frsrdg · H304ER1 · 2016-03-16 00:00:00 — (SD) uppskattade att rapporten betonade vikten av att hitta balans mellan att garantera yttrandefrihet i enlighet med och kravet på att media visar sig värdig det ansvar som medföljer en sådan frihet. Han höll med om rekommendationen att fortsätta rapportera verkligheten så som den är, även känsliga ämnen som några vill undanhålla samhällsdebatten. Han stödde resolutionens förslag om att avkriminalisera förtal, samt ”rätten att svara” för personer som ansåg sig ha blivit felbehandlande. 2.6.2 Religionsfrihet och att leva tillsammans i ett demokratiskt samhälle Rapport 13851, Resolution , Rekommendation 2080 Hotet från religiös extremism och främlingsfientlighet debatterades vid årets fjärde delsession. Vikten av att stater och företrädare för olika religioner arbetar tillsammans för att främja dialog lyftes fram. Religioner har en grundläggande skyldighet att främja de gemensamma värderingar och principer som ligger till grund för att leva tillsammans. Stater måste sträva efter inkludering och mångfald. Målet ska vara rätten till religionsfrihet och att undvika eventuella begränsningar av denna. Utbildning är nyckeln till att bekämpa okunskap, att bryta ner stereotyper, skapa förtroende och ömsesidig respekt och främja stöd för gemensamma värderingar. borde inrätta en stabil plattform för dialog med höga företrädare för religioner och icke-konfessionella organisationer i syfte att främja engagemang från alla berörda parter. (SD) framförde att religionsfrihet är grundläggande i ett fritt samhälle men att religion inte får användas som svepskäl för att attackera eller ifrågasätta de mänskliga rättigheter som värdesätts i . Hon manade till försvar av religionsfrihet grundad på demokrati och till att ta strid mot religiös extremism, intolerans och förtryck. Vikten av att upprätthålla mottagarländers kulturella arv underströks. 2.6.3 Behovet av att tänka nytt beträffande antidopningsstrategin Rapport 13852, Resolution I resolutionen framförs att dopning underminerar sportetik och förstör bilden av idrott. Trots olika insatser fortsätter dopning av idrottare på hög nivå att öka. Dopning har också ökat inom amatöridrott och idrott som utövas av miljontals ungdomar. Dopning underminerar idrottsetiken och utgör stora risker för folkhälsan samt bidrar till att berika kriminella grupper. För att bekämpa dopning föreslås i resolutionen att pröva nya vägar som t.ex. ökad harmonisering av nationell lagstiftning, ökade utredningsresurser tillgängliga för polismyndigheter med ansvar för att bekämpa dopning, förstärkt polissamarbete, utbildning av specialiserade domare samt ett ökat samarbete mellan myndigheter och idrottsorganisationer och utbyte av information. Medlemsstaterna bör utveckla informations- och upplysningsåtgärder på alla nivåer, och söka samarbeta med idrottsorganisationer. (V) tackade rapportören för en bra rapport och ansåg att argumenten för dopningsförbud kunde sammanfattas med fyra skäl. Dopning är för det första fusk, för det andra är det farligt av medicinska skäl, och för det tredje skadar det idrottens trovärdighet. Vidare kan det vara olagligt. Ökade prioriteringar på det förebyggande arbetet mot dopning, speciellt rörande barn och unga, borde göras. (SD) konstaterade att fler länder måste skriva under de internationella konventioner som föreslår ny lagstiftning och förbättrade sätt att upptäcka dopningsfall. Han lyfte fram behovet av att ändra inställningen till uppdraget att bekämpa narkotika, och den roll som idrott har i våra liv. Vinstintresset inom idrotten behöver tonas ned, och i stället behöver mer etiska och spirituella värderingar uppmärksammas. 