frsrdg · H304RJ1 · 2016-02-26 00:00:00 — Det behövs flexibla stödformer som möjliggör både korta och längre utlandsvistelser för svenska forskare, liksom utvecklandet av samarbeten med utländska forskare som inte har för avsikt att flytta till . RJ:s finansiering av forskningsvistelser vid de ska ses i detta sammanhang. Bidrag till olika slags insatser som syftar till att få fram fler framgångsrika svenska ansökningar till det europeiska forskningsrådet ERC. Framgångarna i den hårda konkurrensen om ERC-anslag ger vissa indikationer på den svenska forskningens nivå. Inom humaniora och samhällsvetenskap visar de lyckosamma svenska ansökningarna en betydande tematisk koncentration – nationalekonomi, statsvetenskap och sociologi är mest framgångsrika. Från de humanistiska ämnena kommer relativt få ansökningar, och med några undantag har de inte fått anslag. Det finns en risk för att detta ses som uttryck för bristande kvalitet. RJ gav bland annat bidrag till en ”Starting training camp”, som arrangerade. , komparativa analyser av forskningen kan bidra till utvecklingsarbetet inom svensk humaniora och samhällsvetenskap. RJ var av den anledningen en av finansiärerna av Humanities World Report 2015 (rapportsläpp samt seminarium i ), liksom av den kommande World Social Science Report 2016. RJ har ett avtal med Humboldt-Stiftung i om gästforskarutbyte. RJ finansierar tyska gästforskare i och Humboldt-Stiftung svenska forskare i . utsågs professorerna (och arbetsvetenskap, ) och (statsvetenskapliga institutionen, ). Under delar av 2016 vistas professor vid och professor vid i . RJ påbörjade arbetet med en skrift för att uppmärksamma tryckfrihetsförordningen och offentlighetsprincipen som fyller 2016. RJ:s vd var inbjuden av utbildningsutskottet att kommentera den rapport om effekterna av högskolereformerna om autonomi och kvalitet som utskottet hade beställt. De båda donationer som RJ tog emot från hemmansägaren , Fagerdal, , ingår nu i RJ:s förmögenhetsmassa och förvaltas tillsammans med övriga tillgångar. RJ utdelar avkastningen i form av treåriga forskarstipendier till yngre forskare vid () i . –2017 får fil.dr och fil.dr stöd för forskning om åldersrelaterade sjukdomar samt med.dr för forskning om sjukdomar under de tidiga barnaåren. 2014 utsågs de sista mottagarna av . delas stipendiet inte längre ut. Bidrag till lokalkostnader och indirekta kostnader Frågan om lokalkostnader och indirekta kostnader har behandlats ingående i tidigare årgångar av RJ:s årsberättelser. Lärosätena erhåller ett bidrag i form av ett krontalstillägg vars storlek är kopplad till den av RJ finansierade arbetstidsvolymen. För en heltidsanställning har ett bidrag till lokalkostnader och indirekta kostnader om beviljats. ökar beloppet till . Genom att anslagen utbetalas i takt med att forskarna använder dem ligger pengarna kvar i RJ:s förvaltning, där de bidrar till avkastningen och effektiviserar resursutnyttjandet. RJ arbetar strategiskt för att höja den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningens status på både kort och lång sikt, i linje med stiftelsens ändamål att främja samhällsvetenskap och humaniora. Detta präglar även kommunika-tionsarbetet. Det långsiktiga arbetet stärktes genom aktiv medverkan i en rad nationella styrgrupper för forskningskommunikation och information (som , Expertsvar, Forskning & Framsteg, , Swecris, Vetenskap & Allmänhet). Därtill har en studieresa till med besök på the Conversation, History & Policy (inklusive CRASH), POST och Wellcome Trust bidragit till idéer och framtida initiativ för HS i . Lärdomarna kommer att påverka arbetet . För att ytterligare stärka svensk forskning inom humaniora och samhällsvetenskap har RJ stött recensionsskriften Respons samt medverkat i en rad recensions- och redaktionsråd. Till det långsiktiga arbetet hör också analyser av svensk forsknings publikationsmönster och forskningskommunikation, bland annat i gruppen Kunskap i rörelse (finansierad av RJ, och VR), liksom begynnande