frsrdg · H304NR1 · 2016-03-16 00:00:00 — Förutom parlamentariker i deltog bl.a. försvarsminister , överbefälhavare samt presidierna för de nationella parlamentens försvars- och utrikesutskott. Vid mötet var det situa-tionen i och relationerna mellan och väst som dominerade samtalet. konstaterade att säkerhetsutmaningarna är delade i och att ett nytt försämrat normalläge har etablerat sig. Därför är nordiska företrädare mer intresserade än av att diskutera försvars- och säkerhetspolitik. Den svenska försvarsministern uttalade sig uppskattande om engagemang i diskussionerna om säkerhetspolitiken. Försvarsministern sa att han inte tror på en snar lösning på det spända läget med utan gjorde bedömningen att vi får leva med den här situationen . Deltagarna vid mötet poängterade att dialogen med delvis bör upprätthållas men att vi inte får vara naiva. agerande har rubbat den europeiska säkerhetsordningen. Planer och budget för det nordiska samarbetet 2016 Budgeten för det nordiska samarbetet inom ramen för uppgick till , vilket innebär en neddragning av totalramen i förhållande till föregående år, och nedskärningen fördelades inom sektorernas ramar. beslutar om budgetramen och ska enligt genomföra de förslag till ändringar inom ramen som rekommenderar om det inte finns synnerliga skäl att inte göra det. Presidiet beslutade att ersätta sin tidigare budgetgrupp genom att partigrupperna utser var sin budgetordförande med uppgift att förbereda behandlingen av ministerrådets kommande budget. (S), vice ordförande i den svenska delegationen, sitter för Socialdemokratiska gruppen. Presidiet har fått en del kritik för hur man hanterar budgeten, och processen utvärderades för att göra den mer transparent, tydlig och inkluderande och därmed öka möjligheten för medlemmar, utskott och partigrupper att påverka verksamheten. Budgeten för det nordiska samarbetet 2016 uppgår till , vilket innebär en neddragning på i förhållande till föregående år. Presidiet och partigruppernas budgetordförande rekommenderade i förhandlingarna med ändringar i budgetförslaget, vilka till stor del tillmötesgicks. Rådet framförde som sin fortsatta uppfattning att besparingskraven strider mot målsättningen att stärka och vidareutveckla det nordiska samarbetet, särskilt vad gäller önskemålet om att prioritera nya samarbetsområden och uppmanade att inte göra fler nedskärningar i framtida budgetar. egen budget uppgår till . Vid den 67:e sessionen i valdes (S) till president och (DF) till vice president för 2016. Det danska ordförandeskapsprogrammet fokuserar på den nordiska försvars- och säkerhetspolitiken, att fortsätta arbetet med de många utmaningarna i det arktiska området, att finna konkreta åtgärder inom hälso- och sjukvården där alla de nordiska länderna har stora utmaningar med stigande sjukvårdskostnader och slutligen att vidareutveckla samarbetet inom turism både inom och på andra håll. 7 Utskotten och kontrollkommittén 7.1 Kultur- och utbildningsutskottet Kultur- och utbildningsutskottet arbetar med frågor som rör allmän kultur och konst i och internationellt, ett mångkulturellt och multietniskt , film och media, språk, idrott, Föreningarna och den frivilliga sektorn, barn- och ungdomslitteratur, den nordiska utbildningsmarknaden, folkupplysning och vuxenundervisning samt livslångt lärande. (M) har varit vice ordförande i utskottet, övriga svenska medlemmar var (SD) och (S). Tillsammans med medborgar- och konsumentutskottet och välfärdsutskottet valde utskottet att fördjupa sitt arbete med frågor om civilsamhället. Utöver civilsamhället fungerade även kulturarv, livslångt lärande, tv- och mediesamarbete och yttrandefrihet som teman för arbetsplanen . Årets arbete resulterade i två framställningar och fyra rekommendationer från utskottet. fick utskottet information om aktuella frågor om kultur och utbildning från ett antal inbjudna gäster. Representanter från det internationella samiska filminstitutet i norska Kautokeino informerade utskottet om utmaningarna