frsrdg · H304NR1 · 2016-03-16 00:00:00 — menade att detta innebär att arbetet med att förhindra radikaliserande krig utanför gränser är oerhört viktigt, och han varnade för en utveck-ling med allt fler instabila områden kring , men även för den växande antisemitismen i de nordiska länderna. Han delade övriga talares övertygelse om att utbildning, arbete och framtidstro är nödvändiga faktorer i arbetet med att förebygga extremism och framhöll att terrorn slår både mot det öppna samhället och mot olika religiösa trosbekännelser. (S), vice ordförande i den svenska delegationen, konstaterade att terrorattackerna i slog mot själva fundamentet i våra nordiska samhällen – demokrati, religionsfrihet och yttrandefrihet – och hon tackade för samarbetsministerns tydlighet när det gällde det förebyggande arbetet, eftersom den stora utmaningen är att förhindra att unga människor rekryteras till extremistiska nätverk. underströk att utanförskap är en stor riskfaktor i dessa sammanhang, att vi måste belysa problemet ur ett brett perspektiv och att vi inte får vara naiva och enbart rikta blicken åt ett håll när vi diskuterar dessa frågor. medlemmar välkomnade det nya samarbetsavtalet för förebyggande av radikalisering, och gjorde rådet ett gemensamt officiellt uttalande där man bland annat konstaterade att attackerna i och är en påminnelse om att vi måste motarbeta extremism och fördomar i våra nordiska samhällen och att yttrandefrihet och demokrati är avgörande värden som är en i de öppna, nordiska välfärdssamhällena. I uttalandet fastslogs också att ställer sig bakom de nordiska regeringarnas ingångna avtal om ett stärkt nordiskt samarbete om förebyggande av radikalisering och att rådet fäster stor vikt vid att lokala myndigheter och andra aktörer i det civila samhället involveras i arbetet. En nyordning på rådets sessioner är att partigrupperna kan presentera nya medlemsförslag för debatt i plenum. På temasessionen i lades två medlemsförslag fram, om att utöka cybersäkerheten i från Mittengruppen och om löneskillnader mellan kvinnor och män i från Socialdemokratiska gruppen. När det gäller förslaget om att utjämna skillnaderna i lön mellan kvinnor och män rådde det en bred enighet bland rådets medlemmar om att de nordiska länderna kan göra mer på detta område. Det föreslogs bland annat att en kvalitativ analys kunde utföras i de enskilda nordiska länderna och att resultaten av studien kunde presenteras på en gemensam nordisk konferens. Med anledning av två upprätthållna rekommendationer om hormonstörande ämnen lämnade miljöminister en redogörelse på temat en giftfri vardag. Ministern inledde med att konstatera att en lång rad hormonstörande ämnen är en risk och en hälsofara för medborgarna – särskilt mödrar och barn – och hon riktade kritik mot som hon menade inte hade gjort tillräckligt för att få tydliga regler för hormonstörande ämnen på plats, trots att de nordiska länderna har arbetat för att åstadkomma detta. Ministern klargjorde att arbetet med dessa frågor gentemot fortskrider, och hon föreslog att de nordiska länderna skulle arbeta tätare på detta område, till exempel genom en bättre koordinering och utväxling av högspecialiserad vetenskap mellan länderna. Mot bakgrund av miljöministerns redogörelse och arbete med denna fråga beslutade rådet att göra ett uttalande på temat en giftfri vardag. I uttalandet efterlyste rådet en effektivare kemikaliepolitik som kan stoppa människors och inte minst barns exponering för hälsoskadliga kemikalier och att aktivt följer upp utveckling och förstärkning av EU:s kemikalielagstiftning Reach i kommissionen. Vidare uppmanade bland annat att lägga fram förslag på övergripande kriterier samt att i EU-lagstiftningen klargöra vad som är att betrakta som ett ämne med hormonstörande egenskaper, att införa särskild testning av misstänkta ämnen för att bedöma deras hormonstörande potential samt att införa regleringar som syftar till att minimera exponeringen av människor, i