analyser av hur beslutsfattare i högre grad kan nås av kunskap från forskningen. Dessa båda insatser kommer att fortsätta . En satsning om att främja forskares utåtriktade verksamhet i samarbete med bland annat UR – Forskning på scen – har också rullats igång. Det är framför allt forskningens resultat som främjar förtroendet för forskningen. I syfte att sprida resultaten från RJ:s forskningsprogram presenteras dessa dels på slutkonferenser, dels i en skriftserie. och lika många konferenser presenterades . Samtliga går att ladda ned från vår webbplats. Att organisera marknader redigerad av Kunskapsintegration och innovation i en internationaliserande ekonomi redigerad av och Demokrati bortom nationalstaten av De samhälleliga institutionernas kvalitet av Webbplatsen är liksom tidigare det nav som kommunikationen bygger på. Här samlas information om utlysningar och diskussion samt presentation av forskning i RJ:s hägn. Webbplatsen uppdateras ; har över 100 längre artiklar om vår forskning publicerats, ett drygt trettiotal bokpresenta-tioner samt ett dussin debatter. Därtill har 36 pressmeddelanden sänts ut samt daglig omvärldsbevakning. För nionde gången ordnades Samspråk i i samarbete med Forte, Formas och : Den oönskade tredje uppgiften; kommer forskningsresultat samhället till godo? Var fjärde svensk är , tas deras kompetens till vara? Har vi minskat algblomningen i ? Har klimathotet tagit semester? Politikens osynliga makthavare – ett hot mot demokratin? Oheliga allianser – bästa sättet att nå Millenniemålen? Ytterligare ett frukostseminarium (om genetik och etik) ordnades under i samarbete med Forskning & Framsteg, och därtill presenterades årsbokens tema om forskning om forskning i samarbete med Sulf (Youtube: Navelskåderi eller samhällsnytta). RJ var återigen en av huvudarrangörerna på . Totalt ordnades följande sex kvartar: Munkavle eller megafon? Makten över åsikterna () Kompetens framför kön () Den (o)hållbara förpackningen (och ) Vikten av att klä sig vuxet () Författaren som kändis (). Därtill anordnades ett par större seminarier. Ett med , och utifrån med rubriken till fri forskning?, samt Munkavle eller megafon, i samarbete med UR och . Samtliga arrangemang var liksom välbesökta och uppskattade. – Forskning, finansiering, framtid anknöt till fondens 50-årsjubiluem och har uppmärksammats genom en rad seminarier (se mer under 50-årsjubileet). Som en del av 50-årsfirandet översattes årsboken också till engelska (finns på svenska och engelska på rj.se). präglades av RJ:s 50-årsjubileum. Fonden har firats med två seminarier. Det första genomfördes då jubileumsskriften av nyfikenhet (finns på ) presenterades. genomfördes en större internationell konferens då (Thinking ahead) presenterades. I centrum för konferensen stod frågor om forskningens framtid och förutsättningar. ledde samtalen, som filmades av UR. Medverkade gjorde ”Books, libraries and the digital future”, ”Understanding governance and local development: Challenges and ” och ”Acceleration and alienation: Fast life, slow democracy” samt ett antal författare och forskare från årsboken. från History & Policy, , Liv Langfeldt, , , , , och samtalade om forskningens utmaningar i form av tid, mobilitet och universitetens status samt behoven av att nå ut, impact och rankningar av olika slag. Slutligen diskuterades framtiden och vad vi kan lära av historien. Programmet finns i sin helhet på RJ:s webbplats samt på UR. Dessutom lanserades jubileumsutlysningen Nya utsikter för humaniora och samhällsvetenskap. Åtta projekt fick medel. Mottagarna presenterades på ett seminarium då de presenterade projekten för beslutsfattare och press. Uppföljning och utvärdering (inklusive open access) RJ följer upp och utvärderar av flera anledningar: att fastställa att resultaten av forskningsstödet svarar mot stiftelsens ändamål; att kontrollera att anslagen använts på avsett vis; att ge information, internt och externt, om RJ:s forskningsstödjande verksamhet samt att bidra till