frsrdg · H304RS6 · 2016-06-14 00:00:00 — Registrering av gåvor till riksdagsledamöter och registrering av vissa skulder m.m. I framställningen föreslås en ny lag om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter. Förslaget gör det möjligt för att föra ett register med uppgifter om riksdagsledamöters mottagna gåvor. Förslaget innebär bl.a. att en ledamot som huvudsakligen på grund av utövandet av sitt ledamotsuppdrag tar emot en gåva ska anmäla detta för registrering i ett gåvoregister. Detta gäller dock inte om gåvan saknar eller har ett obetydligt ekonomiskt värde. Gåvorna är avsedda för och tillhör staten. Anmälan ska göras skriftligen till senast efter att gåvan har tagits emot. De uppgifter som ska få registreras och behandlas är bl.a. namn på den ledamot som har tagit emot gåvan, namn på den som har skänkt och överlämnat gåvan, när och i vilket sammanhang gåvan togs emot och vilken sorts föremål gåvan är. Vidare föreslås vissa hanteringsregler när det gäller gåvorna. Vidare föreslås ändringar i lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen. Ändringarna innebär bl.a. att en ledamots skulder, borgensåtaganden och andra åtaganden som hänför sig till verksamhet eller ekonomiska intressen i företag och föreningar, fastighetsinnehav i form av näringsverksamhet och inkomstbringande självständig verksamhet ska anmälas och registreras. Det tydliggörs också att talmannen omfattas av bestämmelserna. Slutligen föreslås en ny tilläggsbestämmelse i riksdagsordningen som hänvisar till att det finns bestämmelser om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter i den nya lagen. Riksdagsstyrelsen bedömer att kostnaderna kan finansieras inom ramen för de befintliga anslagen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut4 2.1 Förslag till lag om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter5 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen8 2.3 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen13 3 Ärendet och dess beredning14 4.1 Rapporten från Greco15 4.2 Den parlamentariska arbetsgruppens förslag15 5 Registrering av skulder17 5.1.1 Lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen17 5.1.2 riksdagsbehandling av registrering av skulder i Sverige18 5.1.4 Reglering i av ledamöternas bindningar19 5.2 Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag21 5.2.1 Vissa skulder m.m. ska registreras21 5.2.3 Underrättelse till borgenärer27 5.2.4 Vissa redaktionella ändringar28 6 Registrering av riksdagsledamöters mottagna gåvor30 6.2 Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag40 6.2.1 En ny lag om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter40 6.2.2 Lagens syfte och tillämpningsområde45 6.2.3 Förhållandet till personuppgiftslagen48 6.2.5 Ändamålen med behandling av personuppgifter50 6.2.6 Anmälan, äganderätt och förhållandet till insynslagen58 6.2.7 Den registrerades inställning till personuppgiftsbehandlingen63 6.2.8 Innehållet i registret65 6.2.9 Rättelse och skadestånd67 6.2.10 Hantering av gåvor68 6.2.13 Ny tilläggsbestämmelse i riksdagsordningen72 9.1 Förslag till lag om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter75 9.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen81 9.3 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen84 1 Förslag till riksdagsbeslut antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter lag om ändring i lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen lag om ändring i riksdagsordningen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: , ordförande, (S), (M), (S), (M), (S), Per Ramhorn (SD), (M), (S), (C) och (MP). 2.1 Förslag till lag om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter Härigenom föreskrivs följande. 1 § Syftet med denna lag är att göra det möjligt för att behandla personuppgifter för att på ett ändamålsenligt sätt föra ett register med information om riksdagsledamöters mottagna gåvor och att skydda den enskildes personliga integritet vid sådan behandling. Register över mottagna gåvor 2 § får med hjälp av automatiserad behandling föra ett register med uppgifter om riksdagsledamöters mottagna gåvor (gåvoregistret). 3 § Denna lag gäller vid behandling av personuppgifter för att föra ett register med information om riksdagsledamöters mottagna gåvor. Lagen gäller för sådan behandling av personuppgifter som är helt eller delvis automatiserad eller om personuppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. 4 § Bestämmelserna i denna lag gäller även för talmannen i hans eller hennes uppdrag och samtliga ersättare som utövar uppdrag som ledamot. 