för samisk film och de ekonomiska svårigheter som filminstitutet står inför. Vidare informerade bland annat Friluftsrådenes Landsforbund från , Nordisk Kulturfond och Orkester utskottet om sina verksamheter. I ljuset av terrorattackerna i och valde utskottet att tillsammans med medborgar- och konsumtionsutskottet, näringsutskottet och välfärdsutskottet anordna ett gemensamt möte med titeln och förebyggande av radikalisering. I vanlig ordning hölls ett samrådsmöte med de nordiska kulturministrarna under sessionen. Utskottet informerade då kulturministrarna om medlemsförslagen Kulturelle Skolesekk och Etableringen av ett internationellt samiskt filminstitut samt följde upp rekommendationen Sport, idrott och friluftsliv. Utskottet besökte även Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter och 22. juli-senteret i . Det nordiska samarbetet vilar på en stark tradition av folklig förankring och samarbete över gränserna mellan medborgar- och intresseorganisationer. I det isländska ordförandeskapsprogrammet prioriterades dessutom förhållandet till civilsamhället. Under flera av årets möten diskuterades därför civilsamhällets roll i det nordiska samarbetet. Tillsammans med medborgar- och konsumentutskottet och välfärdsutskottet definierade utskottet vad man anser utgör civilsamhället och vad dess roll är. Man kom fram till att civilsamhället är alla de verksamheter och organisationer vars drivande kraft är det ideella engagemanget hos medlemmarna, volontärerna och givarna. Diskussionerna fokuserade på Nordiska ministerrådets reviderade strategiska riktlinjer för samarbetet med civilsamhället och på frågan om hur ska fördjupa sitt samarbete med civilsamhället. Utskottet dryftade frågan om ett nordiskt medborgarinitiativ liknande det som tillämpas i där ett medborgarinitiativ behandlas i om minst 50 000 personer stöder initiativet inom loppet av . Utökade möjligheter för representanter från det civila samhället att sitta med under utskottsmöten diskuterades också. I samband med att Nordiska ministerrådets strategiska riktlinjer behandlas formellt planerar utskottet att anordna ett nordiskt dialogforum om civilsamhället. Situationen för samisk film uppmärksammades av utskottet i samband med behandlingen av ett medlemsförslag om att inrätta ett internationellt samiskt filminstitut. Det finns redan ett internationellt samiskt filminstitut i Kautokeino men det brottas med ekonomiska problem då det primärt får projektstöd och endast begränsat med driftstöd, vilket hämmar utvecklingen av samisk film. Utskottet betonade därmed vikten av att samiska kulturinstitu-tioner verkar under samma villkor som finska, norska och svenska filminstitu-tioner och att de således är berättigade till samma ekonomiska stöd. I rekommendation 24/2015 och 25/2015 uppmanades därför regeringarna i , och att gå samman och utveckla en hållbar finansieringsmodell för institutet och att erbjuda driftstöd . Utskottet har också uppmärksammat att det görs mycket få samiskspråkiga barnfilmer och att andra nordiska barnfilmer sällan översätts till samiska. Utskottet rekommenderade därför att initiera ett projekt med syfte att stötta och utveckla samiskspråkig barnfilm, så att samiska barn har tillgång till ett kvalitetssäkrat kulturutbud som representerar den samiska kulturen och språket. Båda medlemsförslagen bifölls i plenum under sessionen. arbetade utskottet med att främja kulturella satsningar inom skolan. Utskottet betonade vikten av att alla barn ges möjlighet att delta aktivt i samhället och ta del av det nordiska kulturella arvet. Genom att stärka det nordiska samarbetet är förhoppningen att barn och unga ska få bättre kunskap om och nordisk film, musik, litteratur och miljö och på så sätt även stärka sin språkförståelse. I rekommendation 27/2015 föreslogs att skulle vidareutveckla satsningen Lyft för nordisk barn- och ungdomslitteratur till att omfatta fem priskategorier, samt att prisnomineringarna ska ligga till grund för ett kulturellt program riktat