kvalitetssäkringen av RJ:s arbete. För uppföljning och slutredovisning av de ordinarie stödformerna projekt, infrastruktur för forskning samt program finns fastställda rutiner. Samtliga projekt och infrastrukturprojekt som har hunnit ungefär halvvägs lämnar en skriftlig redovisning och träffar också ansvarig beredningsgrupp. Dessa uppföljningar har visat sig vara betydelsefulla såväl för projektledaren som för beredningsgrupperna och RJ. har sammanlagt 44 projekt och 10 infrastrukturprojekt följts upp. Sex av projekten har därefter följts upp genom ytterligare frågor som besvarats skriftligt. Samtliga uppföljningar har resulterat i fortsatt stöd. Även projekt inom ramen för RJ:s riktade satsningar följs upp på liknande sätt. Tre projekt inom satsningen på forskning om förmodernitet har följts upp med gott resultat. För stödformen program sker uppföljning och utvärdering . En första uppföljning sker och en halvtidsutvärdering . Vid tvåårsuppföljningarna deltar . Halvtidsutvärderingarna genomförs av två externa internationella sakkunniga samt ordförandekommittén. Vid båda typerna av uppföljning presenterar programmen dessutom sin forskning vid en utfrågning. För program med en längre varaktighet än genomförs ytterligare en uppföljning. följdes tre program upp . Alla tre visar goda resultat. över förhistoriska människors genom i (). Den genetiska riskinformationens etik för individ och samhälle (). Varianter på demokrati (V-Dem) (). halvtidsutvärderades två program. har redan avsatt en budgetram för programmen. Halvtidsutvärderingens funktion är att undersöka om det finns anledning att justera budgetutrymmena för programmens avslutande del. Följande program har halvtidsutvärderats: Cultural heritage, landscape and identity processes in northern Fennoscandia () och Humans Making Music: An Interplay between Culture and Nature (). Även en tidigare villkorad halvtidsutvärdering av ett program följdes upp, nämligen programmet Dementia: agency, personhood and everyday life (). I samtliga fall har beslutat att redan beviljade medel utbetalas. RJ följer upp hur de forskare som beviljats projektmedel uppfyller RJ:s krav på publicering med open access. Årets uppföljning visar, liksom tidigare uppföljningar, att forskarna har god kunskap om open access-publicering. RJ planerar en fördjupad uppföljning av kravet på open access-publicering. RJ:s stöd till ett pilotprojekt om kvalitetsgranskning av vetenskapliga monografier kopplat till open access-publicering har resulterat i lanseringen av projektet och webbplatsen Kriterium. RJ har också gett stöd till en utredning av långsiktig fri tillgång till forskningsdata vid . Stiftelsen () grundades genom ett beslut i 1964 och genom en donation från riksbank. Avsikten var att uppmärksamma och främja ”ett angeläget nationellt ändamål”. Därmed blev RJ en självständig finansiell aktör och ansvaret för förvaltningen av tillgångarna övergick från till . I samband med utskiftningen av löntagarfonderna beslutade 1993 att tillföra RJ en ny donation, Kulturvetenskapliga donationen. Härutöver har RJ fått ytterligare donationer. fastställde nuvarande stadgar mot bakgrund av att finansmarknaderna i och internationellt genomgått stora förändringar. Därmed har RJ möjlighet att investera i samtliga finansiella instrument och strukturer som förekommer på marknaden. RJ är en fristående stiftelse. Styrelsen beslutar självständigt om verksamheten inom ramen för stadgarna, vilka preciserar (§ 2) följande ändamål för RJ: Stiftelsen har till ändamål att främja och understödja vetenskaplig forskning med anknytning till . att verksamheten skall ges en betydande flexibilitet och att i princip inte något forskningsområde skall vara uteslutet från möjligheten att erhålla bidrag från stiftelsen, men att företräde skall ges åt forskningsområden, vilkas medelsbehov inte är så väl tillgodosedda på annat sätt, att stiftelsens medel speciellt skall användas för att stödja stora och långsiktiga forskningsprojekt, att nya