frsrdg · H304RS7 · 2016-06-14 00:00:00 — Paragrafen, som har ändrats språkligt, motsvarar 4 kap. 3 a § tredje stycket ersättningslag och innehåller en erinran om att det även finns regler om ledamöters utrikes tjänsteresa i den föreslagna lagen om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i . 8 § Färdmedel ska väljas med hänsyn till kostnads-, tids-, och miljöaspekter. Paragrafen motsvarar delvis 4 kap. 3 § ersättningslag. Den paragrafen gällde bara inrikes resor. Med anledning av Lagrådets påpekande har paragrafen utformats så att den gäller alla typer av resor som omfattas av kapitlet, det vill säga såväl inrikes som utrikes resor. 9 § Resenären ska efter en avslutad resa ge in en reseräkning till , dock senast efter det att resan avslutades. Paragrafen motsvarar delvis 4 kap. 2 a § ersättningslag. Skillnaden i förhållande till tidigare reglering är att skyldigheten att lämna en reseräkning inte bara gäller tjänsteresor enligt 1 § utan även resor före tillträdet enligt 2 § och resor vid en extraordinär händelse eller av annan icke förutsedd orsak enligt 3 §. Bestämmelsen är en ordningsföreskrift. En utebliven reseräkning innebär således inte att ledamoten på den grunden går miste om sin rätt till ersättning. Bestämmelsen har språkligt förenklats i enlighet med Lagrådets förslag. Lagrådet har ifrågasatt om inte skyldigheten att ge in en reseräkning borde tas in i tillämpningsföreskrift i stället för i lagen och förordat att sexmånadersfristen avskaffas. Synpunkterna behandlas i avsnitt 5.3.4. 10 § En ledamot har i mån av tillgång rätt att använda parkeringsplatser. Paragrafen är ny och motsvarar vad som gäller enligt riktlinjerna (2014:2) om parkeringsplatser. Lagtexten har, enligt Lagrådets förslag, förtydligats i så måtto att rätten att använda parkeringsplats endast gäller i mån av tillgång. En ledamot har således inte en ovillkorlig rätt till en parkeringsplats. Så har inte heller varit fallet tidigare. Någon ändring i sak är alltså inte avsedd. Paragrafen har vidare, i linje med Lagrådets generella synpunkt på hur ersättningsbestämmelserna formulerats, utformats som en rätt för ledamoten i stället för en skyldighet för . Närmare bestämmelser om vad som gäller för parkering, exempelvis i fråga om parkeringstillstånd, nycklar och avgifter, tas in i tillämpningsföreskrift. 1 § En ledamot har rätt till traktamente enligt 2–6 §§ om förutsättningarna för avdrag för ökade levnadskostnader enligt 12 kap. 6 och 6 a §§ inkomstskattelagen (1999:1229) är uppfyllda. Om en nyvald ledamot eller en ersättare som avses i 1 kap. 8 § gör en resa enligt 4 kap. 2 § har han eller hon dock rätt till traktamente endast enligt 4 eller 5 §. Paragrafen motsvarar 5 kap. 1 § ersättningslag. I första stycket finns den grundläggande bestämmelsen om en ledamots rätt till traktamente. För att sådan rätt ska föreligga krävs att ledamoten har rätt till avdrag för ökade levnadskostnader enligt inkomstskattelagen. Andra stycket är nytt. Bestämmelsen innebär att en ledamot eller en ersättare bara har rätt till nattraktamente enligt 5 kap. 4 § eller 5 § vid en resa före tillträdet enligt 4 kap. 2 §. Paragrafen har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter. Riksdagsstyrelsen ser dock inte något behov av att ta in en definition av begreppet ”förrättning” i lagen, vilket Lagrådet aktualiserat. 2 § Dagtraktamente lämnas vid flerdygnsförrättning på annan ort i än för varje hel dag som tagits i anspråk för förrättningen. Traktamentet motsvarar en etthundratjugondedel av prisbasbeloppet avrundat till närmaste tiotal kronor. Om förrättningen har påbörjats eller senare på avresedagen eller avslutats eller tidigare på hemresedagen utgår ett halvt dagtraktamente. Om ledamoten fått fria måltider under förrättningen ska dagtraktamentet minskas med ett belopp fastställt av , om inte måltiden obligatoriskt ingår i priset för transporten på allmänna transportmedel. Paragrafen motsvarar 5 kap. 2 § ersättningslag och har ändrats språkligt. I paragrafen finns bestämmelser om dagtraktamente vid flerdygnsförrättning. Riksdagsstyrelsen ser inte något behov av att förtydliga innebörden av begreppet ”förrättning”, vilket Lagrådet aktualiserat. 