frsrdg · H404JO1 · 2016-11-09 00:00:00 — Under verksamhetsåret inspekterades nio arrester och ett förvar. Fem av arrest- inspektionerna var uppföljningar av tidigare inspektioner (, , Ös- tersund, och ). Vid inspektionen av arresten i konstaterade JO Renfors att det har gått JO uppmärksammade att arresten inte hade någon rastgård och att det inte heller fanns något annat arrangemang för att tillgodose de in- tagnas rätt till utomhusvistelse. JO Renfors uttalade att snar- ast måste ta fram en permanent lösning som tillgodoser de intagnas rätt till ut- omhusvistelse och att hon fortsatt ska följa frågan (dnr 3301-2015). JO Renfors uttalade efter inspektionen av arresten i att det inte är godtagbart att en arrest saknar rutiner som säkerställer att nya föreskrifter (PMFS 2015:7, FAP 102-1) om bl.a. överlämnandet av information om den intagnes rättigheter efterlevdes (dnr 387-2016). Med anledning av att förvarstagna vid i inte fick någon skriftlig information om sina rättigheter uttalade JO Renfors att denna brist bör åtgärdas omgående (dnr 843-2016). Ett av JO:s övergripande mål för verksamheten är att främja den internationella spridningen av idén om rättslig kontroll genom oberoende ombudsmannain- stitutioner. I arbetet mot det målet har JO under verksamhetsåret genomfört bl.a. följande aktiviteter. JO har tagit emot 20 besök i samband med vilka JO informerat om sin verk- samhet. Ett av besöken var från (Organisationen för säkerhet och sam- arbete i ) byrå för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR). Besökarna var intresserade av JO:s tillsyn över frågan om försam- lingsfrihet (mötesfrihet) och JO:s klagomålshantering på detta område. T I L L R I K S D A G E N nat besök var från ombudsmannainstitutionen i Kosovo, inom ramen för Euro- parådets projekt Implementation of European Human Rights Standards and the Reform of the in Syftet med besöket var att lära sig om JO:s struktur, mandat och ar- Vidare har justitieombudsmännen och tjänstemän hos JO aktivt deltagit i utländska konferenser och seminarier. Bland annat deltog chefsJO Fura och områdesansvariga föredraganden i det årliga samarbetsseminariet för baltiska ombudsmän i , . genomförde chefsJO Fura och internationella samordna- ren De ett besök i arrangerat av i Besöket innefattade deltagande i de lokala ombudsmännen ( eros) centralorganisation ’s (Federation national de Personeros de ) Assembly i och . kvinnofängelse i och en lokal kvinnoorganisation för fredsarbete (Nar- rar para Vivir) i Nepomuceno, . Möten med den nationella ombudsmannen och representanter för det civila samhället genomfördes också. Slutligen kan nämnas att chefsJO Fura, i egenskap av styrelseledamot, till- sammans med internationella samordnaren , har deltagit i det arbete som utförs av såväl () som IOI:s IOI är en global organisation för samarbete mellan själv- ständiga, huvudsakligen parlamentariska, ombudsmannainstitutioner. betet deltar ca 155 ombudsmannainstitutioner från mer än 90 länder från alla T I L L R I K S D A G E N Bilaga 1 innehåller ärendestatistiken för verksamhetsåret. Bilaga 2 innehåller en förteckning över besvarade lagstiftningsremisser. Bilaga 3 innefattar redovisning av dels framställningar och överlämnanden av beslut till respektive regeringen, dels åtal, anmälningar för vidta- gande av disciplinär åtgärd samt överlämnande av ärenden till annan myndig- het. I bilaga 4 redovisas inspektioner och myndighetsbesök, samråd med riksda- gens konstitutionsutskott samt justitieombudsmännens och vissa tjänstemäns deltagande i konferenser, seminarier och utbildningsverksamhet m.m. inom . Bilaga 5 innehåller en redovisning av JO:s internationella samarbete. Instruktionen i aktuell lydelse finns som bilaga 6. Arbetsordningen i aktuell lydelse finns som bilaga 7. En redogörelse för personalorganisationen under verksamhetsåret finns i bi- laga 8. Bilaga 9 innehåller sakregister. Kritik mot Arbetsförmedlingen som bl.a. brustit i sin kommunicerings- och