2.7 Jämställdhet och icke-diskriminering 2.7.1 Hantering av intolerans och diskriminering i med särskilt fokus på kristna Rapport 13660, Resolution I resolutionen konstateras att religionsfrihet är en grundläggande rättighet och en av grundvalarna för ett demokratiskt och pluralistiskt samhälle. Intolerans och diskriminering på grund av religion eller övertygelse måste fördömas. medlemsstater uppmanades att främja en kultur av samexistens samt att skydda yttrande- och mötesfrihet. En rimlig anpassning för att respektera människors religiösa övertygelser, särskilt på arbetsplatser och inom utbildning, måste göras. Stater måste fördöma och bestraffa hatiska uttalanden och våldshandlingar, inklusive mot kristna. (S) talade för den socialistiska gruppen (SOC) och konstaterade att religion är ett känsligt område och att diskussionerna i kommittén varit omfattande. Till syvende och sidst handlade det om att skapa samhällen där en rimlig anpassning görs för att alla trosuppfattningar ska få en plats, samhällen där vi respekterar varandra trots olika tro och uppfattningar. (SD) betonade vikten av religionsfrihet och skydd av kristna. Kronlid lyfte också fram rätten till samvetsfrihet och välkomnade resolution i frågan. Hon informerade om önskan att införa en samvetsklausul som ger vårdpersonal rätt att vägra medverka vid abort och dödshjälp. 2.7.2 Diskriminering av transsexuella i Rapport 13742, Resolution Rapporten om transsexuella föregicks av en intensiv debatt under den andra delsessionen. I resolutionen konstaterades att transpersoner fortfarande står inför omfattande diskriminering i , t.ex. vad gäller tillgång till arbete, bostäder och hälsovård. De drabbas av mobbning, fysiskt och psykiskt våld samt hatbrott. Allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna förekommer i samband med juridisk könstillhörighet, eftersom dessa förfaranden i de flesta europeiska länder kräver sterilisering och skilsmässa för erkännande. Kunskapen om utmaningar för transpersoner är otillräcklig och behovet av kunskapsspridning stort. I en rekommendation uppmanades medlemsstaternas regeringar att anta relevant lagstiftning. välkomnades de framsteg som gjorts och att diskriminering på grund av könsidentitet nu var förbjudet i flera av medlemsstaterna. På hade ett sådant förbud till och med inkluderats i konstitutionen. (S), som talade för SOC-gruppen, välkomnade rapporten och berättade en historia från sin hemstad om en 63-årig kvinna vid namn ”” som fötts som ””. Först när hon fyllt hade hon vågat ta steget att leva som kvinna. Stigmatisering och fördomar mot transpersoner var omfattande och självmord inte ovanligt. Ansvarsfulla politiker måste vidta åtgärder för att förbättra situationen för denna utsatta grupp. (M) berömde rapportören och informerade om alla de framsteg som gjorts i på området. Han bemötte också den kritik som riktats mot att resolutionen skulle inkräkta på nationell lagstiftning och betonade att mänskliga rättigheter är något som alla medborgare ska åtnjuta och som måste gälla över nationsgränserna. 2.7.3 Igenkännande och förebyggande av neo-rasism Rapport 13809, Resolution I resolutionen konstaterades att en stigande våg av rasism, främlingsfientlighet och intolerans växte fram i , som särskilt drabbade invandrare, muslimer, judar och romer. Den ekonomiska krisen och instabiliteten i och hade bidragit till utvecklingen. Hets mot folkgrupp gav anledning till oro. I resolutionen betonades att politiker borde vara medvetna om effekten av deras ord på den allmänna opinionen och därmed avstå från att använda kränkande eller aggressivt språk om grupper eller kategorier av människor. Rasism är ett komplext fenomen och kampen mot den måste bekämpas på flera fronter. Förutom rättsliga instrument, som syftar till att förbjuda och straffa uttryck för rasism, inklusive hatspråk, måste intolerans bekämpas med hjälp av kulturella och sociala instrument. Utbildning och information måste spela en viktig roll i att utbilda allmänheten att respektera etnisk, kulturell och religiös mångfald. (S) lyfte fram att rasism är ett komplext fenomen som måste bekämpas på flera fronter - rättsligt, socialt och kulturellt. Även om öppen rasism är relativt ovanlig är omedveten rasism vittspridd. Utbildning och