frsrdg · H304NR1 · 2016-03-16 00:00:00 — svenska delegations berättelse om verksamheten svenska delegation får härmed överlämna bifogade berättelse om sin verksamhet . Berättelsen innehåller en redogörelse för rådets temasession den 25–, rådets 67:e session den 27–och en översikt över rådets övriga verksamhet . 2 Huvuddragen i verksamheten 20155 4 temasession i den 25– 5 67:e session i den 27– 7 Utskotten och kontrollkommittén34 7.1 Kultur- och utbildningsutskottet34 7.2 Medborgar- och konsumentutskottet37 7.3 Miljö- och naturresursutskottet40 8 Den parlamentariska Östersjökonferensen57 9 Den arktiska parlamentarikerkonferensen60 10 Den parlamentariska Barentskonferensen62 Bilaga 1 svenska delegation 201564 Bilaga 2 Framställningar, rekommendationer och interna beslut 201565 Bilaga 3 Resolution antagen vid den 24:e parlamentariska , – Inom ramen för samarbetar de nordiska ländernas samt de självstyrande områdena , och och re-geringar. Samarbetet grundas på som undertecknades 1962 och har reviderats . anger att samarbetet omfattar sociala och rättsliga frågor, kultur, ekonomi och näringsliv, kommunikationer, miljö och säkerhet. utesluter inte samarbete även på andra områden. har aktivt utvecklat formerna för att ge en parlamentarisk dimension till samarbetet mellan regeringarna på det utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska området. roll är att ta initiativ där man ser problem som kan lösas på nordisk nivå eller där nya möjligheter kan tas till vara genom nordiskt samarbete. Vidare är rådgivande i frågor som rör två eller flera nordiska länder. Begreppet ”nordisk nytta” är grundläggande, vilket innebär att de nordiska länderna samarbetar om sådant de kan göra bättre tillsammans än om de agerar var för sig. Det handlar om att underlätta medborgarnas vardag, att utbyta erfarenheter inför reformer på olika samhällsområden och att få genomslag för gemensamma nordiska värderingar i internationella sammanhang. består av 87 valda medlemmar från de nordiska länderna samt , och . Verksamheten bedrivs inom ramen för presidiet och de fem utskotten (fyra utskott ) samt kontrollkommittén. Sessionen är rådets högsta beslutande organ och äger rum varje höst. arrangeras en temasession . slutsatser får oftast formen av en rekommendation som riktas till eller en eller flera nordiska regeringar. följer upp och kontrollerar att rekommendationerna genomförs på bästa möjliga sätt. Den svenska delegationen bidrar till detta inom ramen för arbetet i men också genom förankring i och genom kontakter med regeringsnivån samt med organisationer och enskilda medborgare. hade presidentskapet för . Vid sessionen 2014 presenterade rådets tillträdande president (F) huvuddragen i det kommande programmet för det isländska ordförandeskapet 2015. Ordförandeskapet valde att fokusera på det internationella samhället, välfärdssamhället och civilsamhället. Inom ramen för det internatio-nella samfundet lyfts särskilt utrikes-, säkerhets- och försvarssamarbetet samt , och närområden fram. Avsikten med ordförandeprogram är att lyfta fram de områden där man vill ta nya initiativ eller göra särskilda insatser. Det finns inte utrymme i ett kortfattat program att nämna allt det samarbete som pågår fortlöpande inom eller inom ramen för . Således har såväl utskotten som presidiet fortsatt sitt arbete även på andra sakområden, även om de frågor och åtgärdsförslag som tas upp i programmet betonades särskilt i rådets arbete . har under en relativt utvecklat formerna för samarbetet med de ryska parlamenten, såväl den regionala samarbetsorganisationen parlamentariska församling (, PANWR) som statsduman och federationsrådet. Utvecklingen i aktualiserade frågan om fortsatta samarbete med ryska parlamentariker och formerna för detta. En fråga som stått högt på både och de na-tionella delegationernas agenda är förankringen av rekommendationerna i de nationella parlamenten. Detta, tillsammans med en stark önskan från parlamentarikerhåll att