5 § Personuppgiftslagen (1998:204) gäller vid behandling av personuppgifter, om inte annat följer av denna lag. 6 § är personuppgiftsansvarig för den behandling av personuppgifter som myndigheten utför enligt denna lag. 7 § får föra gåvoregistret och där behandla personuppgifter om det är nödvändigt för att ge samlad information om de gåvor som riksdagsledamöter tar emot huvudsakligen på grund av utövandet av sitt ledamotsuppdrag. Personuppgifterna får också behandlas av om det är nödvändigt för att fullgöra myndighetens uppgiftslämnande som sker i överensstämmelse med lag. I övrigt gäller 9 § första stycket d och andra stycket personuppgiftslagen (1998:204). 8 § En ledamot som tar emot en gåva huvudsakligen på grund av utövandet av sitt ledamotsuppdrag ska anmäla detta för registrering i ett gåvoregister. Detta gäller dock inte om gåvan saknar eller har ett obetydligt ekonomiskt värde. Anmälan ska göras skriftligen till senast efter att gåvan har tagits emot. 9 § En ledamot ska vid anmälningstillfället till registret anmäla de uppgifter som anges i 11 § 1–4. 10 § Behandling av personuppgifter som är tillåten enligt denna lag får utföras även om den registrerade motsätter sig den. 11 § Av registret ska framgå namn på den ledamot som tagit emot gåvan namn på den som har skänkt gåvan och i förekommande fall uppgift om namn på den som har överlämnat gåvan när och i vilket sammanhang gåvan togs emot vilken sorts föremål gåvan är om gåvan har gallrats. Varje gåva som antecknas i registret ska ges ett löpnummer. Gåvan ska, när det är möjligt, märkas med detta nummer. 12 § Bestämmelserna i 28 och 48 §§ personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse och skadestånd tillämpas på motsvarande sätt vid behandling av personuppgifter i strid med denna lag. Hantering och förvaring av gåvor 13 § Gåvor som en ledamot tagit emot och som registrerats enligt 8 § ska förvaras eller placeras på sådant sätt att de bäst kan användas i verksamhet. Inventering och gallring av gåvorna 14 § Alla gåvor som är antecknade i registret ska regelbundet inventeras. Gåvor får gallras ut tidigast efter att de togs emot. Om det finns särskilda skäl kan en gåva dock gallras ut tidigare. får fatta beslut om gallring. 15 § får meddela föreskrifter om hanteringen av gåvorna. 16 § beslut i en fråga om rättelse enligt 12 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Andra beslut enligt denna lag får inte överklagas. Denna lag träder i kraft . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen dels att 2, 8 och 10 §§ ska ha följande lydelse, dels att rubrikerna närmast före 10, 13, 14 och 15 §§ ska sättas närmast före 8, 11, 13 respektive 14 §§, dels att rubriken närmast efter 11 § ska sättas närmast före 10 §. Vad som sägs i lagen om ledamot gäller även beträffande ersättare för talman eller för statsråd samt annan ersättare som utövar uppdrag som ledamot och som beräknas tjänstgöra i följd. Vad som sägs i lagen om ledamot gäller även talmannen samt samtliga ersättare som utövar uppdrag som ledamot och som beräknas tjänstgöra i följd. Registret ska innehålla uppgifter om namn, partibeteckning och valkrets beträffande ledamöter som har gjort anmälan om registrering. För varje ledamot ska följande uppgifter registreras: Art av åtagande eller ekonomiskt intresse Uppgifter som ska registreras Innehav av aktier i ett aktiebolag, andel i ett handelsbolag eller en ekonomisk förening utom bostadsrättsförening samt andel i en motsvarande utländsk juridisk person, om värdet av aktierna eller andelen beträffande varje bolag eller förening eller motsvarande juridiska person vid anmälningstillfället överstiger två prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. Med aktier jämställs sådana finansiella instrument som berättigar till förvärv av aktier. Bolagets, föreningens eller den utländska juridiska personens namn. Ägande, helt eller delvis, av näringsfastighet enligt 2 kap. 14 § inkomstskattelagen (1999:1229). Avlönad anställning som inte är av endast tillfällig karaktär. Befattningens art samt arbetsgivarens namn. Avtal av ekonomisk karaktär med tidigare arbetsgivare, såsom avtal om löne- eller pensionsförmån eller annan förmån som utgår under tid som omfattas av uppdraget som riksdagsledamot. Avtalets art och arbetsgivarens namn. Avtal av ekonomisk karaktär med en arbetsgivare eller uppdragsgivare, även om avtalet får effekt först efter det att uppdraget som riksdagsledamot har upphört. Avtalets art och arbetsgivarens eller uppdragsgivarens namn. Inkomstbringande självständig verksamhet som bedrivs vid sidan av