information har stor roll i att fostra allmänheten i att respektera den etniska, kulturella och religiösa mångfald som finns. Församlingen måste uppmana na-tionella myndigheter att vara extremt vaksamma. (V) konstaterade att det fanns en ökning av rasism, xenofobi och intolerans i som i synnerhet drabbade immigranter, judar och romer. Civilsamhället hade en viktig roll i arbetet mot rasism genom att bygga broar. Myndigheter och politiska partier måste lagföra rasistiska uttalanden. Det mest effektiva vapnet var att angripa grundorsakerna som bristen på jämställdhet, arbetslöshet och ekonomisk ojämlikhet. Lösningen var politiska beslut som ledde till investeringar i jobb och social välfärd. (SD) var tveksam till rapportens titel. Vad menades med ”neo-rasism”? Hon uppskattade de goda intentionerna, men betonade vikten av rätt ordval. Varje form av rasistiskt, hatiskt eller annat skadligt språk måste undvikas. måste våra samhällen till fullo skydda den mest grundläggande mänskliga rättigheten - rätten till yttrandefrihet i enlighet med samt skyddandet av fria och oberoende medier. Hon menade att delar av rapporten syntes förespråka intrång i dessa rättigheter. 2.7.4 Jämställdhet och delat föräldraansvar: fäders roll Rapport 13870, Resolution I en resolution om jämställdhet och fäders roll vid separationer konstaterades att det skett stora förändringar i och att ansvaret för familjen nu delas mer jämnt mellan kvinnor och män. Men medgavs att lagar, praxis och könsstereotyper om kvinnors och mäns roller ibland orsakar att fäder berövas långsiktiga relationer med sina barn. I resolutionen uppmanades medlemsstaterna att i större utsträckning använda sig av delad vårdnad, vilket ofta är det bästa sättet att bevara kontakten mellan barn och deras föräldrar. Dock måste delad vårdnad användas insiktsfullt, och alltid med tanke på barnets bästa. Också verkställighet av boende- och umgängesbeslut måste tillgodoses bättre i medlemsstaterna. Det betonades att medan föräldrarna visserligen har rättigheter, har de först och främst skyldigheter och ansvar gentemot sina barn. (S) talade för den socialistiska gruppen och konstaterade att rapporten var viktig för diskussionerna om ett mer rättvist och jämställt . Han tackade utskottet för att man drev det som sorgligt nog fortfarande ansågs vara radikala idéer. Han informerade om hur föräldraledigheten i ser ut och välkomnade att rapporten framhöll att barn i enlighet med konventionen om barnets rättigheter har rätt till båda sina föräldrar. (SD) gratulerade till en utmärkt rapport och förklarade att den var av betydande vikt för vårt framtida samhälle i fråga om hur harmoniska våra barn skulle bli. Nissinen lyfte fram att båda föräldrarna behövde vara aktivt involverade rörande barnets omvårdnad och uppväxt redan från början. Han framhöll faderns ofta underskattade roll och uppmanade församlingen att anta den föreslagna resolutionen. Uppföljning och kontroll av att medlemsländernas åtaganden uppfylls är en väsentlig del av verksamhet. Församlingens granskningsutskott har varit verksamt och har till uppgift att kontinuerligt granska att alla medlemsländer respekterar grundläggande principer och uppfyller de åtaganden som gjorts i samband med att landet blivit medlem. En granskning av ett land inleds med ett skriftligt yttrande från två rapportörer som utsetts av utskottet och som ska representera olika politiska grupperingar. En framgångsrik granskning förutsätter samarbetsvilja från det granskade landets och dess myndigheters sida. En granskningsrapport utfärdas och samarbetet får sin konkreta innebörd när landet i fråga inleder ett arbete med att genomföra och tillämpa rekommendationerna. Att rekommendationerna verkligen genomförs följs upp i en postgranskningsdialog mellan landet och utskottet, vilken påbörjas efter att granskningen har avslutats. En sådan dialog pågår mellan utskottet och fyra medlemsländer: , , och . Nio länder är föremål för granskning (, , , och , , , , och ). har utskottet särskilt noga följt utvecklingen i , och . Några länder, särskilt de som stått under granskning , förordar att granskningsförfarandet helt upphör. De flesta länder motsätter sig dock starkt detta eftersom man anser att trovärdighet skulle försvagas. Ett förslag till reform av verksamheten som diskuterats är bl.a. att granskningen ska gälla alla länder, vara tematisk och att kriterierna för hur en granskning beslutas ska ses över. Ett fördjupat samarbete samt en mer enhetlig och effektiv hantering av hela granskningsförfarandet inom olika organ eftersträvas. 