till alla barn och unga i och uppåt. Utskottsförslaget bifölls i plenum under sessionen. Yttrandefrihet är en förutsättning för öppna och demokratiska samfund och utskottet har arbetat aktivt med frågor som rör yttrandefrihet. förstärktes arbetet ytterligare, inte minst i ljuset av attacken mot satirtidningen i och attacken mot ett seminarium om yttrandefrihet i . Utskottet menar att vår yttrandefrihet är hotad och att de nordiska länderna bör gå samman och försvara kvalitetsjournalistik och den fria pressen. I ett medlemsförslag som behandlades av utskottet föreslogs att de nordiska länderna ska etablera en strategisk nordisk plattform för journalistik och fri press, för att på så sätt stärka hela medieområdet och samla relevanta aktörer, kunskap och kompetens. Utskottet beslutade dock att inte stödja det ursprungliga medlemsförslaget eftersom en stark och fri press i i huvudsak inte är ansvar. I stället valde utskottet att fokusera på förutsättningarna för kvalitetsjournalistisk generellt och Nordiska journalistcentrets (NJC) verksamhet specifikt. Resultatet blev rekommendation 23/2015 där rekommenderades att även fortsättningsvis prioritera NJC i budgeten, att NJC:s huvudkurser ska ge deltagarna en god inblick i arbete och följa samma tema som ordförandeprogrammet i , samt att en utvärdering av NJC:s verksamhet genomförs 2016. Den konservativa gruppen reserverade sig mot den andra ansatsen med motiveringen att den var alldeles för detaljerad i sin beskrivning av NJC:s verksamhet. Medlemsförslaget bifölls i plenum under sessionen. Cybersäkerhet är ett ämne som utskottet anser även fortsättningsvis ska prioriteras högt inom det nordiska samarbetet. För utskottet är det viktigt att kunskapen och medvetenheten om cybersäkerhet ökar hos både enskilda och organisationer. Mittengruppen lämnade därför in ett medlemsförslag om ”att öka cybersäkerheten i ”. Utskottet ställde sig positivt till förslaget och uppmanade i framställning 8/2015 att under sessionen 2016 presentera en kartläggning över existerande samarbetsprojekt och framtida initiativ. Vidare ansåg utskottet att det skulle genomföras en informationskampanj med de nordiska medborgarna, främst barn och unga, som målgrupp. Genom kampanjen ska medborgarna informeras om hur de kan föra en säkrare tillvaro på internet. Framställningen bifölls i plenum under sessionen. Sport, idrott och friluftsliv Mot bakgrund av rekommendation om Sport, fritid och friluftsliv beslutade utskottet att arrangera ett idrottstoppmöte i . Under toppmötet, som hölls , diskuterades relevanta problemformuleringar som matchfixning, spelpolitik, antidopning, folkhälsa och ungas motionsvanor. Uppslutningen var god med ett åttiotal deltagare men utskottet noterade att fler politiker med fördel kunde ha deltagit. Utskottet hade, mot bakgrund av rekommendation om Nordiskt friluftsår 2015, en förhoppning om att skulle uppmärksamma 2015 som ett nordiskt friluftsår. svarade dock att det inte var möjligt tidsmässigt att genomföra en sådan markering. I stället kommer flera workshoppar om friluftsliv att hållas , vilket fick utskottet att avskriva rekommendationen. Till följd av reformarbete bytte utskottet /2016 namn till utskottet för kunskap och kultur (UKK). Ansvarsområdena för det nya utskottet är forskning och utbildning, folkupplysning och civilsamhället, idrott, sport, film och medier, konst, kultur och barn- och ungdomskultur. 