öka aktualiteten i arbete, är en av de frågor som lett fram till den reformprocess som inleddes och som fortsatte . Reformarbetet fokuserar i huvudsak på ökad politisering av arbete, förbättrad nationell förankring och snabbare processer. svenska delegation har i uppdrag att utse representanter i de permanenta kommittéerna för den parlamentariska (BSPC) och den arktiska parlamentarikerkonferensen (CPAR). Den parlamentariska hålls , och den arktiska parlamentarikerkonferensen hålls . Vidare ansvarar delegationen för deltagande i det parlamentariska och genom deltagande i dessa samarbeten i parlamentarikermöten om EU:s nordliga dimension. Därmed uppnås en samordningseffekt i verksamheten i dessa delvis överlappande samarbetsstrukturer i norra och engagemang i dem. 2 Huvuddragen i verksamheten 2015 verksamhet bedrivs inom ramen för presidiet, de fem utskotten (fyra utskott ) och kontrollkommittén. Verksamheten inom dessa skildras i avsnitt 6 och 7. har via sitt pågående reformarbete eftersträvat mer politisk dialog och mindre konsensuslösningar. Viss kritik har tidigare framförts mot agendan på de nordiska mötena som inte alltid korrelerat med den politiska verkligheten, och det gäller att finna former för att diskutera aktuella utmaningar. innebar att dagsaktuella gemensamma utmaningar kom högst upp på dagordningen. Partigruppernas ståndpunkter var i fokus, men även na-tionella ställningstaganden fick visst utrymme i diskussionerna. Nedan skildras de frågor som hade störst inverkan på rådets övergripande verksamhet. Den politiska utvecklingen i och roll Relationen till och närområdet har arbetat för att få till stånd en parlamentarisk dimension i det utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet, och den förändrade geopolitiska situationen som följt på utvecklingen i har satt det samarbetet i rullning. är mån om att bidra till ökad stabilitet i regionen. Händelserna i –2015 med olagliga annektering av , som uppenbart stod i strid med folkrätten, samt agerande i närområdet, har aktualiserat frågan om fortsatta samarbete med ryska parlamentariker och formerna för detta. Utvecklingen har medfört att även stärkt sitt samarbete med de baltiska staterna, Visegradgruppen (, , , och de östliga partnerskapsländerna (främst , , och ). De nya säkerhetspolitiska utmaningarna och möjligheterna att stödja demokratiska institutioner är centrala teman för samarbetet. har via sina informationskontor i nordvästra arbeta med projekt som kunnat sprida fakta och kunskap om våra fem länder och tre självstyrande områden som ofta riktats mot oberoende grupper och andra delar av det civila samhället i . meddelade ryska myndigheter att dessa informationskontor var att se som ”en utländsk agent”. En konsekvens av denna stämpling var också att bestämde sig för att avveckla verksamheten. ville markera mot det tilltagande försämrade politiska klimatet i , inklusive stämplingen av det nordiska informationskontoret i men fortsätta att ha kontakt och utbyte med oberoende krafter inom det ryska civila samhället. Eftersom man på regeringssidan för tillfället har begränsade kontakter finns det ett behov av att upprätthålla andra forum som Östersjösamarbetet, samt det arktiska samarbetet. Dessa samarbeten bör värnas och inte politiseras. Ryska militära övningar och underrättelseverksamhet i och framför allt ökar. Den ryska propagandan hjälper till att skapa osämja mellan och dess närregion. De nordiska länderna svarade med solidaritet gentemot varandra, stod enade bakom EU:s sanktioner och fördjupade samarbetet som vilar på gemensamma värderingar. Vid sessionen i antogs presidiets förslag till riktlinjer för samarbete med statsduman och federationsrådet i och de regionala parlamenten i nordvästra (internt beslut 1/2015). kommer enligt riktlinjerna att fortsätta att ha kontakter med ryska parlamentsledamöter men kommer att begränsa fasta årliga evenemang och i stället titta på andra alternativ för dialogmöten. Den övergripande