarar mot posten sedlar och mynt. När man uppskattar intäkterna från dessa tillgångar görs därför en schablonberäkning. Eftersom sedel- och myntstockens genomsnittliga andel av balansomslutningen var , antas att av intäkterna kommer från de tillgångar som svarar mot sedlar och mynt. Beräknat på detta sätt kan av totala ränteintäkter från tillgångar på (exklusive ränteintäkter avseende inlåning från motparter på ) sägas komma från dessa tillgångar. På samma sätt kan av det totala nettoresultatet av finansiella transaktioner, exklusive nedskrivningar, på anses komma från de tillgångar som svarar mot sedlar och mynt. Summan av intäkter och kostnader som kan hänföras till sedlar och mynt uppgick således till 579 + 578 – 263 = . Det är detta belopp som benämns seignorage. Årets seignorage var högre än motsvarande värde för . Att seignoraget var högre trots att den genomsnittliga sedel- och myntstockens andel av balansomslutningen minskade förklaras av att ränteintäkter och nettoresultat från finansiella transaktioner, exklusive nedskrivningar, var högre än under föregående år. balansräkning och resultaträkning har upprättats enligt riksbankslagen med tillämpning av Regler för bokföring och årsredovisning i riksbank som fastställdes av direktionen (dnr 2011-780-ADM) och trädde i kraft . Reglerna för löpande bokföring hänvisar till förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring, och reglerna för årsredovisning hänvisar till Europeiska centralbankssystemets riktlinjer för redovisning (ECB/2010/20). ska enligt 10 kap. 3 § riksbankslagen i de delar som är aktuella tillämpa Europeiska centralbankssystemets (ECBS) riktlinjer för redovisning. Inget byte av redovisningsprinciper har gjorts . Följande grundläggande redovisningsprinciper har tillämpats: Redovisningen ska återspegla den ekonomiska verkligheten och präglas av öppenhet. Värderingen av tillgångar och skulder liksom resultatavräkningen ska präglas av försiktighet. Tillgångar och skulder ska justeras så att hänsyn tas till händelser som inträffar mellan räkenskapsårets utgång och den dag då direktionen godkänner årsredovisningen, förutsatt att dessa händelser påverkat värdet på tillgångarna eller skulderna per bokslutsdagen. Vid värderingen av tillgångar och skulder ska det förutsättas att verksamheten kommer att fortsätta. Inkomster och utgifter ska redovisas som intäkter och kostnader på den redovisningsperiod då de intjänas eller uppkommer oavsett tidpunkten för betalning. Kriterierna för värdering av balansräkningsposter och för resultatavräkning ska tillämpas konsekvent. Redovisning av tillgångar och skulder Tillgångar och skulder redovisas i balansräkningen endast om det är sannolikt att ett eventuellt framtida ekonomiskt resultat med anknytning till tillgången eller skulden kommer att utgöra ett flöde till eller från och att i princip alla risker och rättigheter med anknytning till tillgången eller skulden har överlåtits. Valutatransaktioner och värdepapperstransaktioner bokförs i balansräkningen på likviddagen. Realiserade vinster och förluster från nettoförsäljningar bokförs på affärsdagen. Guld och värdepapper värderas till de valutakurser och priser som råder på bokslutsdagen. Nedanstående valutakurser användes för omvärdering . I tabellen nedan har kurserna avrundats till fyra decimaler: Fordringar, tillgodohavanden och skulder värderas till det nominella värdet. Belopp i utländsk valuta omräknas till bokslutsdagens valutakurs med undantag för fordringar och skulder som redovisas under posterna Övriga tillgångar och Övriga skulder. Dessa värderas till affärsdagens valutakurs. Aktier och andelar värderas till anskaffningsvärdet. Materiella och immateriella anläggningstillgångar värderas till anskaffningsvärdet och skrivs av enligt plan. Avskrivningstiden för byggnader är och för övriga fastighetsanläggningar 5–. Avskrivningstiden för maskiner och inventarier inklusive datorer är 3–. Direkta personalkostnader som kan hänföras till egenutvecklade it-investeringar räknas in i