synnerhet barn, för identifierade hormonstörande ämnen. Avslutningsvis debatterade två sammanhörande medlemsförslag, väckta av Mittengruppen, som tidigare behandlats i välfärdsutskottet: om gränslös nordisk sjukvård och om ett nordiskt ersättningssystem som kan ge äldre rätt att välja omsorg. Eftersom Socialdemokratiska gruppen och Vänstersocialistiska gröna gruppen motsatt sig förslagen beslutades om omröstning. Det visade sig dock att plenarförsamlingen inte längre var beslutsmässig på grund av för få kvarvarande medlemmar, så ärendet sköts fram till den ordinarie sessionen i . Förutom ordinarie presidie- och utskottsmöten hölls två gemensamma möten i anslutning till sessionen. arrangerade rådet ett möte om Ryssland- och . nordiska samarbetsminister informerade bland annat om den aktuella statusen för samarbetet med Nordvästryssland och beslutet att stänga i . Huvudtalare var den danska författaren och journalisten som redogjorde för den historiska bakgrunden till agerande i , vilken påverkan det har på de baltiska länderna, och och hur kan agera mot bakgrund av den förändrade relationen till . arrangerade kultur- och utbildningsutskottet, medborgar- och konsumentutskottet, näringsutskottet och välfärdsutskottet som en upptakt till sessionen ett gemensamt möte om integration och förebyggande av radikalisering. Inbjudna att tala var bland andra författaren , sociologen och journalisten och terrorforskaren . Panelen var överens om att den ökande radikaliseringen i de nordiska länderna till stor del är en effekt av en dåligt fungerande integration kombinerat med en svag tilltro på civilsamhället. Man var också eniga i att länderna borde se och lära av lokala strategier som visat sig fungera och ge mer konkret stöd och råd till familjer i utsatta områden för att förhindra och förebygga att fler unga människor radikaliseras. 5 67:e session i den 27– session är årets största nordiska forum för dialog mellan parlamentariker, statsministrar, oppositionsledare och fackministrar från hela . Den 67:e sessionen anordnades i kultur- och kongresshuset Harpa i . Temat för sessionen var nordiska visioner och internationell politik. Frågor som debatterades var bland annat den flyktingkris som pågått och hur de olika nordiska länderna hanterat situationen, relationen med , försvarsfrågor, gränshinder och samarbetet som sådant. Under det inledande toppmötet med de nordiska statsministrarna konstaterades att behovet av ett nära och tätt samarbete mellan grannar blir än viktigare i oroliga tider. Det övergripande temat för denna del av programmet var möjligheterna för ett tätare och ökat nordiskt samarbete, och statsministrarna gav var för sig sin syn på det nordiska samarbetets möjligheter och potential. Det kommande finska ordförandeskapet i och det kommande danska ordförandeskapet i presenterade sina respektive program. På programmet fanns även en frågetimme med de nordiska miljöministrarnas samt traditionsenlig plenardebatt och votering gällande medlemsförslag. Vid sessionen deltog gäster från bland annat , de parlamentariska Östersjö- och arktiska konferenserna, , ryska statsduman, och . Även de nordiska talmännen fanns på plats under öppnandet med anledning av att de höll nordiskt möte parallellt med sessionen i . För ett fullständigt protokoll från sessionen, se . Temat för själva debatten var möjligheten för ett tätare och ökat nordiskt samarbete. Ett återkommande tema hos alla statsministrar var den gemensamma historia och värdegrund vi nordbor delar och de starka och närmast självklara band vi har, liksom uppskattningen för det fördjupade samarbete som pågår och behovet av att samarbeta kring de nya utmaningar vi står inför. De exempel som statsministrarna gav på områden av särskilt stort intresse för ett utökat samarbete var försvarsfrågor – i synnerhet vad gäller terrorism, rekrytering till terrorism och cyberområdet, arkitektur, invandringsfrågan, ett större gemensamt flaggskeppsprojekt, grön tillväxt