3 § Vid flerdygnsförrättning i lämnas traktamente för varje hel och halv dag som har tagits i anspråk för förrättningen (Stockholmstraktamente). Traktamentet motsvarar hälften av maximibeloppet enligt 12 kap. 11 § in-komstskattelagen (1999:1229) avrundat till närmaste tiotal kronor. Stock-holmstraktamente lämnas inte för dag som berättigar till dagtraktamente enligt 2 §, till utlandstraktamente enligt 6 § eller till förrättningstillägg enligt 7 §. Stockholmstraktamentet ska inte reduceras om ledamoten fått fria måltider under förrättningen. Paragrafen motsvarar 5 kap. 3 § ersättningslag. Paragrafen har ändrats språkligt. Riksdagsstyrelsen ser inte något behov av att förtydliga innebörden av begreppet ”förrättning”, vilket Lagrådet aktualiserat. 4 § En ledamot har rätt till ersättning för logikostnad i (nattrakta-mente). Nattraktamentet ska motsvara den logikostnad som ledamoten kan visa att han eller hon har haft, dock högst ett högsta belopp som Riksdagsför-valtningen bestämmer. Vid förrättning i mer än 50 kilometer från ledamotens bostad på hemorten har dock ledamoten rätt till ersättning för den faktiska logikostnad som förrättningen för med sig. Någon ersättning för logi ska inte betalas om tillhandahållit ledamoten logi utan kostnad. Oavsett vad som föreskrivs i första och andra styckena ska Riksdagsför-valtningen betala ersättning för faktisk logikostnad vid konferens med utskott, delegation, kommitté eller liknande inom samt vid konferens med partigrupp i . Paragrafen motsvarar 5 kap. 4 § ersättningslag och har ändrats språkligt. Begreppet ”särskild tjänsteförrättning” har utmönstrats utan att någon ändring i sak är avsedd. Vidare har regleringen i andra stycket förenklats språkligt med anledning av Lagrådets synpunkter. Innebörden är dock densamma i sak, det vill säga att ledamoten inte har rätt till ersättning för nattraktamente enligt första stycket om tillhandhåller ledamoten logi utan kostnad. 5 § Om ledamoten inte kan visa vilka utgifter han eller hon har haft för logi lämnas ersättning för hel natt med hälften av maximibeloppet enligt 12 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229). Sådan ersättning lämnas dock inte om ledamoten har tillbringat på tåg, fartyg eller flygplan och inte heller då fri logi tillhandahållits av annan myndighet, ett trafikföretag eller motsva-rande. Paragrafen motsvarar 5 kap. 5 § ersättningslag. Paragrafen har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter. 6 § Vid en flerdygnsförrättning utomlands lämnas ersättning för ökade levnadskostnader enligt de villkor som gäller för arbetstagare hos . Paragrafen, som har ändrats språkligt, motsvarar 5 kap. 6 § ersättningslag. Lagrådets och vissa remissinstansers synpunkter på hänvisningen till villkoren som gäller för arbetstagare vid behandlas i avsnitt 5.1.2. 7 § Vid en endagsförrättning utomlands som varar läm-nas ersättning för ökade levnadskostnader enligt de villkor och med de belopp som gäller för arbetstagare hos . Paragrafen, som har ändrats språkligt, motsvarar 5 kap. 7 § ersättningslag. Lagrådets och vissa remissinstansers synpunkter på hänvisningen till villkoren som gäller för arbetstagare vid behandlas i avsnitt 5.1.2. Ersättning för logikostnad i vissa fall 8 § Om en ledamot som inte har kunnat få bostad i bostadsbestånd har högre logikostnader än det högsta belopp som kan betalas enligt 4 § första stycket, har ledamoten rätt till en högre ersättning för logi, om det finns särskilda skäl för det. Paragrafen motsvarar 5 kap. 8 § ersättningslag och har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter. Lagrådet efterlyser en förklaring till vilka särskilda skäl som kan föranleda ersättning enligt paragrafen. Bestämmelsen i dess nuvarande lydelse infördes genom en lagändring som trädde i kraft . Av förarbetena till den lagändringen framgår det att särskilda skäl