2.8.1 Omprövning av den ryska delegationens ackreditering på sakliga grunder Rapport 13685, Resolution I resolution (2014), antagen , deklarerade församlingen att annektering av tydligt stred mot stadgar och de åtaganden som gjorde när landet anslöt sig 1996. Därför beslutade församlingen att temporärt frånta den ryska delegationen dess rösträtt, liksom rätten att vara representerat i presidiet, presidentkommittén och det ständiga utskottet samt rätten att delta i valobservationer. Beslutet skulle gälla till . ifrågasattes därmed som väntat vid den första delsessionens inledning den ryska delegationens ackreditering. Efter intensiva diskussioner i partigrupper, i berörda utskott samt i plenum antogs en resolution med innebörden att godkänna den ryska ackrediteringen men förlänga sanktionerna. Debatten handlade till stor del om balansen mellan vikten av att ha en politisk dialog med och vikten av att upprätthålla trovärdighet. Församlingen förbehöll sig dock rätten att helt suspendera den ryska delegationens deltagande, om inte trappar ner sina aktiviteter i och drar sig tillbaka från . 2.8.2 Behandling av ogiltigförklaringen av den ryska delegationens tidigare ratificerade ackreditering Rapport 13800, Resolution Vid den tredje delsessionen stod åter den ryska delegationens ackreditering på agendan. I resolutionen beklagades bristen på framsteg när det gäller genomförandet av de krav som ställts av församlingen på i resolution (2014) och 2034 (2015). Man beklagade också beslutet av den ryska delegationen att helt avbryta alla officiella kontakter med församlingen fram till slutet av 2015. Detta menade man var ett tydligt avvisande av församlingens erbjudande om dialog och gav upphov till frågor vad gäller den ryska delegationens åtagande att samarbeta, inbegripet uppfyllandet av dess åtaganden och skyldigheter gentemot . I resolutionen betonades att en öppen dialog i god tro var viktig för att finna en varaktig lösning, med utgångspunkt i internationell rätt och principer, på konflikten i östra och den illegala annekteringen av . För att visa på församlingens önskan om en fortsatt dialog valde församlingen att inte heller suspendera den ryska delegationens deltagande men att upprätthålla samtliga de sanktioner som var i bruk. 2.8.3 uppfyllande av åtaganden Rapport 13665, Resolution noterade att var en pålitlig och konstruktiv partner till samt att landet spelade en positiv roll i stabiliseringen av regionen och hade gjort framsteg med att uppfylla sina åtaganden och skyldigheter sedan anslutningen . Landet hade gått framåt i de nyckelfrågor som identifierats av församlingen , nämligen rättsväsendets oberoende, mediesituationen, kampen mot korruption och organiserad brottslighet, minoriteters rättigheter och kampen mot diskriminering samt situationen för flyktingar och internflyktingar. Givet beslutsamhet att fortsätta reformprocessen i samband med förhandlingarna om anslutning till EU, föreslog utskottet att granskningsförfarandet avseende skulle avslutas och att en postgranskningsdialog skulle påbörjas. underströks vikten av implementering av antagen lagstiftning, och att man förväntade sig att landet skulle genomföra rekommenderade reformer före slutet av 2017. Rapport 13739, Resolution I resolutionen beslutades att avsluta postgranskningsdialogen med . , som blev medlem i , är dock skyldigt att genomföra sex återstående anslutningsåtaganden inom ramen för den efterövervakningsdialog som påbörjades . noterade att anslutning till organisationen haft en betydande inverkan på utvecklingen av landets institutioner, och på efterlevnaden av standarder i den nationella lagstiftningen. bevarar sina särdrag och förmånsbehandling ges till monegaskiska medborgare, som representerar av befolkningen, i fråga om bostäder, sysselsättning och sociala förmåner. Mot bakgrund av de framsteg som gjorts föreslogs dock att post-granskningsdialogen avslutas men att församlingen fortsätter att följa utvecklingen. 