motiveringsskyldighet i ett ärende om återkallelse av en anvisning till en arbetsmarknadsutbildning (Dnr 2901-2015) Beslutet i korthet: Arbetsförmedlingen skickade en skrivelse till G.A.A. som innehöll dels ett svar på ett klagomål som han hade fört fram, dels ett beslut om återkallelse av hans anvisning till en arbetsmarknadsutbildning. Beslutet om återkallelse fattades utan att G.A.A. fått del av handlingar som låg till grund för beslutet och getts möjlighet att yttra sig över dem. Det har inte kommit fram några omständigheter som inneburit att kommunicering kunde underlåtas. Arbetsförmedlingen kritiseras för sin un- derlåtenhet i detta avseende. Vidare konstaterar JO att det inte tydligt framgår att den skrivelse som skickades till G.A.A. innehåller ett beslut. Det anges inte heller vilken be- stämmelse som beslutet grundades på. Skrivelsen med beslutet är bl.a. mot den bakgrunden svårbegriplig, och de grundläggande kraven på beslutsmo- tivering har inte uppfyllts. Arbetsförmedlingen kritiseras för detta. Myndig- heten kritiseras också för att man inte underrättade G.A.A. om hur han skulle göra om han var missnöjd med beslutet och ville få det överprövat. Utredningen visar att Arbetsförmedlingen i sin handläggning av ärendet om återkallelse av G.A.A:s anvisning brustit såväl i sin kommunicerings- skyldighet som i sin motiverings- och underrättelseskyldighet. Ärendet be- lyser vikten av att Arbetsförmedlingen ser till att förvaltningsrättsliga regler och principer får genomslag i verksamheten. JO ser positivt på det fokus som frågorna har fått inom myndigheten och framhåller att det arbete som pågår med att stärka arbetsförmedlarnas kunskaper om förvaltningsrättslig handläggning är angeläget. I en anmälan till JO förde G.A.A. fram klagomål mot Arbetsförmedlingen, kon- toret . Av anmälan framgick bl.a. följande. fick en anvisning till en arbetsmarknadsutbild- ning. Inom ramen för utbildningen påbörjade han en praktik på ett företag (praktikbolaget). uppgav han för anordnaren av prak- tikplatsen och praktikbolaget att han ville byta praktikplats på grund av vissa händelser som hade inträffat där. Han träffade representanter för anordnaren och praktikbolaget , och man kom överens om att han skulle fortsätta med sin praktik. Situationen förvärrades dock, och lämnade han in ett klagomål till Arbetsförmedlingen. fick han ett brev med bl.a. följande innehåll. A R B E T S M A R K N A D 2016/17:JO1 Svar på klagomål om utbildning Arbetsförmedlingen har läst igenom ditt klagomål på din arbetsmarknads- utbildning och den praktikplats som ingår i den. Arbetsförmedlingen har även läst igenom det underlag som inkommit från utbildningsanordnaren. Arbetsförmedlingen kan konstatera att ni har väldigt olika syn på vad som hänt och att praktikanordnaren inte kunnat se några förutsättningar för att du skulle kunna fortsätta på praktikplatsen efter mötet . Vid uppföljning med utbildningsanordnarens representant […] 2015- 05-12 framkommer att de har bedömt att det inte finns några förutsättningar för dig att fortsätta utbildningen på grund av de händelser som inträffade på praktikplatsen. Arbetsförmedlingen kommer med anledning av det att av- bryta din anvisning till arbetsmarknadsutbildningen. De händelser som ligger till grund för beslutet att avbryta utbildningen är […] följande. Enligt praktikanordnaren har det framkommit att du visat dig ha mycket svårt att ta emot order från yngre personer. Du har vägrat att utföra de arbetsuppgifter som ålagts dig. •Svår att ha kontakt med. Praktikanordnaren har inte kunnat nå dig via telefon och [sms] när det har behövts. uppgav att han inte fått möjlighet att yttra sig över uppgifterna i ärendet innan Arbetsförmedlingen fattade sitt beslut. Han bifogade även ett mejl som han hade skickat till myndigheten där han förde fram syn- punkter på beslutet. Arbetsförmedlingen anmodades att yttra sig över kommuniceringen inför det beslut som fattats, utformningen av beslutet samt hur G.A.A:s synpunkter