exempelvis kan föreligga när uppdraget avser en så begränsad tid att ledamoten inte har möjlighet att ordna sitt boende utan avsevärda merkostnader utöver de som var det högsta belopp som kunde utgå för faktiska boendekostnader (1995/96:RFK4 s. 33, bet. 1995/96:KU26, 2005/06:RS4, s. 100 bet. 2005/06:KU33). Någon ändring i sak är inte avsedd och riksdagsstyrelsen ser inte skäl för ytterligare förtydliganden av bestämmelsen. Ersättning för logikostnad vid ledighet 9 § Om en ledighet har pågått i , ska Riksdagsförvalt-ningen betala ersättning för logikostnad bara om det finns särskilda skäl. Paragrafen motsvarar 5 kap. 9 § ersättningslag. Lagrådet anser att det är oklart vilka logikostnader som avses och förordar att det ges en beskrivning av vilka särskilda skäl som kan motivera ersättning i den aktuella situationen. Bestämmelsen infördes lag i sin nuvarande lydelse genom en lagändring som trädde i kraft (1995/96:RFK4, bet. 1995/96:KU26, 2005/06:RS4 s. 100, bet. 2005/06:KU33). Av förarbetena till lagändringen framgår att särskilda skäl exempelvis kan föreligga om den tid som ledigheten varar inte väsentligt överstiger tremånaderstiden. Någon ändring i sak är inte avsedd och Riksdagsstyrelsen ser inte skäl för ytterligare förtydliganden av bestämmelsen. Ersättning för bostad på folkbokföringsorten i vissa fall 10 § Om det finns synnerliga skäl får , efter ansökan av en ledamot, betala ersättning för kostnad som är förenad med bostaden på folkbokföringsorten men där nattraktamente inte betalas för denna eller någon annan egen bostad. Ersättningen får inte överstiga det högsta belopp som kan betalas enligt 4 § första stycket. Paragrafen motsvarar 5 kap. 10 § ersättningslag. Lagrådet efterlyser förtydliganden av vilka skäl som kan motivera ersättning enligt paragrafen och om uttrycket ”bostaden på folkbokföringsorten” avser något annat än uttrycket ”bostaden på hemorten”, som förekommer i lagförslaget på andra ställen. Av förarbetena till paragrafen i dess nuvarande lydelse framgår att bestämmelsen införts i syfte att göra det möjligt att, om det föreligger synnerliga skäl, betala en annan bostadskostnadsersättning än sådan som ska täckas av nattraktamentet (1995/96:FRK4 s. 33, bet. 1995/96:KU26, 2005/06:RS4 s. 100, bet. 2005/06:KU33). Det kan, anförs det, exempelvis förekomma att någon som anses bosatt i och därmed inte är berättigad till nattraktamente också har en bostad kvar i valkretsen. Om ledamoten företar tjänsteresor dit kan det således i det enskilda fallet vara motiverat att viss ersättning utges för den bostaden om den utnyttjas i samband med dessa resor. Ersättningen får dock inte, framhålls det, överstiga det högsta beloppet för den faktiska kostnaden. Någon ändring i sak är inte avsedd och riksdagsstyrelsen ser inte behov av ytterligare klargöranden med anledning av Lagrådets synpunkter. Uttrycken ”bostaden på folkbokföringsorten” och ”bostaden på hemorten” har samma innebörd. Med anledning av Lagrådets påpekande har sistnämnda uttryck bytts ut mot ”bostaden på folkbokföringsorten”. 1 § ska utan kostnad tillhandahålla en ledamot som har rätt till nattraktamente enligt 5 kap. 1 § övernattningsbostad. Med övernattningsbostad avses en övernattningslägenhet eller ett övernattningsrum inom bostadsbestånd eller ett motsvarande boende. Rätten att disponera en övernattningsbostad enligt första stycket är personlig och får inte överlåtas av ledamoten. Paragrafen, som ändrats språkligt, innehåller bestämmelser om ledamöternas rätt till övernattningsbostad. Övervägandena finns i avsnitt 5.6.1. Första stycket motsvarar 11 § föreskriften (2005:9) om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter. Innebörden av bestämmelsen är att är skyldig att tillhandahålla en ledamot en övernattningsbostad om ledamoten har rätt till nattraktamente enligt bestämmelserna i 5 kap. 1 §. Så är fallet om ledamoten är bosatt mer än 50 kilometer närmaste färdväg från och på hemorten för sin privata disposition har en bostad inrättad för permanent boende. Övernattningsbostaden ska tillhandahållas ledamoten kostnadsfritt. Andra stycket motsvarar 13 § föreskrift och innebär att ledamoten inte får överlåta boendet till någon annan. Andrahandsuthyrning är således inte tillåten. 