anskaffningsvärdet för tillgången. Repoavtal redovisas som lånetransaktioner i stället för att påverka värdepappers- eller guldinnehavet. Med repoavtal avses ett avtal om försäljning av tillgångar, såsom värdepapper och guld, där säljaren förbinder sig att köpa tillbaka motsvarande tillgångar till ett överenskommet pris . De tillgångar som lämnar som säkerhet vid inlåningsrepor redovisas även i fortsättningen i balansräkningen och värderas enligt de regler som gäller för övriga värdepappers- och guldinnehav. Belopp som motsvarar erhållen köpeskilling redovisas som skuld, och de överförda tillgångarna redovisas inom linjen. Tillgångar som erhåller vid utlåningsrepor redovisas inte i balansräkningen eftersom de är att betrakta som säkerhet för lån. Belopp som motsvarar erlagd köpeskilling redovisas som en fordran. Skillnaden mellan repans båda likvidbelopp (avista och termin) periodiseras över repans löptid. Transaktioner som genomförs inom ramen för avtal om automatiserade repor redovisas i balansräkningen endast om säkerhet ställts i form av kon-tanter som inbetalats till ett konto hos . Utelöpande sedlar och mynt motsvaras av det nominella värdet och beräknas genom att värdet motsvarande de sedlar och mynt som har tagit emot från tillverkarna reduceras dels med värdet motsvarande de sedlar och mynt som ingår i lager, dels med värdet motsvarande de sedlar och mynt som har makulerat och avskrivit. Utelöpande sedlar och mynt som har upphört att vara lagliga betalningsmedel förs till resultaträkningen senast då dessa inte längre löses in av . De ska dock föras till resultaträkningen tidigare om endast ett mindre belopp förväntas återstå att lösa in och det görs en avsättning för detta belopp. Utelöpande minnesmynt och minnessedlar ska föras till resultaträkningen när utgåvan varit utelöpande . Realiserade vinster och realiserade förluster förs till resultaträkningen. Orealiserade vinster förs till ett värderegleringskonto i balansräkningen. Orealiserade förluster förs till resultaträkningen om de överstiger orealiserade vinster som eventuellt tidigare finns bokförda på det korresponderande värderegleringskontot. Orealiserade förluster som förs till resultaträkningen får inte återföras mot nya orealiserade vinster de påföljande åren. Orealiserade förluster i ett visst värdepapper, en viss valuta eller guld nettas inte mot orealiserade vinster i andra värdepapper, valutor eller guld. Överkurser och underkurser på förvärvade värdepapper beräknas och redovisas som en del av ränteintäkterna och skrivs av under värdepapperens återstående löptid. För guld, instrument i utländsk valuta och värdepapper används genomsnittsmetoden för att fastställa anskaffningskostnaden för sålda poster när valutakurs- och priseffekter beräknas. Vid nettoförvärv av valuta och guld läggs den genomsnittliga anskaffningskostnaden för dagens förvärv av varje enskild valuta och guld till den föregående dagens innehav så att ett nytt vägt genomsnitt av valutakursen eller guldpriset erhålls. Vid nettoförsäljning beräknas det realiserade resultatet baserat på den genomsnittliga anskaffningskostnaden den för innehavet i fråga. Derivatinstrument värderas kontrakt för kontrakt inom varje grupp av derivatinstrument. Grupper med positivt värde redovisas som tillgång och grupper med negativt värde som skuld. Valutaterminer bokförs till ett värde som motsvarar kontraktets valutabelopp multiplicerat med skillnaden mellan bokslutsdagens och affärsdagens valutakurs (avista). Skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den avtalade terminsvalutakursen periodiseras som ränta under kontraktets löptid. På affärsdagen bokförs såld valuta, multiplicerad med skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den genomsnittliga anskaffningskursen, som realiserat resultat. Avistaledet i valutaswappar bokförs på likviddagen till affärsdagens valutakurs (avista). Terminsledet i valutaswappar bokförs på samma sätt som valutaterminer, det vill säga till ett värde som motsvarar kontraktets valutabelopp