situationen har försämrats, men de nordiska länderna och är fortfarande nära grannar, och relationer och kontakter bör till viss grad upprätthållas, särskilt på regional nivå. Terrorism och våldsbejakande extremism och drabbades av terrordåd, och motverkande av våldsbejakande extremism och radikalisering återfanns på agenda och blev övergripande tema för temasessionen i den 25–, som behandlas i avsnitt 4. Rådet diskuterade terrorangreppen i och hur de påverkar och de övriga nordiska ländernas politik i förhållande till säkerhet och radikalisering och fördömde attacker som var medvetet riktade mot yttrande- och åsiktsfriheten – bärande värderingar i de nordiska välfärdssamhällena. konstaterar att extremism i olika former har ökat i våra länder. Medlemmarna har uttryckt behov av intensifierat samarbete där länderna delar med sig av goda erfarenheter och att har som gemensamt mål att tillsammans arbeta förebyggande mot våldsbejakande extremism för att stärka individen och bygga samhällen med minskade klyftor, fler jobb och ökat deltagande. Med anledning av terrordåden i och inbjöds inrikesminister till delegationsmötet , detta för att ministern skulle informera om regeringens arbete mot våldsbejakande extremism och radikalisering. Med ministern diskuterade delegationen passhantering, nordisk samordning, oroande tendenser i svenska skolor, det öppna samhället kontra skärpt säkerhet samt hantering av personer som återvänder till efter att ha deltagit i strid utomlands. och befann sig i en sällan skådad flykting- och migrationskris när människor flydde för sina liv från krigets , inbördes oroligheter i , och , förtryck i och krig och konflikter i . I dessa regioner växer sig extremistgrupper allt starkare. I har vi utvecklade välfärdssamhällen och står upp för demokrati och jämlikhet, öppenhet och människors lika värde. Allt detta förenar oss. Flykting- och migrationskriser har dock visat på vissa skillnader, och skärptes den politiska debatten mellan länderna, och dialogen intensifierades – så även i . Detta är en följd av exempelvis åtstramningen vid gränsen mellan och . har den nordiska passfriheten blivit ifrågasatt. De skärpta gränskontrollerna mellan och innebär att måste nordbor som korsar legitimera sig. har uttryckt att det ofrånkomligen leder till ett avbräck i hela det positiva samarbetet för att främja tillväxten och utvecklingen i och kan få förödande konsekvenser för största sammanhängande arbetsmarknadsregion. Den svenska statsministern fick vid session i försvara flyktingpolitik. Parlamentarikernas frågor var många, och debatten blev ideologiskt laddad. Den svenska statsministern uppmanade de andra nordiska regeringarna att ta sitt ansvar för att en jämn fördelning av asylmottagandet ska bli möjlig. Till följd av en påtaglig politisk vilja till reformer i enades man 2013 om att ta flera steg för att vitalisera debatten och det politiska beslutsfattandet i rådet, och en reformgrupp utsågs för uppdraget. En fråga som diskuterades är behovet av nationell förankring av rekommendationer. Som ett led i reformarbetet uppmanades länderna att låta sina nationella fackutskott godkänna eller avslå rekommendationer. Svenska delegationen, i stort uppbackad av övriga länder, gav starkt stöd för förankring i men avvisade förslaget och menade att det undergräver legitimitet och rådsmedlemmarnas mandat. De parlamentariska traditionerna är också olika länderna och de självstyrande områdena emellan, varför det kan vara svårt med en gemensam enhetlig ordning som är lika för alla. Den svenska delegationen menar att förankring och uppföljning ska ske via kontinuerlig rapportering, interpellationer, motioner och andra synliggörande insatser samt att detta är ledamöternas eget ansvar. föreslog presidiet en ny utskottsstruktur i som en följd av reformgruppens arbete och rekommendation och efter noggrann förankring. organ består av presidiet och har gått från fem till fyra utskott: kunskap och kultur i , ett hållbart , tillväxt och utveckling i , välfärd i samt även i fortsättningen en valkommitté och en kontrollkommitté. Det anses finnas vissa fördelar med att samla resurser i färre utskott. Det är resurseffektivt med färre mötesrum och mindre tolkning. Det kan också bidra till en bredare behandling av ärenden, och sårbarheten vid votering minskar. kommer genomförda reformer 2014–2015 att utvärderas före en eventuell fortsatt process. En viktig del av det nordiska samarbetet är att underlätta integrationen och arbetet mot alla former av gränshinder. Inte minst är detta viktigt i ljuset av den rörlighet och passfrihet som medborgare i framhäver som något mycket positivt. Gränshinderfrågorna står alltid högt på dagordningen för det nordiska samarbetet och vävs in i olika organ. Begreppet ”nordisk nytta” är grundläggande, vilket innebär att de nordiska länderna samarbetar om sådant de kan göra bättre tillsammans än om de agerar var för sig. Det handlar om att underlätta medborgarnas vardag, att utbyta erfarenheter inför reformer på olika samhällsområden och att få genomslag för gemensamma nordiska värderingar i internationella sammanhang. Det nordiska samarbetet har bedrivits med en stark medvetenhet om att fri rörlighet gynnar handel och kunskapsutbyte, som ger den tillväxt som bygger välfärd. Att avskaffa kvarstående gränshinder inom och hindra att nya uppkommer tillhör samarbetets kärna. Som ett resultat av översynen av Nordiska ministerrådets organisation för gränshinderarbetet ersattes Gränshinderforum som funnits av . har som uppgift att identifiera och föreslå åtgärder för att avlägsna gränshinder för medborgare och företag i . (V) från ingick i som representant. Därefter tillträdde (A) från . Inom har en gränshindergrupp med representation från samtliga utskott bildats. Från svenska delegationen deltar (M), (SD) och (S). Gruppens utgångspunkt är inte att utreda eller driva egna gränshinderfrågor utan att stödja ministerrådets gränshindergrupp när det ger mening och meddela rådets representant i vilka konkreta gränshinder rådet anser att man bör prioritera. I enlighet med består svenska delegation av 20 medlemmar och 20 suppleanter som väljer bland sina ledamöter. Delegationens sammansättning framgår av bilaga 1. (M) var delegationens ordförande och (S) delegationens vice ordförande. I delegationens arbetsutskott ingick, utöver delegationens ordförande och vice ordförande, (S), (M), (S) och (SD). Suppleanter i arbetsutskottet var (M), (C), (MP), (L) och (V). utgick ur arbetsutskottet (platsen var vakant resterande del av 2015), och (C) ersatte som suppleant i arbetsutskottet. svenska delegation och arbetsutskott höll sex respektive fyra möten. Delegationens ordförande och vice ordförande deltog dessutom i möten mellan talmannen, utrikesutskottets presidium och delega-tionspresidierna. Uppföljning och förankring av rekommendationer Medlemmarna av svenska delegation följde upp rekommendationer och arbetade aktivt med att förankra dem och de nordiska frågorna i . Delegationen sände de antagna rekommendationerna till relevanta utskott och utsåg även särskilt ansvariga bland delegationens medlemmar för att följa upp behandlingen av rekommendationerna. Vidare aktualiserade delegationens medlemmar genom motioner, frågor och interpellationer rekommendationerna och andra frågor av nordiskt intresse i . Medlemmar utnyttjade också den möjlighet som ger att ställa skriftliga frågor till och de nordiska ländernas regeringar. Som ett led i uppföljningen av rekommendationer arrangerade den svenska delegationen två seminarier i . Briefing om det finska riksdagsvalet Med anledning av riksdagsvalet i arrangerade svenska delegation en lunchbriefing i om valresultatet och det påföljande regeringsskiftet. Inbjudna talare var , minister på , och , Nordenkorrespondent på , som analyserade valresultatet och gav en orientering om den nya re-geringens framtida utmaningar. I briefingen deltog cirka 50 riksdagsledamöter och