forskningsuppgifter, som kräver snabba och kraftiga insatser, därvid särskilt uppmärksammas, att stiftelsen skall verka för att främja kontakter med internationell forskning, samt att stiftelsens medel inte skall tas i anspråk för inrättande av permanenta tjänster. Om så befinns lämpligt, skall dock till stiftelsens verksamhet kunna knytas forskare för så att stödet från stiftelsen får karaktären av livstidsstipendium. Styrelsens ledamöter utses av för en fyraårsperiod. Genom att hälften av ledamöterna utnämns förnyas styrelsen undan för undan. Styrelsen sammanträdde fyra gånger och fattade ett beslut per capsulam genom röstning per e-brev. Den beslutar om budget, anslag till forskning och formerna för RJ:s medverkan i det omgivande samhället, riktlinjer för den finansiella verksamheten och delegationsregler. Styrelsen konkretiserar i den fleråriga utformningen av forskningsstödet och i det årliga budgetbeslutet hur de ändamål som anges i stadgarna ska fullgöras. Styrelsens arbetsutskott, som består av styrelsens ordförande och vice ordförande, har sammanträtt sju gånger . Till arbetsutskottet har styrelsen bland annat delegerat besluten om anslag till forskningsinitiering, produktionsstöd för böcker och samarbete med . , som på styrelsens delegation fattar beslut i finansiella frågor, består av två ordinarie ledamöter. har sammanträtt vid fyra tillfällen, då den behandlat dels specifika ärenden enligt en fastställd årskalender, dels olika typer av löpande förvaltningsfrågor. För finansförvaltningen hänvisas till särskilda avsnitt nedan. Vd:n svarar enligt den fastställda Attest- och delegationsordningen för den löpande verksamheten och för ledningen av . firade RJ sitt 50-årsjubileum med ett välbesökt vetenskapligt seminarium och en bok, vilka båda var inriktade på framtida uppgifter för stiftelsen, samt en middag för inbjudna gäster. Jubileumsåret gav därutöver bland annat tillfälle till en särskild jubileumssatsning och till andra utlysningar av forskningsmedel, liksom till utökade insatser för att sprida resultaten av den forskning som RJ finansierar. RJ stöder i första hand forskning inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. Verksamheten följer i huvudsak två linjer. Dels finansieras högkvalitativa ansökningar från forskarna själva inom ramen för de ordinarie stödformerna projekt, program, infrastruktur för forskning och forskningsinitiering, dels görs riktade insatser som i enlighet med stadgarna syftar till att utveckla svensk forskning och stärka dess internationella ställning. RJ låter forskarinitiativen ta större delen av utrymmet för ny forskning, vilket har inneburit av den årliga budgeten. Vid alla slags utlysningar får de sökande vidare fritt formulera sina forskningsfrågor, vilket ger forskarinitierade projekt en central plats. Anslagsbesluten vilar enbart på en bedömning av vetenskaplig kvalitet, en princip som enligt erfarenhet också gynnar resultatens långsiktiga värde och nytta. Därutöver var insatserna inriktade på att stärka olika faser av den akademiska karriären, säkerställa att RJ:s policy för en jämställd fördelning av anslagen uppnås, utveckla forskningens infrastrukturer, förbättra spridningen av resultaten, följa upp och utvärdera insatserna, samarbeta med andra finansiärer för att nå ökad effekt samt främja mobiliteten mellan samhällssektorer och internationellt. I enlighet med stadgarna och svensk forsknings behov väger olika aspekter av interna-tionalisering allt tyngre såväl när ansökningarnas vetenskapliga kvalitet bedöms som när akademiska förbindelser ska byggas ut. Inför styrelsens beslut om budget görs ett finansiellt hållbarhetstest, ett så kallat stresstest. Budgeten omfattade totalt , varav avsåg nya forskningsanslag. Till följd av den förändring i redovisningen av så kallade ramanslag som genomfördes beviljade RJ sammanlagt forskningsanslag om . Förändringen innebär att styrelsen öronmärker ett belopp som senare, när ansöknings- och bedömningsprocessen är