på beslutet hade hanterats. Arbetsförmedlingen (tf. chefsjuristen ) kom in med ett ytt- rande i vilket bl.a. följande angavs. anvisades en arbetsmarknadspolitisk utbildning till teletekniker med start . Utbildningen som G.A.A. anvisades […] be- stod i dels utbildning, dels praktik. Typiskt sett ingår anordnaren ett eget avtal med olika praktikbolag för att placera de som går utbildningen på praktik. Praktikbolagen ska ha ett rekryteringsbehov och avsikten är att praktiken sedermera ska övergå i en fast anställning hos praktikbolaget. [– – –] I enlighet med 37 § förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspoli- tiska program ska en anvisning återkallas om deltagaren t.ex. inte kan till- godogöra sig programmet på ett tillfredställande sätt, missköter sig eller stör verksamheten. Samma information framkommer på den anvisning G.A.A. undertecknat […] och på så sätt har G.A.A. informerats om villko- ren för utbildningen. Arbetsförmedlingen mottog ett klagomål från G.A.A. och började utreda vad som inträffat. Det framkom då att G.A.A. inte hade förutsättningar att ta del av utbildningen eftersom han misskött sig och stört verksamheten. [– – –] Praktiken avbröts i anledning av [detta]. 2016/17:JO1 A R B E T S M A R K N A D Avståendet av kommunicering inför beslut om återkallelse av den aktuella anvisningen JO har bett Arbetsförmedlingen att särskilt bemöta avstående av kommuni- cering innan beslut. Av daganteckning framgår att an- ordnaren inte kommer kunna ordna ytterligare praktikplats åt G.A.A. och han rekommenderas avbrott av anordnaren. Denna daganteckning har G.A.A. tagit del av. Arbetsförmedlingen får konstatera att G.A.A. har varit informerad om vad som pågått i hans ärende. Det har kontinuerligt förevarit diskussioner med G.A.A. och anordnaren/praktikbolag, ofta för att G.A.A. själv fört sådana diskussioner på tal […]. Det framkommer av flera tidigare daganteckningar och [anordnarens skrivelse] att G.A.A. varit svår att nå. har tagit del av daganteckningar som beskrivit händelseförloppet och att anordnaren re- kommenderat avbrott . har yttrat sig över hand- läggningen i skrivelser, klagomål och vid besök i di- rektservice. Det framgår av daganteckningarna och – vilka G.A.A. tagit del av och – att [en] skrivelse från anordnaren efterfrågats av Arbetsförmedlingen. borde ha förstått att skrivelsen efterfrågats i anledning av att anordnaren rekommenderat avbrott. [– – –] Det kan alltså inte varit oväntat för G.A.A. att återkallelse av anvisningen skulle kunna bli utfallet. Med detta sagt är Arbetsförmedlingen införstådd med skyldigheten att kommunicera enligt 17 § förvaltningslagen. Arbetsförmedlingen är med- veten om att kommunikationsskyldigheten kan motivera kommunicering även i situationer som faller utanför paragrafens giltighetsområde. Arbetsförmedlingen får dessvärre konstatera att G.A.A. inte fått del av anordnarens skrivelse och protokoll […]. Arbetsförmedlingen finner att an- ordnarens skrivelse borde ha kommunicerats med G.A.A. och att han borde fått yttra sig över skrivelsen innan beslut om återkallelse tagits. Arbetsför- medlingen förstår vikten av kommunicering för att utreda eventuella miss- förstånd och för att den sökande ska känna sig involverad. Arbetsförmedlingen kan också nämna att det är ovanligt att en utbild- ning avbryts. Det är få personer som får gå en arbetsmarknadspolitisk ut- bildning och de som får delta är vanligtvis motiverade. I de sällsynta fall avbrott tas så sker det vanligen på den arbetssökandes egen begäran, och den arbetssökande informeras då naturligt om avbrottet och skälen därför. Detta kan i viss mån ha medverkat till att kommuniceringsskyldigheten i detta fall inte beaktats. JO har bett Arbetsförmedlingen att särskilt yttra sig över utformningen av beslutet. Handlingen med rubriken ”Svar på klagomål om utbildning” in- nehåller dels Arbetsförmedlingens svar på ett av G.A.A:s klagomål, dels ett beslut om återkallelse av anvisning med motivering. Arbetsförmedlingen