uppdraget som riksdagsledamot. Arten av verksamhet samt i förekommande fall namnet på den juridiska person i vilken verksamheten bedrivs. Styrelseuppdrag och uppdrag som revisor i aktiebolag, handelsbolag, ekonomisk förening eller motsvarande utländsk juridisk person. Uppdragets art samt bolagets, föreningens eller den utländska juridiska personens namn. Styrelseuppdrag och uppdrag som revisor i en ideell förening som har till syfte att främja medlemmarnas ekonomiska intressen, i en stiftelse som bedriver rörelse eller annan ekonomisk verksamhet eller i en motsvarande utländsk juridisk person. Uppdragets art samt föreningens, stiftelsens eller den utländska juridiska personens namn. Statligt, primärkommunalt och landstingskommunalt uppdrag som inte är av endast tillfällig karaktär. Uppdragets art och uppdragsgivarens namn. Stadigvarande materiell förmån samt sekreterar- eller utredningshjälp som inte har betalats av ledamoten själv och som har anknytning till uppdraget som riksdagsledamot. Arten av förmån samt den som har bekostat den. Uppgifterna i registret ska vara offentliga. Registret ska innehålla uppgifter om namn, partibeteckning och valkrets beträffande ledamöter som har gjort anmälan om registrering. För varje ledamot ska följande uppgifter registreras: Art av åtagande eller ekonomiskt intresse Uppgifter som ska registreras Innehav av aktier i ett aktiebolag, andel i ett handelsbolag eller en ekonomisk förening utom bostadsrättsförening samt andel i en motsvarande utländsk juridisk person, om värdet av aktierna eller andelen beträffande varje bolag eller förening eller motsvarande juridiska person vid anmälningstillfället överstiger två prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. Med aktier jämställs sådana finansiella instrument som berättigar till förvärv av aktier. Bolagets, föreningens eller den utländska juridiska personens namn. Ägande, helt eller delvis, av näringsfastighet enligt 2 kap. 14 § inkomstskattelagen (1999:1229). Avlönad anställning som inte är av endast tillfällig karaktär. Befattningens art samt arbetsgivarens namn. Avtal av ekonomisk karaktär med tidigare arbetsgivare, såsom avtal om löne- eller pensionsförmån eller annan förmån som utgår under tid som omfattas av uppdraget som riksdagsledamot. Avtalets art och arbetsgivarens namn. Avtal av ekonomisk karaktär med en arbetsgivare eller uppdragsgivare, även om avtalet får effekt först efter det att uppdraget som riksdagsledamot har upphört. Avtalets art och arbetsgivarens eller uppdragsgivarens namn. Inkomstbringande självständig verksamhet som bedrivs vid sidan av uppdraget som riksdagsledamot. Arten av verksamhet samt i förekommande fall namnet på den juridiska person i vilken verksamheten bedrivs. Styrelseuppdrag och uppdrag som revisor i aktiebolag, handelsbolag, ekonomisk förening eller motsvarande utländsk juridisk person. Uppdragets art samt bolagets, föreningens eller den utländska juridiska personens namn. Styrelseuppdrag och uppdrag som revisor i en ideell förening som har till syfte att främja medlemmarnas ekonomiska intressen, i en stiftelse som bedriver rörelse eller annan ekonomisk verksamhet eller i en motsvarande utländsk juridisk person. Uppdragets art samt föreningens, stiftelsens eller den utländska juridiska personens namn. Statligt, primärkommunalt och landstingskommunalt uppdrag som inte är av endast tillfällig karaktär. Uppdragets art och uppdragsgivarens namn. Stadigvarande materiell förmån samt sekreterar- eller utredningshjälp som inte har betalats av ledamoten själv och som har anknytning till uppdraget som riksdagsledamot. Arten av förmån samt den som har bekostat den. Skulder, borgensåtaganden och andra åtaganden som hänför sig till verksamhet eller ekonomiska intressen enligt 1, 2 och 6. Anmälan behöver endast göras för en skuld eller ett åtagande som vid anmälningstillfället överstiger två prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. Arten av skuld eller åtagande och vilken verksamhet eller vilket intresse enligt 1, 2 och 6 som skulden eller åtagandet hänför sig till samt borgenärens namn. Uppgifterna i registret ska vara offentliga. Innan anmälda uppgifter får registreras ska i förekommande fall enskilda och juridiska personer samt offentliga organ som avses i 8 § andra stycket 3–5, 7, 8 eller 10 beredas tillfälle att yttra sig över uppgifter som berör dem. Om ett sådant yttrande innehåller en erinran mot en lämnad uppgift, ska riksdagsledamoten beredas tillfälle att ändra eller komplettera sin anmälan. Innan anmälda uppgifter får registreras ska i förekommande fall enskilda och juridiska personer samt offentliga organ som avses i 8 § andra stycket 3–5, 7, 8, 10 eller 11 ges tillfälle att yttra sig över uppgifter som berör dem. Om ett sådant yttrande innehåller en invändning mot en lämnad uppgift, ska riksdagsledamoten ges tillfälle att ändra eller komplettera sin anmälan. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs att det i riksdagsordningen ska införas en ny tilläggsbestämmelse 5.2.2 och närmast före tilläggsbestämmelsen 5.2.2 en ny rubrik av följande lydelse. Registrering och hantering av gåvor Bestämmelser om registrering och hantering av gåvor mottagna av ledamöter finns i lagen (2016:000) om registrering och hantering av gåvor mottagna av riksdagsledamöter. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning i en rapport om rekommenderade organ mot korruption (Gruppen av stater mot korruption, Group of States against Corruption, Greco) bl.a. att inför en uppförandekod för riksdagsledamöter och att redovisningen av ledamöternas ekonomi och regleringen av de gåvor som de mottar utökas. Med anledning av Grecos rapport tillsattes en parlamentarisk arbetsgrupp. Arbetsgruppen har föreslagit en uppförandekod som består av flera delar. Arbetsgruppen föreslog bl.a. att för att uppförandekoden ska kunna tillämpas fullt ut krävs dels ändringar i lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen, dels en ny lag om införandet av ett gåvoregister för riksdagsledamöter. Talmannen skickade arbetsgruppens förslag på remiss till partigrupper . beslutade att rikta ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om behovet av att utreda och ta fram förslag på dels en lag om registrering av gåvor till riksdagsledamöter, dels en ändring i lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen med innebörden att även vissa skulder ska registreras i det s.k. ekonomiska registret. beslutade riksdagsstyrelsen att uppdra åt riksdagsdirektören att låta utreda och ta fram förslag i enlighet med tillkännagivandet. En promemoria med lagförslag har tagits fram och beretts inom . Förslagen i promemorian har remissbehandlats. Remissinstanser har varit Datainspektionen, , , Justitiekanslern, , Kammarrätten i , , , ombudsmän, , , , , , , (), och partigrupper. 4.1 Rapporten från Greco har behandlat ett antal motioner om etik i politiken för att säkra tilltron till det politiska systemet. På olika grunder har avslagit motionerna. Frågorna fick dock förnyad aktualitet genom en rapport från organ mot korruption (Gruppen av stater mot korruption, Group of States against Corruption, Greco). Greco bildades som en del av med syfte att bevaka de principer organisa–tionen satt upp för att bekämpa korruption, och för att stärka ländernas möjligheter att motarbeta korruption. Arbetsmetoden bygger på ömsesidig utvärdering medlemsländerna emellan och utmynnar i landspecifika rapporter med rekommendationer. Det sista steget i en utvärderingsomgång är att Greco uttalar sig om de åtgärder länderna har vidtagit för att följa Grecos rekommendationer. Greco genomförde en utvärdering av svenska förhållanden med fokus på förebyggande av korruption bland svenska parlamentsledamöter, domare och åklagare. Greco granskade bl.a. etiska regler och anvisningar samt redogörelser för ekonomiska intressen och åtaganden för dessa grupper. I rapporten om framför Greco bl.a. att rankas som ett av de minst korrupta länderna i världen och att allmänhetens uppfattning historiskt sett har varit att graden av korruption i är mycket låg. I rapporten rekommenderas att inför en uppförandekod för riksdagsledamöterna. Greco konstaterar att det i finns en stark parlamentarisk tradition av att politiska partier ges stort utrymme för självreglering, men att partiernas intressen, värderingar och behov kan skilja sig från . Uppförandekoden är inte tänkt att ersätta befintlig lagstiftning; den ska enligt Greco i stället komplettera och förtydliga det regelverk som redan finns. I rapporten rekommenderar Greco även att regelverket om jäv förtydligas och utökas, att redovisningen av ledamöternas ekonomi och regleringen av gåvor som ledamöterna mottar utökas samt att åtgärder vidtas för att säkerställa och kontrollera att det nuvarande och framtida regelverket om jäv, gåvor och redovisning av ekonomiska intressen upprätthålls. 