7.2 Medborgar- och konsumentutskottet Medborgar- och konsumentutskottet arbetar med frågor som rör just rättigheter för medborgare och konsumenter. Mer övergripande spörsmål om demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet sorterar också in under utskottet. Svenska medlemmar i utskottet har varit (S), (V), (SD) och (C). (M) var fram till slutet av 2015 utskottets ordförande. En betydande del av arbetet i utskottet kretsade kring temat en giftfri vardag. Här spelar hormonstörande så kallade ftalater en stor roll (se stycket nedan). Andra frågor av vikt var människohandel och trafficking i . reste utskottet till , , för att lära mer om dessa frågor. Civilsamhällets roll i ett politiskt landskap där såväl partipolitiskt engagemang som valdeltagande sjunker uppmärksammades också. Det finländska exemplet med medborgarinitiativ för ny lagstiftning i vissa sakfrågor lyftes fram, liksom löneskillnader mellan kvinnor och män. Ett fördjupat samarbete med civilsamhället var ett prioriterat område . Trafficking och människohandel var ett övergripande tema . reste utskottet till i för att på plats bilda sig en uppfattning om problematiken. Bakgrunden är att en icke ringa del av offren för människohandel i har lettiskt eller baltiskt ursprung. Inte sällan handlar det om lågutbildade unga kvinnor på landsbygden som lockas utomlands med löften om ”välbetalda restaurangjobb”. Det kan också handla om utlovade au pair-jobb och det finns indikationer på att den nordiska au pair-förordningen har missbrukats för dessa syften. Konkreta siffor på hur många personer som utsätts för denna typ av handel saknas. I är antalet fall av människohandel stigande, 324 stycken fall 2014 att jämföra med 256 fall 2008. Mörkertalet bedöms vara stort. Ett generellt problem anses vara att brottsoffren sällan litar på polis eller andra rättsvårdande myndigheter, vilket avsevärt försvårar utredningarna. Dessutom brister samarbetet i . Eftersom detta fenomen tenderar att vara gränsöverskridande finns ett stort behov av ett fördjupat samarbete. Även i exempelvis , som är att betrakta som ett ”exportland” i detta avseende, finns stora brister i rättsmaskineriet. dömdes ingen person för trafficking och polisen har svårt att bygga upp kompetens bland annat på grund av hög personalomsättning, låga löner och korruption. Medborgar- och konsumentutskottet beslutade att sätta samman en arbetsgrupp kring trafficking med syftet att dels att garantera att frågan lever vidare inom utskottet , dels att längre fram kunna lämna konkreta förslag till respektive nordiskt lands regering. En stor del av samarbetet ägnades åt lagstiftning om användandet av så kallade ftalater, som fungerar som mjukgörare i plast och finns i bland annat leksaker och livsmedelsförpackningar. Ftalater kan också finnas i exempelvis färg, lack och kosmetikaprodukter. Enligt en rapport från den danska konsumentorganisationen fann man cancerframkallande eller hormonstörande ämnen i var femte småbarnsprodukt. Enligt flera forskare är det inte mängden ftalater som avgör hur skadliga de är, utan snarare vid vilken ålder man kommer i kontakt med dem. Ju tidigare i livet – exempelvis under fosterstadiet – man utsätts, desto större är riskerna, enligt forskarna. Ftalaterna kan verka hormonstörande och särskilt farliga anses de ftalater som benämns DEHP, DBP, BBP och DIPB vara. Just dessa fyra ftalater har också uppmärksammats av EU:s kemikalielagstiftning Reach, vilket dessvärre inte hindrar att de fortfarande används. Utskottet vill därför gå längre och snabbare fram och förespråkar ett gemensamt nordiskt generellt förbud av dessa fyra ftalater i produkter som barn kan komma i kontakt med. Det faktum att det redan finns bra och ofarliga ersättningar för dessa fyra skadliga ftalater innebär att utskottet inte ser någon anledning att vänta med en samnordisk lagstiftning. Ett förslag om ett gemensamt nordiskt generellt förbud skickades ut på remiss och reaktionerna på förslaget har varierat. Medan exempelvis Kemikalieinspektionen ställer sig positiv till ett gemensamt nordiskt förbud är branschorganisationen (Innovations- och kemiindustrierna i ) desto mer skeptisk. IKEM anser inte att nationella förbud är rätt väg att gå utan att den här typen av arbete måste ske inom EU och Reach. Utöver rent hälsomässiga argument mot skadliga ftalater finns det också ekonomiska argument. publicerade 2014 en rapport som slog fast att det kostar EU-länderna i förlorad arbetsförmåga och sjukvårdsutgifter på grund av att medborgarna utsätts för hormonstörande ämnen. Vissa bedömare påpekar att