multiplicerat med skillnaden mellan bokslutsdagens och affärsdagens valutakurs (avista). Skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den avtalade terminsvalutakursen periodiseras som ränta under kontraktets löptid. Till skillnad från vid valutaterminer uppkommer inga realiserade valutakursresultat vid bokföring av valutaswappar. Ränteswappar bokförs, för både de inkommande och utgående transaktionerna, till ett värde som motsvarar skillnaden mellan kontraktets nominella belopp och det nominella beloppet omräknat till bokslutsdagens pris. Det framräknade beloppet omräknas till kronor med bokslutsdagens valutakurs. Guldoptioner bokförs på affärsdagen till ett belopp som motsvarar erlagd alternativt erhållen premie. Vid bokslut justeras det bokförda värdet till ett värde som motsvarar kontraktets antal uns omräknat till bokslutsdagens optionspris och valutakurs. Optionspriset beräknas utifrån en vedertagen beräkningsmodell. Futurekontrakt bokförs som realiserat resultat till ett belopp som motsvarar det värde som beräknats vid den dagliga avräkningen. Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför Banktillgodohavanden, lån och värdepapper Utlåning i svenska kronor till kreditinstitut i relaterad till penningpolitiska transaktioner Värdepapper i svenska kronor utgivna av hemmahörande i Materiella och immateriella anläggningstillgångar Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Skulder och eget kapital Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till penningpolitiska transaktioner Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Summa skulder och eget kapital Inom linjen förda poster, se not 37. Nettoresultat av finansiella transaktioner och nedskrivningar Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar Kassaflöde från den löpande verksamhetens resultat Erhållet netto av finansiella transaktioner Erhållna avgifter och provisioner Betalda avgifter och provisioner Kassaflöde från den löpande verksamhetens tillgångar Värdepapper i utländsk valuta Värdepapper i svenska kronor Kassaflöde från den löpande verksamhetens skulder Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till penningpolitiska transaktioner Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Kassaflöde från den löpande verksamheten Tabellen fortsätter på nästa sida. Förvärv och avyttringar av materiella och immateriella anläggningstillgångar Förvärv och avyttringar av finansiella tillgångar Likvida medel vid periodens början Kassaflöde från den löpande verksamheten Kursdifferens i likvida medel Likvida medel vid periodens slut Specifikation av likvida medel Bankkonton och bankutlåning i utländsk valuta, se not 3 Kassaflödesanalysen visar in- och utbetalningar samt likvida medel vid periodens början och slut. Kassaflödesanalysen delas in i betalningar från den löpande verksamheten, investeringsverksamheten och finansieringsverksamheten. Kassaflöden som är hänförliga till den löpande verksamheten härrör från huvudsakliga verksamhet. Kassaflödet från den löpande verksamheten utgår från resultatet. Justering görs för poster som inte påverkar kassaflödet alternativt inte hör till den löpande verksamheten. Därutöver ingår kassaflödespåverkande förändringar av sådana balansräkningsposter som ingår i den löpande verksamheten. Investeringsverksamheten består av förvärv och försäljningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar samt de aktier och andelar som redovisas under posten Finansiella tillgångar. Därutöver ingår erhållen utdelning från aktie- och andelsinnehavet. Finansieringsverksamheten består av förändring i eget kapital som normalt sker genom utdelning, även kallad inleverans till statskassan. Sifferuppgifter inom parentes avser 2014. Uns (miljoner) Amerikanska dollar/uns Kronor/amerikanska dollar Per innehar 4 miljoner uns (troy/oz) guld (4), vilket motsvarar . har inget guld avyttrats. Not 2 Fordringar på IMF Insatskapital (kvot) NAB New Arrangements to Borrow innehav av särskilda dragningsrätter (SDR) uppgår till 2 167 miljoner