och omställning, , gränshinderfrågor, informationsteknologi, konkurrenskraft och hälsa. Ministrarna mottog en rad frågor från de samlade nordiska ledamöterna på olika teman men frågor om flyktingsituationen, försvarspolitik och Natomedlemskap dominerade i debatten. statsminister, (V), inledde det nordiska toppmötet med att framhålla de nordiska ländernas nära relation, gemensamma historia och gemensamma värderingar som gjort det naturligt att låta sig inspireras och dra nytta av varandras erfarenheter även vid genomförandet av ny politik i det egna landet. följdes av statsminister (cent) som i sitt anförande underströk betydelsen av de nordiska relationerna och att dessa relationer inte får börja tas för givna. Sipilä konstaterade att de nordiska länderna delar en gemensam värdegrund, samhällsstruktur och styrkor och därmed även står inför likartade utmaningar och hot. Sipilä menade att den nordiska samhällsmodellen som bygger på öppenhet och förtroende måste försvaras och stärkas samt att rasism, extremrörelser och radi-kalism måste motarbetas gemensamt. För att det nordiska samarbetet och värdet inte ska falla i glömska eller förblekna är det enligt Sipilä viktigt att öka medborgarnas delaktighet, att se till att samarbetet lever med sin tid och att därmed även behandla konkreta frågor av vikt för oss alla. Den norska statsministern (H) konstaterade i sitt anförande att världen är i förändring och att det nordiska samarbetet alltid måste bedömas utifrån hur det klarar att möta nya utmaningar, där den mest aktuella utmaningen är flyktingströmmarna i som kräver europeiska lösningar men även nordiskt samarbete kring gemensamma värderingar för att möta utmaningarna i våra egna länder. Även statsminister (S) talade om den globala flyktingsituationen och underströk att det gemensamma arbetet är den avgörande genomslagskraften för frågan. Löfven betonade särskilt vikten av att de nordiska länderna tar till vara på styrkan att värna om öppenheten mot omvärlden, främst genom en ordnad och reglerad invandring där ett brett folkligt stöd och en jämn fördelning av asylmottagandet i och är viktiga framgångsfaktorer. är insatser och agerande nödvändiga, vilket mot flyktingkrisens bakomliggande orsaker kräver såväl statsbyggande, terroristbekämpning och demokratisk utveckling som hantering av vattenresurser och kampen mot klimatförändringarna. Från de självstyrande områdena deltog statsminister (S) och statsminister (Atássut). underströk inledningsvis omvärldens intresse för och den nordiska modellen och betonade därefter, precis som Sipilä, vikten av att arbeta tillsammans med att reformera och anpassa den gemensamma och unika nordiska modellen för att följa samhällsförändringar. avslutade med att uttrycka en förhoppning om att de självstyrande områdena snart ska bli fullvärdiga medlemmar eftersom att det bästa samarbetet är det mellan jämbördiga parter. Även uttryckte sitt stöd för det reformarbete som pågår i med en förhoppning om att även ministerrådsstrukturen ska ändras, om behoven finns, för att bättre motsvara valda samarbetsteman. statsminister, (F) höll det avslutande anförandet under det nordiska toppmötet. konstaterade att det nordiska samarbetets organisation är flexibel, vilket är en möjlighet som bör utnyttjas och att principen om nordisk nytta måste vara ledande när samarbetet tar sig an nutidens aktuella utmaningar så som de nämnts av tidigare talare, inte minst flyktingkrisen, terrorism och radikalisering. Nordiska ministerrådets program 2016 Ordförandeskapet för de nordiska regeringarnas samarbetsorgan, , växlar mellan de fem medlemsstaterna och 2016 är det tur. Vid det nordiska toppmötet presenterades det finska ordförandeskapsprogrammet av statsminister . Vatten, natur och människor är huvudteman för ordförandeskap. Konkreta målsättningar för samarbetet är att slopa gränshinder, främja digitalisering och stärka gemensamma inflytande i Europeiska unionen. har det finska ordförandeskapet