genomförd, beviljas till destinatärer/mottagare och därmed skuldförs (om ramanslagen, se nedan ”Anslagens utformning”). De beviljade inkluderar således även den särskilda jubileumssatsningen på med anledning av RJ:s 50-årsfiande, vilken beslöts och fördelades på anslagsmottagare . Alla utgifter prövas noga, och enbart de ansökningar som uppfyller högt ställda kvalitetskrav beviljas medel. Möjligheten att göra omfördelningar mellan budgetposterna har inte utnyttjats detta år. Överskridanden på enskilda budgetposter beror – förutom ramanslagen under riktade insatser – främst på att något fler forskare än beräknat accepterade RJ:s projektanslag, att programanslagen var något större än och att antalet högkvalitativa ansökningar inom stödformen forskningsinitiering har ökat. Inom dessa stödformer beviljades . Stödformen projekt ger forskare på olika stadier av karriären viktiga möjligheter att pröva nya idéer. Antalet ansökningar om projektanslag uppgick till 529 (2014: 713). Beredningsgrupperna valde ut 110 (2014: 107) av dessa, vilka därefter inbjöds att lämna in en fullständig ansökan. Totalt beviljades 43 (2014: 48) ansökningar anslag, de flesta . Antalet ansökningar till de stora programanslagen var 29 (2014: 31), varav 8 valdes ut för vidare behandling och 3 (2014: 3) slutligen finansierades. I programmen tillvaratar svenska forskare i allt större omfattning möjligheterna att finansiera också internationella kollegers medverkan. Av 40 (2014: 46) ansökningar om infrastruktur för forskning fördes 21 vidare till fördjupad bedömning. Av dessa beviljades 9 (2014: 13) medel. Beviljandekvoten för projektansökningarna ligger kring . Detta innebär att konkurrensen om projektanslag fortsätter att vara hård. Jämförbara internationella forskningsfinansiärer har på basis av vunna erfarenheter angett att det är önskvärt med lägst 10- till 12-procentiga beviljandekvoter. Likafullt har de två begränsningar i möjligheterna att söka anslag som har beslutat om resulterat i att beviljandegraden har höjts betydligt. Restriktionerna, som är en treårig försöksverksamhet, innebär att en sökande endast får ingå i en enda ansökan. Vidare får de sökande som har fått avslag på en projektansökan i den första ansökningsomgången i följd inte söka påföljande år. Som framgår av siffrorna ovan fick åtgärderna önskad effekt genom att antalet ansökningar minskade med nästan 200 i jämförelse med 2014. Inga negativa effekter på anslagens fördelning på kvinnor och män har kunnat ses. Hur ansökningarnas kvalitet eventuellt har påverkats är det för tidigt att uttala sig om. Stadgarna anger att en av RJ:s uppgifter är att bidra till att förnya och stärka forskningen och forskningssystemet. De riktade insatserna fyller här en viktig funktion, och bidrar till RJ:s roll som igångsättare, katalysator. Under har RJ inrättat så kallade områdesgrupper med uppgiften att initiera och stimulera till ny forskning inom forskningsfält som bedöms vara angelägna men svagt utvecklade eller otillräckligt uppmärksammade. Två grupper var verksamma . En tidigare utvärdering av områdesgrupperna har resulterat i dels förtydliganden av deras arbetsformer, dels en omfattande beredning inom kansliet med kartläggning av hur andra, liknande finansiärer arbetar. Med ledning av resultaten både fastställde en handlingsplan för hur framtida proaktiva insatser ska förberedas och gav kansliet i uppdrag att förbereda ett övergripande forskningsstrategiskt arbete. Arbetet med handlingsplanen och de analyser som de statliga forskningsråden låtit göra års forskningsproposition belyser att det finns ett antal grundläggande frågor som RJ måste fortsätta att bearbeta. Bland de riktade forskningssatsningarna bör främst nämnas den särskilda jubileumssatsningen Nya utsikter för humaniora och samhällsvetenskap med anledning av RJ:s 50-årsfirande. Utlysningen utgick från strävanden inom forskningen att vilja arbeta brett och integrativt, och den utformades för att ge forskarna möjlighet att tänka friare och större