2 § beslutar om vilka övernattningsbostäder ur bostadsbestånd som ska ställas till respektive partigrupps förfogande. Bostäderna ska fördelas i proportion till antalet valda ledamöter som har rätt till övernattningsbostad enligt 1 § första stycket. Gruppkansliet svarar för fördelningen av bostäderna till ledamöterna i partigruppen. Paragrafen innehåller bestämmelser om fördelningen av övernattningsbostäder som ingår i bostadsbestånd. Övervägandena finns i avsnitt 5.6.1. Bestämmelserna i första och tredje styckena motsvarar 12 § första och tredje styckena föreskriften (2005:9) om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter. Innebörden är att övernattningsbostäderna som ingår i bestånd ska ställas till partigruppernas förfogande av och att gruppkanslierna vid respektive partigrupp sedan ska fördela bostäderna bland partigruppernas ledamöter. Andra stycket motsvarar delvis 12 § andra stycket föreskriften (2005:9) om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter och innehåller en bestämmelse om enligt vilken princip fördelningen av bostäderna ska göras, nämligen i proportion till antalet valda ledamöter som har rätt till övernattningsbostad enligt 1 § första stycket. Fördelningsprincipen har i den nya lagen ändrats något och knutits till antalet ledamöter som har rätt till övernattningsbostad i stället för som tidigare till antalet mandat utanför . Som framgår av lagtexten är det bara boende som ingår i förvaltningens bostadsbestånd som omfattas av bestämmelsen. I de fall en ledamot tillhandahålls motsvarande boende är detta en sak mellan och ledamoten. I praktiken handlar det om att ledamoten ersätts för eget boende. Utflyttning från en övernattningsbostad i bostadsbestånd 3 § En ledamot som inte blir återvald efter att ha kandiderat i ett riksdagsval ska flytta ut ur sin övernattningsbostad senast efter valdagen. En ledamot som lämnar riksdagsuppdraget ska flytta ut ur sin övernattningsbostad senast efter den dag uppdraget upphört. Paragrafen innehåller bestämmelser om när en ledamot senast ska lämna sin bostad dels om ledamoten inte blir återvald efter ett riksdagsval, dels om ledamoten avsäger sig uppdraget . Bestämmelsen tar endast sikte på lägenheter och rum som ingår i bostadsbestånd. Regler om utflyttning då en ledamot inte kandiderar i ett ordinarie eller extra riksdagsval finns i 4 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.6.1. Första stycket motsvarar delvis 16 § föreskriften (2005:9) om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter och innebär att en ledamot som inte blir återvald efter ett ordinarie riksdagsval eller ett extra riksdagsval ska flytta ut ur sin övernattningsbostad senast efter valdagen. Tiden för utflyttning har i den nya lagen ändrats från ”och senast efter valdagen” till ”senast efter valdagen”. Andra stycket motsvarar delvis 17 § föreskrift och gäller den situationen att ledamoten lämnar sitt uppdrag . Enligt 4 kap. 11 § regeringsformen krävs kammarens medgivande för att en ledamot ska få avsäga sig sitt uppdrag. I ett sådant fall börjar fristen att löpa den dag då ledamotens uppdrag upphör, dvs. antingen för beslutet i kammaren eller från den senare dag som framgår av kammarens beslut. I likhet med vad som gäller utflyttning sedan en ledamot inte återvalts efter ett riksdagsval har fristen ändrats från ”och senast efter valdagen” till ”senast efter valdagen”. Rubriken har med anledning av Lagrådets synpunkter förtydligats så att det framgår att paragrafen endast avser bostäder som ingår i bostadsbestånd. 