ambitionen att genom konkreta mål och projekt göra det nordiska samarbetet mer intressant och relevant också ur näringslivets och medborgarsamhällets synvinkel. Som nämnts ovan är gränshinder och digitalisering viktiga frågor för det finska ordförandeskapet och trots att rörligheten mellan de nordiska länderna håller världsrekordklass utgör gränshinder fortsatt en av smärtpunkterna i det nordiska samarbetet. Dessa bromsar den ekonomiska tillväxten såväl på medborgarnivå som i allt högre grad för företag och är frågor som allra främst kan lösas genom politiskt engagemang och ledarskap liksom en ny nordisk solidaritet, enligt statsminister . Generaldebatten inleddes av danske samarbetsministern, tillika försvarsminister, (V), i egenskap av ordförande för 2015 och mot bakgrund av samarbetsministrarnas redogörelse . håller på att genomföra sitt reformpaket Nytt . Reformpaketets fyra överordnade mål är följande: 1) stärkt samarbete på ministernivå, 2) ett effektivt sekretariat, 3) ökad målinriktning för nordiska projekt, och 4) bättre styrning av de nordiska institutionerna. konstaterade att arbetet är på god väg och att det redan finns tecken på ett nordiskt samarbete som är mer politiskt innehållstungt och i högre grad följer upp politiska frågeställningar. Uppföljningen av rapport som lanserades 2014 är också pågående och en ny genomlysning, av arbetsmarknadsområdet under ledning av , har inletts. har även Nordiska ministerrådets relation till och verksamhet i förändrats med anledning av det ryska justitieministeriets beslut att stämpla ministerrådets kontor i och i Nordvästryssland som utländska agenter. Presidiets talan fördes av president (F). konstaterade att en gemensam nämnare för ministerrådet och rådet är strävan mot modernisering och synlighet och lyfte det faktum att är väldigt populärt, i synnerhet utanför gränser, vilket bör hållas i åtanke och nyttjas till fullo. En satsning som följer med intresse är genomlysning av arbetsmarknaden liksom det kontinuerliga och systematiska arbetet med gränshinder i som är av oerhörd vikt för det nordiska samarbetet. I efterföljande inlägg betonade ett flertal ledamöter från flera olika partigrupper betydelsen av att värna det goda samarbetet och de goda relationerna i som just nu prövas genom den flyktingkris som drabbat och satt press på de nordiska länderna och deras system för mottagning av asylsökande. (KD) lyfte samarbetsministrarnas nationella roller att värna och stärka det nordiska samarbetet, liksom samordningen gentemot EU. Under generaldebatten höll även representanter för ett stort antal parlamentariska församlingar anföranden: , den arktiska parlamentariska kommittén, (BSPC), , Samiskt parlamentariskt råd, , och Ungdomens nordiska råd. Som en röd tråd i alla anföranden löpte flyktingkrisen men även relationen till . Svenska delegationens ordförande (M) kommenterade det fördjupade samarbete som inletts mellan och de baltiska länderna vad gäller att uppmärksamma det som sker i . menade att de nordiska och baltiska länderna har mycket gemensamt: värderingar, kultur och säkerhetsutmaningar. är en del av det gemensamma närområdet och det är därför viktigt att uttrycka sympati, hjälp och stöd till den legala re- geringen i . Såväl Arktiska rådets som Västnordiska rådets representant välkomnade en aktivare nordisk roll för de arktiska frågorna. Samiska parlamentariska rådets representant passade på att uppmana att välkomna det som en mer aktiv part i samarbetet. representant uttryckte ett behov av en ökad regelmässig dialog mellan och och menade att det fanns ett otal paralleller mellan den europeiska och de nordiska ambitionerna, inte minst vad gäller, energi, transport, klimat och arktiska frågor. Och inte minst utrikes- och säkerhetspolitik. Den efterföljande mycket intensiva debatten präglades av flyktingfrågan och frågan om Natomedlemskap. I båda dessa frågor var de svenska ledamöterna mycket aktiva. Natodiskussionen inleddes av ett inlägg från (C) där replik följde från huvudsakligen de svenska ledamöter, däribland (M), (S) och (KD). Flyktingfrågan debatterades även den huvudsakligen av de svenska ledamöterna, i denna del (SD), (SD) och (S). De nordiska miljöministrarnas frågetimme Vid årets session gavs medlemmar möjlighet att ställa frågor till de nordiska miljöministrarna. Frågor som adresserades rörde bland annat transporter av norskt restavfall till svenska förbränningsanläggningar, antibiotikaresistens och ftalater, nordisk samordning och samverkan i förhållande till det kommande klimatmötet i och löpande gentemot EU, oljeekonomi och gröna omställning, ett nordiskt pantsystem alternativt bilaterala avtal, utsläpp från kryssningsfartyg i , oljeutsläpp i , klimatfinansiering i utvecklingsländerna, gemensam elmarknad, genresurser och övergödning på grund av läckta utsläpp från fiskodlingar. De svenska ledamöterna ställde framför allt frågor om antibiotikaresistens och ftalater där (M) frågade den danska miljöministern hur de nordiska länderna tänker samverka för att påverka EU. Vidare ställde (M) en fråga till den svenska miljöministern och (S) en fråga den danska miljöministern om ett nordiskt pantsystem alternativt bilaterala överenskommelser, och (M) ställde en fråga till den svenska miljöministern om övergödning och fiskodlingarnas roll. Under dagordningspunkten internationell politik presenterades utrikesministrarnas redogörelse, försvarsministrarnas redogörelse, en redogörelse om Nordiska ministerrådets samarbete med , en redogörelse om Nordiska ministerrådets EU-relaterade aktiviteter och en redogörelse om Nordiska ministerrådets insats mot människohandel. Punkten internationell politik inleddes av den inbjudna gästtalaren , undergeneralsekreterare vid . inledde med att peka på de unika och starka band som funnits mellan de nordiska länderna och FN och hur hittade en fredlig lösning i konflikten mellan och om . framförde en hälsning från FN:s generalsekreterare med budskapet att internationell flyktinglagstiftning, mänskliga rättigheter och humanitär rätt är vad som måste styra oss alla i dessa oroliga tider så att inte migrationskrisen förvandlas till en kris för den globala solidariteten. I debatten som följde lyftes främst frågor om flyktingsituationen, hjälp i närområdet och asylrätten men även om kvinnors rättigheter internationellt. De nordiska utrikesministrarna pekade på behovet av att stötta och , att Minsköverenskommelsen måste respekteras så att en dialog kan återupptas med och att samarbetet med ska kunna fortgå inom ramen för , som utgör ett politiskt lågspänningsområde. Utrikesministrarna uttalade sin uppskattning för det fördjupade nordiska samarbetet som bland annat består av gemensamma projektet för att bistå oavhängig rysk media i och av arbete för att stärka det nordiska varumärket som baseras på våra gemensamma värderingar. Samarbetet mellan ambassaderna ska stärkas, bland annat genom fler samlokaliseringar av ambassader och utbyte av information genom delade rapporter. försvarsminister (S) höll ett anförande i egenskap av ordförande för . konstaterade att vi just nu befinner oss i en utmanande säkerhetspolitiskt situation kantad av oroligheter och utrikespolitiska spänningar och att den europeiska säkerhetsordningen utmanas på ett sätt som vi inte har upplevt sedan det slut. konstaterade att samarbetet i Nordefco har fördjupats och föregår på en rad områden, bland annat informationsutbyte, militär förmågeutveckling, gemensamma insatser och materiel. har Nordefco särskilt fokuserat på säkerhetspolitisk dialog och samordning mellan länderna, ett ökat informationsutbyte om incidenter och kränkningar, att bjuda in representanter från internationella organisationer för tredje part för en strategisk dialog samt ett fördjupat samarbete med de baltiska länderna. Inlägget kommenterades av partigrupperna där Socialdemokraterna konstaterade att det fördjupade försvarssamarbetet är välkommet av tre skäl, nämligen