dessa siffror sannolikt är rejält i underkant eftersom alla effekter av ftalaterna inte är kända. Budgeten innehåller stärkta insatser för konsumentinformation om ftalater. (V) är utskottets talesperson i jämställdhetsfrågor. Ett nytt jämställdhetsprogram som ska gälla har antagits. Det ska bland annat fokusera på löneskillnader mellan kvinnor och män i . Utskottet uppmanar de nordiska regeringarna att arrangera en nordisk konferens där dessa frågor behandlas och där man kan lära av varandras erfarenheter – allt i syfte att göra löneskillnaderna mellan könen mindre. Frågan diskuterades flitigt inte minst under sessionen i . Där framgick att isländska kvinnor har högre utbildning än isländska män. Trots det tjänar männen mer. En stor del av förklaringen låg i att isländska kvinnor i mycket högre grad arbetar inom den offentliga sektorn medan de flesta män arbetar inom den privata sektorn. Ett stärkt civilsamhälle är en annan fråga som diskuterades . Fenomen som sjunkande valdeltagande och att allt färre väljer att engagera sig partipolitiskt finns i flera nordiska länder. Ett konkret förslag gällde frågan om medborgarinitiativ, som Förbund (FNF) har föreslagit efter den finländska förlagan. I har samtliga röstberättigade medborgare rätt att föra fram ett medborgarinitiativ i en konkret politisk fråga. Det kan handla om att stifta en ny lag eller om att avskaffa en befintlig lag. Ett krav för att förslaget ska tas upp är att minst 50 000 namnunderskrifter har samlats in . I , där denna form av initiativ har funnits , har sammanlagt en halv miljon medborgare engagerat sig i frågan och hela 438 olika initiativ har sett dagens ljus. Av dessa har ett lett till en konkret lagändring (samkönade äktenskap). Medborgar- och konsumentutskottet fattade inte något beslut i frågan om medborgarinitiativ, men avser att återkomma till hur frågan med civilsamhället ska utvecklas ytterligare. Olika former av gränshinder är ett återkommande spörsmål. Ett hinder som är olöst gäller felaktig information från norsk sida om vilka skatteregler som ska gälla för norska medborgare som är pensionerade i . Trots stora ansträngningar är frågan ännu inte löst varför utskottet även i fortsättningen kommer att bevaka frågan noga. En fråga som däremot löstes är frågan om villkoren för att uppbära socialbidrag i annat nordiskt land. Bakgrunden var att en norsk kvinna som hade bosatt sig i förvägrades socialbidrag där. Eftersom utskottens struktur förändrades i och med utgång upphörde medborgar- och konsumentutskottet. Dess frågor kommer däremot att leva vidare, men inom ramen för andra utskott. Det nya utskottet välfärd i , dit vissa av ledamöterna från medborgar- och konsumentutskottet flyttar, kommer exempelvis att fortsätta att driva frågan om ftalater. 7.3 Miljö- och naturresursutskottet miljö- och naturresursutskott ansvarar för ärenden som rör miljö och natur samt utnyttjande av naturresurser inom ramen för jord-, skogsbruks- och fiskenäringarna. Utskottet arbetar också med energi- och transportpolitik. Utskottet fokuserar på såväl nordiska som globala miljöutmaningar och följer relevanta frågor som behandlas inom EU. (M), (MP) och (S) har varit svenska medlemmar i utskottet. har även (S) och (FP) varit medlemmar i utskottet. fortsatte utskottet att arbeta med förra årets frågor om klimateffekter på primärnäringarna, biologisk mångfald, en giftfri vardag och utmaningar i och . Sammanlagt ansvarade utskottet för uppföljningen av 15 rekommendationer som antagit: (M) ansvarade för frågan om ett nordiskt pant- och retursystem, (MP) för arktiska områden och (S) för en giftfri vardag. Utskottet valde även att fokusera på ett antal nya områden såsom avfallspolitik, utveckling av förnybar energi, förvaltning av vattenresurserna, försurning av haven och kustbefolkningens levnadsvillkor. Årets arbete resulterade i sex rekommendationer från utskottets sida. I samband med januarimötet upprättades energigruppen, en energipolitisk arbetsgrupp bestående av två