4 § En ledamot som inte kandiderar i ett ordinarie riksdagsval ska lämna sin övernattningsbostad valåret. Ledamoten får dock behålla bostaden även efter den tidpunkten så länge det är nödvändigt för att fullgöra riksdagsuppdraget. En ledamot som inte kandiderar i ett extra val ska lämna sin övernattningsbostad senast efter valdagen. Paragrafen motsvarar delvis 15 § föreskriften (2005:9) om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter och innehåller bestämmelser om utflyttning om en ledamot inte ställer upp i ett ordinarie riksdagsval och ett extra val. Övervägandena finns i avsnitt 5.6.1. Utflyttning ska vid ett ordinarie riksdagsval som huvudregel ske valåret för att ge tid att ställa iordning bostäderna i förvaltningens bestånd till den nya valperioden börjar. Detta framgår av första stycket. Riksdagsuppdraget upphör för den ledamot som inte blivit återvald då den nya samlas efter valet. Fram till den tidpunkten kan ledamoten ha behov av bostaden för att kunna utföra uppdraget. Ledamoten får då bo kvar tills behovet upphör. Det kan handla om att ledamoten måste inställa sig för ett utskottssammanträde eller ett sammanträde i kammaren. Bestämmelsen om extra val i det andra stycket har tillkommit på Lagrådets förslag. Utflyttning ska i den situationen ske senast efter valdagen. 5 § En ersättare ska normalt överta den ordinarie ledamotens övernattningsbostad. Om detta inte är möjligt ska utan kostnad tillhandahålla ersättaren ett ersättarrum. Rätten till övernattningsbostad och ersättarrum är personlig och får inte överlåtas till någon annan. Paragrafen motsvarar delvis 35 och 36 §§ föreskriften (2005:9) om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter. Övervägandena finns i avsnitt 5.6.1. Utgångspunkten är att ersättaren ska använda den övernattningsbostad som den lediga ledamoten disponerar. Om detta inte är möjligt har ersättaren rätt till ett ersättarrum. Det förutsätter dock att ersättaren har rätt till nattraktamente enligt bestämmelserna i 5 kap. Bestämmelsen har ändrats språkligt. 6 § En ersättare ska lämna övernattningsbostaden när den ordinarie ledamoten kommer tillbaka från sin ledighet. En ersättare ska lämna ersättarrummet senast efter det att uppdraget som ersättare upphört. Paragrafen innehåller bestämmelser om när en ersättare ska flytta ut ur en övernattningsbostad och ett ersättarrum. Övervägandena finns i avsnitt 5.6.1. Första stycket motsvarar delvis 37 § föreskriften (2005:9) om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter och reglerar när en ersättare senast ska flytta ut från en övernattningsbostad. Så ska ske senast när den ordinarie ledamoten träder i tjänst igen. Andra stycket har tillkommit på Lagrådets initiativ och stadgar en frist om för att flytta ut ur ett ersättarrum. Paragrafen har ändrats språkligt. Rubriken har utformats enligt Lagrådets förslag. Ersättning för egen övernattningsbostad 7 § En ledamot som är bosatt mer än 50 kilometer från och på hemorten för sin privata användning har en bostad inrättad för permanent boende, har rätt till ersättning för en övernattningsbostad som är belägen inom från . Ersättningen får högst uppgå till det belopp som bestämmer. Paragrafen motsvarar punkt 2 i den första meningen i tillämpningsföreskriften till 5 kap. 4 § ersättningslag och innehåller bestämmelser om ersättning för en ledamots egen övernattningsbostad. Innebörden av bestämmelsen har förtydligats med anledning av Lagrådets synpunkter. Förutsättningarna för att ersättning ska utgå motsvarar vad som gäller för att nattraktamente ska utgå enligt 5 kap. Frågan hur långt ifrån en ledamot är bosatt ska bedömas utifrån närmaste färdväg. En ledamot är därvid att betrakta som bosatt i lagens mening där han eller hon är folkbokförd enligt folkbokföringslagen (se 4 kap. 1 §). Vilka kostnader som ersätts och det högsta ersättningsbeloppet framgår av tillämpningsföreskriften till lagen som beslutas av riksdagsstyrelsen. Arbetsrum, introduktion och vidareutbildning samt teknisk och elektronisk utrustning 1 § ska tillhandahålla en ledamot ett arbetsrum i . Rätten att disponera ett arbetsrum är personlig och får inte överlåtas av ledamoten. Paragrafen innehåller en bestämmelse om att en ledamot har rätt till ett arbetsrum i och att denna rätt är personlig. Övervägandena finns i avsnitt 5.7. Första stycket motsvarar 1 § föreskriften (2005:9) om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter. Andra stycket motsvarar 3 § i samma föreskrift. Den bestämmelsen har ändrats språkligt. 