2.8.5 Demokratiska institutioners funktion i Rapport 13801, Resolution Med tanke på de allmänna val som skulle hållas hade granskningsutskottet undersökt hur de demokratiska institutionerna i fungerar och analyserat framstegen i genomförandet av församlingens rekommendationer . Fokus hade lagts på systemet för maktfördelning, oberoende rättsväsende och valfrågor. I resolutionen välkomnas den fria och öppna processen under valet , men framhålls bristen på genomförande av rekommendationer från vad gäller valets regelverk. Vidare konstateras brister vad gäller domstolsväsendets oberoende och rättvisa rättegångar. Djup oro uttrycks över brist på respekt för de mänskliga rättigheterna. Situationen för människorättsförsvarare har försämrats och repressalier mot oberoende medier ökat. Man efterlyser implementering av domar från i enlighet med resolutionerna från ministerkommittén. Debatten blev delvis hätsk, och den slutliga resolutionstexten innehöll långt starkare skrivningar om brister på området mänskliga rättigheter än ursprungstexten. 2.8.6 Utvecklingen av församlingens granskningsförfarande (–) Rapport 13868, Resolution Den årliga lägesrapporten lades fram inför församlingens fjärde delsession. I rapporten redogjorde granskningsutskottet för utvecklingen mellan . I fokus stod de nio länder som är föremål för ett granskningsförfarande (, , , och , , , , och ), och de fyra länder som är föremål för en postgranskningsdialog (, , och ). I resolutionen uppmanades länderna att uppfylla de åtaganden som ännu inte uppfyllts och de framsteg som gjorts välkomnades. Flera rekommendationer gavs och det framhölls att utvecklingen beträffande deras implementering skulle följas. Man välkomnade att granskningsförfarandet mot övergått i en postgranskningsdialog samt att postgranskningsdialogen med avslutats. Lägesrapporten innehöll också fyra separata granskningsrapporter beträffande länder som inte faller under granskningsförfarandet i strikt bemärkelse (, , och ). 2.9 Arbetsordning, immunitet och institutionella frågor 2.9.1 budget och prioriteringar 2016–2017 – begäran från ministerkommittén om ett yttrande Rapport 13743, Yttrande 288 I yttrandet konstateras att i sina framtida prioriteringar måste hantera en ökning av allvarliga kränkningar av rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna samt ökande ojämlikhet. omfattande reformprocess har syftat till att göra organisationen mer anpassad för de utmaningar som står inför; ändå kan dess effektivitet endast upprätthållas om staternas politiska och ekonomiska åtaganden garanteras. En konsolidering av medlemsländernas offentliga finanser är väsentlig. I yttrandet framförs att beslut att bli en viktig bidragsgivare till budgeten för är ett uppmuntrande tecken som ger organisationen bättre möjlighet att möta utmaningarna. 2.9.2 Utgifter för 2016–2017 Rapport 13744, Resolution I resolutionen konstateras att församlingen ska fortsätta att utföra sina nyckeluppdrag . Principen om noll nominell tillväxt som tillämpas på medlemsstaternas bidrag kommer dock att eventuellt tvinga församlingen att frysa en del av sina personalutgifter. Det faktum att kommer att öka sitt bidrag till budget kan dock innebära ett sätt att undvika detta. Resolutionen betonar att frågan om att öka antalet platser till den turkiska delegationen och att införa turkiska som ett nytt arbetsspråk måste lösas . 