medlemmar från miljö- och naturresursutskottet respektive näringsutskottet. Energigruppen fick i uppdrag att upprätta förslag på nya initiativ i det nordiska samarbetet om energipolitik med fokus på energieffektivitet och effektivisering inom transportområdet. Energieffektivitet är en av hörnpelarna i ett hållbart och tryggt energisystem och bidrar till att främja ökad miljömässig hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Transportsektorn står för 20–av alla utsläpp av klimatgaser, varav drygt hälften av utsläppen kommer från privatbilar. Energigruppen menar att man hitintills inte har gjort tillräckligt för att reducera transportsektorns utsläpp. En positiv utveckling är dock den ökade användningen av elbilar. Utöver ordinarie möten har energigruppen varit på studiebesök i , där gruppen träffade företrädare för kommissionen, nordiska Europaparlamentariker, energibolaget och och permanenta representationer i . kommer energigruppen att lägga fram en rapport om sitt arbete. Utskottet jobbade aktivt med frågan om en höghastighetsjärnväg mellan och . leder kapacitetsbristen i järnvägsnätet till störningar, onödigt långa restider och bristande tillgänglighet, vilket hindrar många människor från att välja tåg framför andra mindre miljövänliga alternativ. Förutom avgörande miljövinster skulle en höghastighetsjärnväg öka regionens attraktivitet genom att förbättra villkoren för arbetspendling. Under januarimötet godkände därför utskottet näringsutskottets förslag om Gränskryssande järnvägsförbindelser för tillväxt och bättre klimat. (MP) reserverade sig då han ansåg att sträckan –är för lång för att kunna utgöra ett reellt pendlingsavstånd. Flera försök gjordes att anordna ett rundabordssamtal med de nordiska transportministrarna med syftet att diskutera förutsättningarna för utbyggnaden av en höghastighetsjärnväg, men det visade sig dock svårt att få till ett sådant samtal. anordnades en studieresa till hamn för medlemmarna i miljö- och naturresursutskottet och näringsutskottet och i samband med resan hölls ett möte med infrastrukturminister som framhöll att hon var positiv till en höghastighetsjärnväg mellan och men att den prioriterar inomsvenska investeringar. Under studieresan fick utskottsmedlemmarna även ta del av presentationer om hamn, liksom om drivmedel inom sjöfarten, logistik samt samspelet mellan olika transportslag. beslutade utskottet att fokusera på avfallspolitik under . Ämnet diskuterades på flera utskottsmöten och diskussionerna kretsade främst kring plastavfall, närmare bestämt vilka typer av plast som förekommer, riskerna med plastanvändning och alternativa material till plast. I samband med om en europeisk strategi för plastavfall valde utskottet att göra ett uttalande. Där välkommande utskottet en gemensam europeisk avfallspolitik med det generella målet att reducera resursanvändningen och främja genomförandet av principen om avfallshierarki, det vill säga förebygga, återvinna och deponera. Utskottet uppmanade även kommissionen att göra EU:s kemikalieförordning Reach mer effektiv, då plastföremål ofta innehåller skadliga kemikalier som utgör en fara för såväl människor som miljön. Vidare påpekades att återvinningen av plastföremål är för låg i alla EU-länder i förhållande till målsättningen om resurseffektivitet. Utskottet ansåg dock att ett förbud mot deponering inte är lösningen på problemet. I stället menade man att ekonomiska incitament som en CO2-skatt och avgifter på kortlivade plastprodukter kan främja en konstadseffektiv återvinning av avfall. Sammantagvis kom utskottet fram till att avfallspolitik är ett komplext område och att det kan ta tid att landa i politiska slutsatser angående det nordiska samarbetet – och att arbetet därmed kommer att fortgå under . Utskottet har fortsatt föregående års arbete med att verka för en giftfri vardag. Det har uppmärksammat att många människor, inte minst barn, exponeras för ett stort antal kemikalier som kan ha allvarliga effekter på hälsan och miljön.