2 § beslutar om vilka arbetsrum som ställs till respektive partigrupps förfogande. Gruppkansliet svarar för fördelningen av rummen till ledamöterna i partigruppen. Paragrafen motsvarar 2 § föreskriften (2005:9) om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter. Bestämmelsen har ändrats språkligt. Övervägandena finns i avsnitt 5.7. 3 § En ledamot som inte återväljs efter att ha kandiderat i ett riksdagsval ska lämna sitt arbetsrum senast efter valdagen. En ledamot som lämnar riksdagsuppdraget under en löpande valperiod ska lämna sitt arbetsrum senast efter det att uppdraget upphört. Paragrafen innehåller bestämmelser om utflyttning från arbetsrum för dels ledamöter som inte återväljs efter ett ordinarie eller extra riksdagsval, dels ledamöter som lämnar uppdraget under en löpande valperiod. Övervägandena finns i avsnitt 5.7. Första stycket motsvarar delvis 5 § föreskriften (2005:9) om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter. Bestämmelsen har ändrats på så sätt att fristen om börjar att löpa på valdagen. Andra stycket motsvarar 6 § föreskriften (2005:9) om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter och tar sikte på ledamöter som avsäger sig uppdraget under löpande valperiod. En ledamot får enligt 4 kap. 11 § regeringsformen inte lämna sitt uppdrag utan att kammaren har medgett det. Fristen om börjar att löpa den dag då uppdraget upphör. Ofta framgår det av kammarens beslut från vilken kommande dag avsägelsen gäller. Fristen börjar i ett sådant fall att löpa . Gäller avsägelsen däremot för beslutet i kammaren räknas fristen från den tidpunkten. 4 § En ledamot som inte kandiderar i ett kommande ordinarie riksdagsval ska lämna sitt arbetsrum valåret. Ledamoten får dock behålla rummet efter den tidpunkten så länge som det är nödvändigt för att han eller ska kunna fullgöra sitt riksdagsuppdrag. En ledamot som inte kandiderar i ett kommande extra val ska lämna sitt arbetsrum senast efter valdagen. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om utflyttning från arbetsrum för ledamöter som inte kandiderar i ett kommande val till . Övervägandena finns i avsnitt 5.7. Första stycket gäller ordinarie val. Bestämmelsen har tagits in i lagen för att göra regleringen av arbetsrum parallell med vad som gäller för övernattningsbostäder. Andra stycket har tillkommit på Lagrådets förslag och tar sikte på den situationen att en ledamot inte kandiderar i ett extra val. Fristen om motsvarar vad som gäller för utflyttning från en övernattningsbostad. Ersättares rätt till arbetsrum eller ersättarrum 5 § En ersättare ska normalt överta den ordinarie ledamotens arbetsrum. Om detta inte är möjligt ska tillhandahålla ersättaren ett ersättarrum för arbete. Rätten att disponera den ordinarie ledamotens arbetsrum eller ett ersättarrum är personlig och får inte överlåtas av ersättaren. Paragrafen motsvarar delvis 35 och 36 §§ föreskriften (2005:9) om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter och har utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter. Övervägandena finns i avsnitt 5.7. I förhållande till nuvarande reglering har det gjorts ett förtydligande i lagtexten om att ersättaren har en uttrycklig rätt att få tillgång till ett ersättarrum för arbete om ersättaren inte kan använda den lediga ledamotens arbetsrum. 6 § En ersättare ska lämna den ordinarie ledamotens arbetsrum när denne kommer tillbaka från sin ledighet. En ersättare ska lämna ett ersättarrum för arbete senast efter det att uppdraget upphört. Paragrafen motsvarar 37 § i föreskriften (2005:9) om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter. Bestämmelsen har utformats med beaktande av Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.7. 7 § får tillhandahålla ledamöterna en introduktion till uppdraget som ledamot av .