tjänstemän. Seminarium om ökande antibiotikaresistens har diskuterat problemet med den ökande förskrivningen av antibiotika till både människor och djur och vilka risker det för med sig. Med anledning av dessa diskussioner och den uppmärksammade Könbergrapporten om det framtida nordiska hälsosamarbetet arrangerade delegationen ett seminarium om kampen mot ökande antibiotikaresistens. Seminariet belyste frågan ur ett svenskt perspektiv och vad som kan och bör göras nationellt, men även nordiskt och globalt. inledde med att tala om behovet av kraftfulla insatser mot den ökande antibiotikaresistensen och vikten av att som region målmedvetet driver denna fråga. , statssekreterare på , redogjorde för regeringens arbete och de nordiska ministrarnas uppföljning av uppmaningar. Bland annat skulle en ny strategi med syfte att stärka det nordiska samarbetet om dessa frågor tas fram. De nordiska hälso- och livsmedelsministrarna hade också deklarerat att de gemensamt skulle arbeta för att bekämpa antibiotikaresistens. Bland övriga talare fanns , professor i infektionssjukdomar, som orienterade om den nuvarande situationen i det globala arbetet mot antibiotikaresistens samt , överläkare, som talade om arbetet – såväl nationellt som nordiskt – med att förebygga smittspridning och minska förskrivningen av antibiotika. I den efterföljande paneldiskussionen deltog även , statsepidemiolog på . Seminariet ägde rum i förstakammarsalen och samlade drygt 100 deltagare. Seminarium om en nordisk arbetsmarknad utan gränshinder Arbetet med att undanröja gränshinder mellan de nordiska länderna är en av viktigaste uppgifter. Enbart i pendlar runt 70 000 medborgare mellan gränserna, vilket ställer stora krav på lagstiftning och försäkringssystem i . Med anledning av att utsett den tidigare danska ministern som ansvarig för en grundlig genomlysning av den nordiska arbetsmarknaden arrangerade svenska delegation ett seminarium på detta tema. I panelen deltog förutom , medlem av , och , , , , , statssekreterare på , samt ett antal medlemmar av den svenska delegationen. Under seminariet togs bland annat olika standarder i vissa branschorganisationer i de nordiska länderna och svårigheter med att harmonisera den nordiska lagstiftningen i förhållande till EU-direktiv upp som exempel på problem som är svåra att komma till rätta med. Det påpekades också att gränshindren när det gäller a-kassa och socialförsäkringar är ett tämligen komplext område och att även tjänstepensionen kan innebära framtida problem för gränspendlare. metod att identifiera och lösa ett antal gränshinder har visat sig fungera tillfredsställande, och man har även inlett ett samarbete med i dessa frågor. Från den svenska delegationen framfördes bland annat att den parlamentariska gränshindergruppen i kan utveckla sitt arbetssätt för att bli mer effektiv och att det är viktigt att parlamentarikerna blir uppmärksammade på de gränshinder som existerar mellan de nordiska länderna. Man betonade även vikten av ett bra samarbete på regeringsnivå och av att eventuella risker för nya gränshinder övervägs i samband med lagstiftning. Delegationen framhöll också betydelsen av att den information som ges till medborgarna på detta område är tydlig och strukturerad. Seminariet ägde rum i Skandiasalen och samlade ett femtiotal deltagare. Dialog med den nordiska samarbetsministern och inrikesministern Delegationen förde en dialog med den nordiska samarbetsministern (S) om aktuella nordiska samarbetsfrågor. Huvudfrågor var bland annat Nordiska ministerrådets reform- och moderniseringsarbete, energiområdet och nordisk energipolitik visavi EU, migrations- och flyktingsituationen i de nordiska länderna samt gränshinderarbetets fortskridande. Delegationen bjöd även in inrikesminister för en orientering om regeringens arbete mot våldsbejakande extremism och radikalisering. En ny strategi mot terrorism höll på att tas fram, och en snabbutredning om stridande i utlandet skulle presenteras . Andra