SDR (2 099). Ett belopp motsvarande de SDR som sammanlagt tilldelats av () redovisas som skuld (se not 18). Under posten Reservposition i IMF nettoredovisas insatskapital (kvoten) i IMF om 2 395,5 miljoner SDR, med IMF:s konto för svenska kronor. IMF:s konto i svenska kronor är ett skuldkonto som visar hur stor andel av insatskapitalet betalt in till IMF genom att utnyttja kontokrediten på detta konto. Nettoredovisningen av dessa poster medför att endast den del av insatskapitalet som IMF använder för utlåning till medlemsländer redovisas som fordran på IMF. Posten PRG-HIPC utlåning avser en räntefri insättning hos IMF som förvaltare av bidrag för IMF:s andel av skuldlättnadsinitiativet HIPC (Heavily Indebted Poor Countries) och för fondens mjuka utlåning. Insättningen om totalt 18,6 miljoner SDR ska vara återbetald . Vid utgången av uppgick NAB-utlåning till 430 miljoner SDR (531). Vid utgången av 2015 har dessutom en fordran på IMF om 12,8 miljoner SDR (12,8) som avser medel som IMF får använda vid ränte- och kreditförluster till följd av dröjsmål. Medlen har överförts genom att IMF löpande har gjort avdrag från ränteutbetalningar som avser reservposition i IMF. har löpande bokfört dessa avdrag i resultaträkningen. Därför finns de inte upptagna som fordran på IMF i balansräkning. Not 3 Banktillgodohavanden, lån och värdepapper Banktillgodohavandena och värdepapperen är utgivna i euro, amerikanska dollar, brittiska pund, australiska dollar, kanadensiska dollar, norska kronor ukrainska hryvnia och japanska yen. Saldot i ukrainska hryvnia erhölls vid växling av amerikanska dollar enligt swappavtal med . Fördelningen framgår av tabellen nedan. Värdepapperen har värderats till noterade priser: Fördelningen av banktillgodohavanden och värdepapper enligt löptid framgår nedan: Över 1 månad, upp , upp till 1 år , upp till 5 år deltog inte i något automatiserat värdepapperslåneprogram. Under denna post redovisas utlåning till bankerna på deras RIX-konton i . Not 5 Värdepapper i svenska kronor utgivna av hemmahörande i började förvärva värdepapper i svenska kronor i syfte att med kort varsel kunna genomföra köp av svenska värdepapper, antingen för att säkerställa den finansiella stabiliteten eller för att bidra till en bättre fungerande transmissionsmekanism vid ett krisläge i det finansiella systemet. har förvärvat ytterligare värdepapper i svenska kronor för att göra penningpolitiken ännu mer expansiv. Värdepapperen har värderats till noterade priser. Fördelningen av värdepapper i svenska kronor enligt återstående löptid framgår av tabellen nedan: Över 1 månad, upp , upp till 1 år , upp till 5 år Not 6 Materiella och immateriella anläggningstillgångar Anskaffningsvärde, årets början Omföring till Maskiner och inventarier Anskaffningsvärde, årets slut avskrivningar, årets början avskrivningar, årets slut Anskaffningsvärde, årets början Omföring från byggnader och mark Anskaffningsvärde, årets slut avskrivningar, årets början avskrivningar, årets slut Under posten Byggnader och mark redovisas två fastigheter, huvudkontoret i och kontantförsörjningskontoret i kommun (). Fastigheterna klassificeras som specialenheter och är därför inte skattepliktiga. förvärv avser bland annat it-applikationer om (18). Nedskrivningen avser tillgångar i kontantförsörjningskontoren i och vars verksamhet upphörde . I posten Bokfört värde maskiner och inventarier ingår immateriella anläggningstillgångar i form av applikationssystem med (84). Not 7 Finansiella tillgångar 17 244 aktier à nominellt 5 000 SDR varav är inbetalt Andelsvärde 9 226 (9 226 559,46) 16 aktier (16) à nominellt Centralbanker inom Europeiska centralbankssystemet (ECBS) som inte ingår i Eurosystemet är ålagda att betala in av sin kapitalandel i ECB. kapitalandel uppgår till (2,2729) och ECB:s totala andelskapital till 10 825 007 (10 825 007 069,61). Kapitalandelen baseras på respektive lands BNP och antal invånare och beräknas . Den inbetalda andelen ska täcka vissa administrationskostnader för deltagande i ECBS.