finner att det är olyckligt att svaret på klagomålet och beslutet inte medde- lats i separata handlingar. I daganteckning framgår att arbetsförmedlaren skrivit en e-post till G.A.A. med innebörd att brev med motiveringen gällande av- brott i utbildningen är skickat till honom. Vad avser beslutet får Arbetsför- medlingen konstatera att det beslut som skickats till G.A.A. Innebörden av beslutet hade t.ex. varit tydligare om beslutet haft rubriken ”Beslut” och beslutet borde ha varit försett med en besvärshänvisning i en- lighet med 39–39 a §§ förordningen […] om arbetsmarknadspolitiska pro- gram. Arbetsförmedlingen menar att den motivering som lämnats har varit A R B E T S M A R K N A D 2016/17:JO1 klar och tydlig avseende vad som motiverat återkallelsen. Dock hade moti- veringen kunnat knytas till 37 § förordningen […] om arbetsmarknadspoli- tiska program som utgjort den rättsliga grunden för återkallelsen och som G.A.A. tagit del av när han undertecknade anvisningen. Hur G.A.A:s synpunkter i e-post hanterats JO har särskilt bett Arbetsförmedlingen yttra sig [om] hur G.A.A:s syn- punkter framställda i e-post hanterats. [Arbetsför- medlingen] har uppgett att –, som G.A.A:s klagomål utreddes, mottog Arbetsför- medlingen en stor mängd e-post från G.A.A. och flera e-post . Många e-post var likalydande. Arbetsförmedlingen har varit an- gelägen att försökt hjälpa G.A.A. och svara på hans klagomål. I den mån G.A.A. inte varit nöjd med svaren har han hänvisats till Arbetsför- medlingen kundrelationer i enlighet med den rutin som finns utformad för klagomål. E-posten har G.A.A. alltså skickat efter att han haft omfattande skriftväxling med Arbetsförmedlingen där han framställt en rad klagomål och synpunkter. Arbetsförmedlingen uppfattade G.A.A:s e-post som ett klagomål och svarade på e-posten med hänvisning till Arbetsförmedlingen kundrelationer […]. Arbetsförmedlingen har som nämnts funnit att beslutet borde innehållit en besvärshänvisning, och har i efterhand övervägt om e-posten skulle kunna förstås som en begäran om omprövning av beslutet. Arbetsförmedlingen finner att det inte går att utläsa att e-posten varit avsedd som en begäran om omprövning, men finner att Arbetsförmedlingen borde tagit ett större an- svar att utreda om så var fallet, eller vad G.A.A. menade i e-posten. För att försöka läka de brister som förekommit har [Arbetsförmedlingen] underrättats om att anordnarens skrivelse och protokoll […] ska skickas till G.A.A. Därutöver ska kontoret utreda huruvida G.A.A. avsett begära omprövning av beslutet i sin e-post , och i annat fall upplysa honom om möjligheten att begära omprövning med be- aktande av 24 § andra stycket förvaltningslagen […]. [– – –] Arbetsförmedlingen genomgår ett omfattande ut- vecklingsarbete med fokus på god förvaltning. Grunder i förvaltningsrätt, inklusive kommuniceringsskyldigheten och utformningen av beslut, ingår som en del i introduktionsutbildningen som alla nyanställda genomgår. uppmärksammar att det finns ett behov av ytterligare ut- bildningsinsatser och Arbetsförmedlingen planerar att genomföra ett ”kom- petenslyft” i myndigheten. Det finns i myndigheten fokus på att stärka ar- betsförmedlarnas kunskaper om förvaltningsrättslig handläggning. I ett beslut anförde JO Renfors följande. återkallar en anvisning till en arbetsmarknadsutbild- ning får det bl.a. ekonomiska konsekvenser för den enskilde. 