2.9.3 Fördelningen av platser i församlingen för Rapport 13782, Resolution , Rekommendation 2072 fastställs antalet representanter i de nationella delegationerna utifrån kriteriet invånarantal. Till följd av en mycket hög befolkningstillväxt har den tredje största befolkningsmängden i . I en resolution som antogs i ett möte i ständiga utskottet konstaterades att antalet tilldelade platser för var för lågt, och församlingen ansåg att det var berättigat att öka antalet representanter från tolv till arton. Kravet från den turkiska delegationen att införa turkiska som arbetsspråk i församlingen kunde också stödjas förutsatt att församlingen inte skulle tvingas bära kostnaderna utan att dessa skulle bäras av det utlovade ökade turkiska bidraget till ordinarie budget fr.o.m. . Valobservation är ett komplement till granskningen av att medlemsländernas åtaganden som medlemmar i fullgörs. Den parlamentariska församlingen har engagerat sig i ett stort antal valobservationsinsatser i framför allt , oftast i samarbete med och . Valobservation sker i olika delar av landet där parlamentarikerna på plats i vallokaler bl.a. observerar valtillfället, förseglingen av röstsedlarna och rösträkningen. Efter samtliga valobservationer skrivs en rapport med åtföljande resolution och ibland rekommendation, och votering sker i samband med delsessionerna eller i det ständiga utskottet. Parlamentariker som valobservatörer bedöms vara av stor politisk betydelse. Den svenska delegationens medlemmar deltog för den parlamentariska församlingens räkning i följande valobservationer : , lokalval : (C) , presidentval : (S) , parlamentsval : (S) och (C) Värt att notera är att observerade 28 deltagare från församlingen, som enda internationella organisation, parlamentsvalet i . Både och hade valt att avstå eftersom man ansåg att förutsättningarna för att korrekt utföra en valobservation saknades. Efter observationen valde både den socialistiska gruppen (SOC) och den förenade europeiska vänstern (UEL) att producera separata, mer kritiska, uttalanden vid sidan om det officiella, eftersom man inte ansåg att detta korrekt återgav de faktiska förhållandena i samband med valet. Den initiala resolutionen efter observationen kritiserades också skarpt och fick revideras innan den kunde antas. Att församlingen genomförde valobservationen ledde till stark kritik från flera människorättsorganisationer som ifrågasatte församlingens trovärdighet. 2.11 Delegationens olika möten Delegationen hade fyra delegationsmöten. Inget sedvanligt möte med den svenska delegationen till för lokala och regionala organ (CLRAE) ägde rum. I samband med sessionerna har delegationen haft gemensamma frukostmöten och ambassadör har bjudit på middag för att informera om verksamheten i ministerkommittén. Vid en middag deltog den svenska domaren i , , och berättade om domstolens verksamhet. Människorättskommissionär skulle deltagit men tvingades ställa in. Delegationen bjöd i samband med den andra delsessionen in , chef vid församlingens sekretariat, till ett lunchmöte i delegationsrummet. Syftet var att ledamöterna skulle ges en detaljerad genomgång av församlingens regelverk och procedurer. hade delegationen, eller delar av denna, i samband med sessionerna möten med nationella delegationer och representanter för olika organisationer. Vid den första delsessionen träffade (S) och (M) parlamentariker från Kosovo. Anledningen var att man från Kosovos sida ville informera om ambitionen att lämna in sin formella ansökan om fullt medlemskap i . Man efterfrågade råd från svensk sida om hur man bäst borde agera för att nå största möjliga stöd för sin ansökan. Vid den tredje delsessionen tog delegationen emot företrädare för MR-organisationerna Human Rights Watch, och för att få information om den förvärrade situationen för de mänskliga rättigheterna i . Vid samma session träffade delegationen företrädare från Polisario för en diskussion om och situationen för de mänskliga rättigheterna i .