än i andra sammanhang. De utmaningar och nyckelfrågor som skulle stå i fokus formulerades fritt av forskarna, som gavs möjlighet att involvera kolleger utan begränsningar från hela forskningsfältet och att arbeta med mer riskfyllda upplägg än normalt. RJ krävde att forskare från andra länder skulle delta. Inom andra riktade insatser samverkar RJ i flera fall med andra finansiärer i finansieringen av ett forskningsområde för att nå ökat genomslag och större effekt, exempelvis i Samhällets långsiktiga kunskapsförsörjning – Svensk forskning och högre utbildning i ett internationellt sammanhang. För RJ:s del är den ett utflöde från områdesgruppen för ”Mål och resultat i offentlig verksamhet”. Forskningsprogrammet är ett exempel på samfinansiering med de statliga forskningsråden (), Forte och Formas. och RJ har med utgångspunkt i erfarenheterna av ett tidigare postdok-program för ABM-sektorn (Arkiv-Bibliotek-Museer) beslutat att i Samlingarna och forskningen förnya forskningsmöjligheterna. Det sker genom finansiering av nära samarbeten mellan minnesinstitutionerna och forskningen vid universitet och hög-skolor. Spetsforskningsprogrammet genomförs tillsammans med Swedish Collegium for Advanced Study (SCAS) i en tionde utlysning. Pro Futura-forskarna visar mycket goda resultat, och programmet beskrivs ibland beundrande som en ”professorskuvös”. Pro Futura bidrar till forskarrörlighet och internationella samarbeten, till exempel genom att bjuda in framstående universitet i grannländerna att också nominera. Tack vare avtal med ett antal mycket framstående utländska forskningsmiljöer kan Pro Futura-forskarna antas som gästforskare utan att först behöva genomgå lärosätenas formella ansökningsprocess, ett viktigt erkännande av programmets kvalitet. Ett avslutande exempel på samarbeten med andra finansiärer är den tredje utlysningen av Europe and , som RJ och i genomförde tillsammans med brittiska Wellcome Trust. Syftet med den treåriga försöksverksamheten RJ Sabbatical är både att inspirera till ett mer flexibelt system för forskningsfinansiering och att stärka den akademiska karriären genom anslag till lektorer och professorer för att slutföra forskning och skriva större verk och synteser. Genom kravet på, och finansiellt stöd till, en utlandsvistelse ges stöd åt internationellt samarbete på senior nivå. Flexit-programmet är inriktat på att öka förbindelserna mellan å ena sidan humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning, å andra sidan organisationer och näringslivet. Disputerade forskare anställs i maximalt forskning och tjänstgöring inom företaget eller organisationen. Målen är flera, främst att fler organisationer utanför akademin ska upptäcka och utnyttja kompetensen hos disputerade humanister och samhällsvetare samt att visa alternativa karriärvägar för forskarna. Med ledning av en tidigare utvärdering har programmet kunnat vidareutvecklas och möter ett allt starkare gensvar från företag, organisationer och forskare. Det senare är givetvis avgörande för satsningens framtid. RJ vinnlägger sig om hög kvalitet i granskningsprocessen. Varje ansökan bedöms i förhållande till vetenskapliga kvalitetskriterier och internationell standard. I alla sammanhang prioriteras ansökningar med internationella anknytningar. Tillgången till kvalificerade ledamöter i beredningsgrupper och paneler är en förutsättning för beslutens kvalitet och legitimitet. Jävsfrågorna behandlas omsorgsfullt: Styrelsens regler för hanteringen av jäv vid bedömningar av forskningsansökningar är publicerade på RJ:s webbplats (). För att reducera jävsproblem och säkerställa att internationellt gångbara kvalitetsnormer vägleder rangordningen av de sökande anlitas allt fler icke-svenska ledamöter i beredningsorganisationen. De ansökningar som i första granskningssteget förs vidare genomgår en extern sakkunnigbedömning, i de flesta fall av utländska experter. Vid behov arrangeras utfrågningar med de sökande för att skaffa ett fullgott beslutsunderlag.