2016/17:JO1 A R B E T S M A R K N A D innebär myndighetsutövning och ställer stora krav på en rättssäker handlägg- ning. Min granskning har inte avsett Arbetsförmedlingens beslut att återkalla G.A.A:s anvisning till arbetsmarknadsutbildningen . Utred- ningen har i stället varit inriktad på om de uppgifter som tillförts ärendet kom- municerats med G.A.A. i nödvändig omfattning, hur beslutet utformats samt hur G.A.A:s synpunkter på beslutet har hanterats. Ett ärende får inte avgöras utan att den som är sökande, klagande eller annan part har underrättats om en uppgift som har tillförts ärendet genom någon annan än honom eller henne själv och han eller hon har fått tillfälle att yttra sig över den, om ärendet avser myndighetsutövning mot någon enskild. Myndigheten får dock i särskilt angivna undantagsfall avgöra ärendet utan att detta har skett, bl.a. om avgörandet inte går parten emot, om uppgiften saknar betydelse eller om det av någon annan anledning är uppenbart obehövligt. Myndigheten be- stämmer om underrättelsen ska ske muntligt, genom vanligt brev, genom del- givning eller på något annat sätt. (Se 17 § förvaltningslagen.) Myndigheternas s.k. kommuniceringsskyldighet är en av de viktigaste ga- rantierna för materiellt riktiga avgöranden och för en myndighetsutövning som den enskilde kan känna förtroende för. Det är därför grundläggande att myn- dighetens avgörande grundas endast på material som parten fått ta del av och getts tillfälle att yttra sig över. JO 1994/95 s. 386, dnr 3917-1993, JO 2009/10 s. 351, dnr 1382-2007 och JO:s beslut , dnr 6563- 2013.) Av utredningen framgår att G.A.A. lämnade in ett klagomål på sin praktik- plats till Arbetsförmedlingen . Myndigheten tog därefter kon- takt med anordnaren som lämnade in en skrivelse med en beskrivning av hur praktiken hade fungerat från anordnarens synvinkel. Till skrivelsen bifogades ett protokoll från ett möte som man hade haft med G.A.A. Det kan konstateras att Arbetsförmedlingen fattade beslutet om att återkalla G.A.A:s anvisning till arbetsmarknadsutbildningen utan att han fått del av de ovannämnda handlingarna och getts möjlighet att yttra sig över dem. Det har inte kommit fram några omständigheter som inneburit att kom- municering kunde underlåtas. skulle därför ha getts tillfälle att yttra sig över uppgifterna i handlingarna från anordnaren innan beslutet fattades. ska kritiseras för sin underlåtenhet i detta avseende. Motivering och utformning av beslut Ett beslut genom vilket en myndighet avgör ett ärende ska innehålla de skäl som har bestämt utgången, om ärendet avser myndighetsutövning mot någon enskild. Skälen får dock utelämnas helt eller delvis bl.a. om beslutet inte går någon part emot eller om det av någon annan anledning är uppenbart obehövligt att upplysa om skälen. (Se 20 § första stycket förvaltningslagen.) A R B E T S M A R K N A D 2016/17:JO1 Motiveringsskyldigheten syftar bl.a. till att garantera att myndigheterna prö- var sina ärenden på ett sakligt och enhetligt sätt. En klargörande motivering ökar också förståelsen för beslutet och gör det lättare för parten att bedöma om det lönar sig att begära omprövning eller överklaga, och för den högre instansen att bedöma beslutets riktighet. För att en beslutsmotivering ska fylla sitt syfte måste vissa grundläggande krav vara uppfyllda. Det ska t.ex. framgå vilka rätts- regler som har tillämpats. Det ska också gå att förstå vad som har varit avgö- rande för utgången i det enskilda fallet. Vidare gäller att myndigheterna ska sträva efter att uttrycka sig lättbegripligt (7 § förvaltningslagen). Arbetsförmedlingen har uppgett att handlingen med rubriken klago- mål om utbildning som var daterad innehöll dels Arbetsför- medlingens svar på ett klagomål som G.A.A. fört fram, dels ett beslut om åter- kallelse av hans anvisning till en arbetsmarknadsutbildning. Utformningen av handlingen är svårbegriplig. Det framgår inte att handlingen innehåller två olika delar, och det har inte tydligt angetts att den innehåller ett beslut. Vid myndigheters beslutsfattande är det av stor vikt att beslutshandlingen utformas på ett sätt som inte kan missuppfattas. angett borde svaret på klagomålet och beslutet ha meddelats i separata handlingar med tyd- liga rubriker. I den handling som skickades till G.A.A. anges vidare att hans anvisning till arbetsmarknadsutbildningen avbryts. Det anges emellertid inte vilken bestäm- melse som tillämpats, och någon sådan åtgärd – avbrytande av en anvisning – finns inte i förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. En- ligt