områden som dryftades var förebyggande arbete, bättre gränskontroller och hanteringen av personer som återvänder till efter att ha deltagit i strid utomlands. delade fram ut ett journaliststipendium, vars syfte var att ge journalister möjlighet att undersöka och rapportera om förhållandena i de nordiska länderna och om det nordiska samarbetet. Stipendiesumman var för del , och fyra svenska journalister beviljades stipendium. presidium beslutade att skulle upphöra med att dela ut journaliststipendier, detta mot bakgrund av en utvärdering av stipendierna och deras uppföljning. uttryckte i samband med detta beslut att man vill se en förstärkning av resurserna till Nordisk Journalistcenter i . Den svenska delegationen fortsatte att bjuda in , i Fokus och informationstjänsten Hallå till sina delega-tionsmöten för utbyte av information och samarbetsprojekt. Delegationens medlemmar och suppleanter medverkade även vid olika arrangemang inom ramen för det särskilda samarbetsavtal som den svenska delegationen har med . 4 temasession i den 25– beslutade att utöver den ordinarie sessionen hålla en temasession . Utgångspunkten är att de äger rum i det land som har ordförandeskapet i , och därför arrangerades temasession av den danska delegationen. Sessionen hölls i den 25–, men var ursprungligen planerad att äga rum i i . På grund av den skärpta säkerhetsnivån i bedömde dock president att detta skulle medföra alltför stora praktiska konsekvenser. Huvudämnen var terrorangreppet i , integration och förebyggande av extremism, men vid sessionen behandlades även ett antal generella ärenden och nyväckta medlemsförslag. De flesta av valda parlamentariker var närvarande under temasessionen, men endast värdlandet deltog med regeringsrepresentanter, däribland den nordiska samarbetsministern och ministern för barn, jämställdhet, integration och sociala frågor . Sessionen öppnades av president som inledde med att konstatera att det nordiska samarbetet tjänar som en god förebild för många andra regioner, inte minst när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter. Presidenten välkomnade också pågående reformprocess som syftade till att göra rådet till en mer dynamisk och effektiv organisation. Mot bakgrund av den aktuella säkerhetspolitiska situa-tionen betonade presidenten även betydelsen av ett effektivt förebyggande arbete mot extremism och radikalisering. Den danska nordiska samarbetsministern inledde den aktuella debatten med att informera om de terrorangrepp utsattes för den 14–, när ett antal gärningsmän bland annat angrep och besköt ett offentligt debattmöte och en synagoga i . Samarbetsministern underströk att dessa angrepp är ett allvarligt hot mot våra öppna och demokratiska samhällen och att vi i de nordiska länderna måste fortsätta att värna vår frihet och våra värderingar. Den danska regeringen hade också tagit initiativ till en ny antiterrorhandlingsplan, innehållande ett stort antal konkreta åtgärder för att både förebygga terrorism och hantera allvarliga händelser som den i . Ministern avslutade med att betona att som terrorhandlingar måste bestraffas ska det även finnas möjligheter för radikaliserade personer att komma tillbaka till ett vanligt liv med utbildning, arbete och familj. konstaterade att terrorhandlingarna i var en väckarklocka för och att polisen tillsammans med andra myndigheter måste få resurser till att arbeta både förebyggande och reaktivt. Ministern informerade om att de nordiska socialministrarna ingått ett nytt samarbetsavtal för att förebygga extremism, med fokus på inkludering, utbildning och jobb. Han underströk också att civilsamhället och olika frivilligorganisationer är viktiga aktörer som måste vara involverade i det förebyggande arbetet för att undvika social exkludering. (M), ordförande för den svenska delegationen, pekade på att även människor födda i de nordiska länderna söker sig ned till konfliktområden för att sedan komma hem både radikaliserade och traumatiserade.