4.2 Den parlamentariska arbetsgruppens förslag En arbetsgrupp inom tillsattes med uppdraget att utreda förutsättningarna för att införa en uppförandekod för riksdagsledamöter och ge förslag på en sådan kod. överlämnade arbetsgruppen sin slutrapport, ett förslag till uppförandekod för riksdagsledamöter, (dnr 882-2014/15) och en vägledning till uppförandekoden till talmannen. Förslaget till uppförandekod består av flera delar: uppförandekodens inledning, uppförandekoden om jäv, uppförandekoden om det ekonomiska registret, uppförandekoden om mutor och gåvor och uppförandekoden om upprätthållande och sanktioner. I slutrapporten framhålls att det krävs två lagändringar för att uppförandekoden ska kunna tillämpas fullt ut. Den ena avser ett tillägg till lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen med innebörden att även vissa skulder ska vara registreringspliktiga. Den andra avser införandet av ett gåvoregister för ledamöter. pågick s.k. trepartssamtal mellan kommissionen, och Europeiska unionens råd för att slutföra arbetet med EU:s dataskyddsreform. träffades en överenskommelse om bl.a. en generell dataskyddsförordning och antogs förordningen av . Förordningen publicerades i EU:s officiella tidning och ska tillämpas fr.o.m. . I promemoria föreslås att den nya lagen och lagändringarna ska träda i kraft , och att de därför bör vara anpassade till gällande rätt på persondataskyddsområdet, dvs. till personuppgiftslagen (1998:204). 5 Registrering av skulder 5.1.1 Lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen Av 1 § i lagen framgår att ska inrätta och föra ett register för det ändamål som anges i 5 § och som är att ge en samlad information om riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen i den omfattning som är motiverad av ett befogat allmänt intresse. Av 2 § framgår att vad som sägs i lagen om ledamöter även gäller ersättare för talmannen eller för statsråd samt andra ersättare som utövar uppdrag som ledamöter och som beräknas tjänstgöra i följd. I 3 och 4 §§ finns bestämmelser om att registrering görs efter anmälan av riksdagsledamot och att en ledamot vid anmälningstillfället ska anmäla relevanta uppgifter om sådana förhållanden som anges i 8 §. Av 4 § andra stycket framgår att en ledamot som inte har något sådant åtagande eller intresse som avses i 8 § ska anmäla detta till registret. I 6 och 7 §§ finns bestämmelser om när och hur en anmälan ska göras. Av 8 § första stycket framgår att registret ska innehålla uppgifter om namn, partibeteckning och valkrets för ledamöter som har gjort anmälan om registrering. I andra stycket anges arten av åtaganden och de ekonomiska intressen som ska registreras. Det är intressen i företag (t.ex. aktieinnehav) om värdet av aktierna i varje bolag vid anmälningstillfället överstiger två prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken (p. 1), ägande av näringsfastighet (p. 2), avlönad anställning som inte är av endast tillfällig karaktär (p. 3), avtal av ekonomisk karaktär med tidigare arbetsgivare såsom avtal om löne- eller pensionsförmån eller annan förmån som betalas ut under tid som omfattas av uppdraget som riksdagsledamot (p. 4), avtal av ekonomisk karaktär med en arbetsgivare eller uppdragsgivare, även om avtalet får effekt först efter det att uppdraget som riksdagsledamot har upphört (p. 5), inkomstbringande självständig verksamhet som bedrivs vid sidan av uppdraget som ledamot (p. 6), olika styrelseuppdrag och statliga eller kommunala uppdrag som inte är av endast tillfällig karaktär samt vissa förmåner (p. 7–10). Av 8 § tredje stycket framgår att uppgifterna i registret ska vara offentliga. I 10 § finns en bestämmelse om att innan anmälan får registreras ska i förekommande fall enskilda och juridiska personer samt offentliga organ som avses i 8 § andra stycket ges tillfälle att yttra sig över uppgifter som berör dem. Av 12 § framgår att talmannen vid ett sammanträde ska meddela att en ledamot inte har fullgjort skyldigheten att anmäla uppgifter till registret enligt 6 och 7 §§. I 13–15 §§ finns bestämmelser om sökbegrepp, när uppgifterna ska utgå ur registret och om arkivering. I 16 § anges att bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse och skadestånd ska tillämpas vid behandling av personuppgifter enligt lagen. Av 17 § följer att ett beslut av i en fråga om rättelse enligt 16 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol, att vid överklagande till kammarrätten krävs prövningstillstånd och att andra beslut enligt lagen inte får överklagas. 5.1.2 riksdagsbehandling av registrering av skulder i Lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen trädde i kraft (skr. 1995/96:RFK2, bet. 1995/96:KU13, rskr. 1995/96:240). Registret syftar till att ge samlad information om ledamöters åtaganden och ekonomiska intressen i den omfattning som är motiverad av ett befogat allmänt intresse.