Arbetsförmedlingen innebar beslutet i själva verket att anvisningen åter- kallades med stöd av 37 § i förordningen. De angivna bristerna innebär väsent- liga svårigheter för både den enskilde och andra att förstå vilket beslut som har fattats och bedöma om det är korrekt. Sammanfattningsvis har den skrivelse med beslut som skickades till G.A.A. varit svårbegriplig, och de grundläggande kraven på beslutsmotivering har inte varit uppfyllda. Arbetsförmedlingen ska kritiseras för detta. Underrättelse om beslut m.m. En sökande, klagande eller annan part ska som huvudregel underrättas om in- nehållet i det beslut genom vilket myndigheten avgör ärendet, om detta avser myndighetsutövning mot någon enskild. En underrättelse om myndighetens be- slut ska också ge besked om hur parten kan överklaga beslutet, om detta går parten emot och kan överklagas. (Se 21 § första och andra styckena förvalt- ningslagen.) I vissa fall har möjligheten att vända sig till en överordnad instans villkorats av att parten först begär att beslutsmyndigheten ska ompröva sitt beslut. Även om det i ett sådant fall endast är möjligt att överklaga omprövningsbeslutet, bör beslutet innehålla eller följas av en upplysning om möjligheten att begära om- prövning. (Se och , Förvaltningslagen med kommentarer, tredje uppl. Arbetsförmedlingens beslut enligt förordningen om arbetsmarknadspoli- tiska program ska omprövas hos myndighetens centrala enhet för omprövning, 2016/17:JO1 A R B E T S M A R K N A D om det begärs av den som beslutet gäller. Ett omprövningsbeslut av ett beslut om att återkalla en anvisning av det slag som är aktuellt här får överklagas till domstol. (Se 37, 39 och 39 a §§ förordningen om arbetsmarknadspolitiska pro- gram.) Arbetsförmedlingens beslut går G.A.A. emot, och det är ett beslut som efter omprövning kan överklagas. Arbetsförmedlingen skulle därför ha underrättat G.A.A. om hur han skulle göra om han inte var nöjd med beslutet och ville få det överprövat. Arbetsförmedlingen ska kritiseras för att myndigheten inte har fullgjort sin underrättelseskyldighet. När det gäller G.A.A:s mejl till Arbetsförmedlingen i vilket han förde fram vissa synpunkter på det aktuella beslutet, har Arbetsför- medlingen uppgett att man uppfattade mejlet som ett klagomål och svarade på det genom att hänvisa honom till Arbetsförmedlingen kundrelationer. Med hän- syn till de kritiska synpunkter G.A.A. förde fram i mejlet ligger det enligt min mening nära till hands att uppfatta mejlet som en begäran om omprövning. Un- der alla förhållanden borde Arbetsförmedlingen ha utrett vad G.A.A. avsåg med mejlet, och myndigheten kan inte undgå kritik för att man underlät detta. Utredningen visar att Arbetsförmedlingen i sin handläggning av ärendet om återkallelse av G.A.A:s anvisning till en arbetsmarknadsutbildning inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt förvaltningslagen. Myndigheten har brustit så- väl i sin kommuniceringsskyldighet som i sin motiverings- och underrättelse- skyldighet. Ärendet belyser vikten av att Arbetsförmedlingen ser till att förvalt- ningsrättsliga regler och principer får genomslag i myndighetens verksamhet. Arbetsförmedlingen har i sitt yttrande till JO uppgett att man genomför ett omfattande utvecklingsarbete med fokus på god förvaltning. I introduktionsut- bildningen för alla nyanställda ingår grunder i förvaltningsrätt, och man plane- rar att genomföra ytterligare utbildningsinsatser för att stärka arbetsförmedlar- nas kunskaper om förvaltningsrättslig handläggning. Vid ett besök på har jag fått en redovisning av det arbete som pågår av generaldirektören och hans medarbetare. Åtgärderna är angelägna, och jag ser positivt på det fokus som frågorna har fått inom myndigheten. Underlåtenhet att komplettera utredningen i ett vårdnadsmål med uppgifter som framkommit efter huvudförhandlingen m.m. (Dnr 5504-2014) Beslutet i korthet: Efter huvudförhandlingen i ett vårdnadsmål fick rättens ordförande ett samtal från kommunen.