ekonomiska skäl, att de nordiska länderna kan bidra utan geopolitiska anspråk och för att behovet av ökad beredskap har vuxit. Även Mittengruppen var positiv till det fördjupade samarbetet och den vänstersocialistiska gröna gruppen lyfte betydelsen av att värna den nordiska traditionen av icke-militär krislösning och behovet av mer FN-samarbete. Från den konservativa gruppen konstaterade (M) att vi numera lever med en ny och försämrad normalbild i och norra som handlar om hur agerar i . poängterade att det är viktigt att agera gemensamt utrikes- och säkerhetspolitiskt mellan de nordiska och baltiska länderna. Samarbetsminister (S) presenterade samarbetsministrarnas redogörelse för Nordiska ministerrådets Rysslandssamarbete. har haft ett väl fungerande och uppskattat samarbete med nordvästra . har haft två informationskontor, ett i och ett i , som ansvarat för ett mycket stort antal projekt och arrangemang i samarbete med nationella myndigheter och organisationer. På grund av den ryska lagstiftningen om icke-statliga organisationer (NGO:er) registrerades informationskontoren 2015 som utländska agenter av ryska myndigheter, vilket medförde att ministerrådet stängde ned kontoren tills vidare. Två samarbetsprogram har emellertid kunnat fortsätta, ett för högre utbildning och forskning och ett för journalistsamarbete, då dessa har kunnat drivas utan stöd av kontoren. Vid sessionen presenterade följande förslag och redogörelser från den egna verksamheten: förslag om ändring av överenskommelsen om en gemensam nordisk arbetsmarknad för vissa personalgrupper (), redogörelse för programmet Hållbar nordisk välfärd, jämställdhetsredogörelsen, redogörelse för det nordiska språksamarbetet, redogörelse för gränshinder, redogörelse om hållbar utveckling och förslag om Nordiska ministerrådets samlade budget och planer 2016. De svenska ledamöterna deltog i synnerhet i debatterna om jämställdhet, gränshinder och hållbar utveckling och då i egenskap av talespersoner för utskott och särskilda sakfrågor men även i egenskap av enskilda ledamöter. I förhållande till jämställdhetsredogörelsen tackade medborgar- och konsumentutskottets talesperson (V) för det jämställdhetsintegreringsarbete i som , efter en långsam start, går i rätt riktning men konstaterade att variationerna är stora mellan sektorerna. Svenneling underströk att det är viktigt att lyfta det samhällsekonomiskt lönsamma i att ta till vara alla samhällets medborgare och efterlyste att sådana frågor som könsuppdelad arbetsmarknad och utbildningsval, våld mot kvinnor i nära relationer och människohandel adresseras. Även den konservativa gruppens talesperson (M) adresserade frågan om könsuppdelade utbildningsval och påpekade att det alltid är individens egna val som ska stå i centrum men att exempelvis yrkes- och studievägledare kan ha en roll att spela. passade även på att poängtera att jämställdhet är en av de viktigaste frågorna att lyfta fram i det nordiska profileringsarbetet. Även (SD) kommenterade genom att poängtera betydelsen av att inte särbehandlas på grund av kön genom kvotering. Bieler välkomnade även det tillträdande finska ordförandeskapets planer att fokusera på hälsa- och sjukvård, bland annat på mediciner och medicinsk behandling, ur ett jämställdhetsperspektiv. Den färöiska samarbetsministern presenterade samarbetsministrarnas redogörelse om gränshinder 2015. Michelsen konstaterade att arbetet fortskrider och att många goda resultat uppnåtts. Vid debatten om gränshinder efterlyste medborgar- och konsumentutskottets talesperson (M) i synnerhet en lösning vad gäller frågan om beskattningen av de norska pensionärer som flyttade till /2009 – en fråga som varit aktuell och senast adresserades vid sessionen 2014. (V) konstaterade att samarbetsministrarnas rapport innehöll både bra och mindre bra nyheter. Bland de sämre var att den norska regeringen avskrivit frågan om faderskvoter, vilket troligen strider mot och även bidrar till ökad ojämställdhet.