frsrdg · H404JO1 · 2016-11-09 00:00:00 — I förarbetena till den äldre förvaltningslagen (1971:290) uttalas att en svarstid ofta anges som minimitid, men att också kortare tider är tänkbara om tiden är knapp (SOU 1968:27 s. 163). I remissvaret har Skolinspektionen översiktligt redogjort för handlägg- ningen av anmälningsärenden. När det gäller ”vanliga” anmälningsärenden har Skolinspektionen som mål att ska avgöras och att inget ärende ska ta mer än att avgöra. I myndighetens (avsnitt 7.5) anges följande om svarstiderna: Vid begäran om yttrande är svarstiden för huvudmannen. An- ska få tillfälle att komma in med sina synpunkter på det yttrande som lämnats av huvudmannen inom . Uppstår behov av flera ytt- randen från huvudmannen, till exempel vid begäran om komplettering, får denne normalt på sig att komma in med sitt svar. Skolinspektionen har i remissvaret angett att en svarstid , inklu- sive postgång, har tillämpats generellt . Som Skolinspek- tionen har anfört innebär det att huvudmannen i normalfallet har nio arbetsda- gar på sig att komma in med ett yttrande. Jag anser att det är en tillräckligt för huvudmannen att svara på Skolinspektionens begäran om yttrande. Jag förutsätter alltså att mellankommande helgdagar beaktas när svarstiden be- stäms. Anmälningar som innehåller uppgifter som bedöms vara särskilt allvarliga handläggs i en särskild ordning. Enligt handläggningsordningen för dessa ären- den ska beslut i normalfallet fattas inom en månad från det att frågan kommer till Skolinspektionens kännedom. Jag har inte några synpunkter på Skolinspek- tionens prioriteringar och bedömningar av vilka ärenden som kräver en skynd- sam handläggning. Skolinspektionen har dock varken i handläggningsord- ningen eller i remissvaret utvecklat frågan om svarstiderna i de ”särskilda” ärendena, vilket hade varit önskvärt. För att myndigheten ska kunna fatta ett beslut inom en månad måste bl.a. skolhuvudmannens svarstid sättas kortare än i de ”vanliga” ärendena. Tiden får dock inte vara så kort att huvudmannen inte får tillräcklig tid att svara på begäran. Jag anser att det är en rimlig utgångs- punkt att en svarstid inte bör vara kortare än , men tiden för yttrande måste givetvis bestämmas utifrån omständigheterna i varje enskilt ärende. har också gjort gällande att Skolinspektionen ka- tegoriskt avslår framställningar om anstånd. Förvaltningen har uppgett att den begärde anstånd med men nekades detta. Skolinspek- tionen har i remissvaret anfört att en begäran om anstånd medges om det finns särskilda skäl för det och om ärendets karaktär tillåter ett anstånd. U T B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G underlag för att kritisera Skolinspektionen i den här delen, men jag vill allmänt framhålla att en begäran om anstånd inte får avslås slentrianmässigt. En be- dömning måste alltid göras utifrån omständigheterna i det enskilda fallet och en anståndsbegäran bör tillmötesgås så länge den ligger inom det rimligas gräns (se bl.a. JO 1996/97 s. 319, dnr 1535-1995). Svarstiderna i ärendet med dnr 45-2013:5638 När det gäller det enskilda ärende som anmälaren har tagit upp i JO-anmälan, bedömde BEO att uppgifterna om kränkning var av så allvarlig karaktär att klagomålen skulle hanteras i särskild ordning. Skolinspektionen tog emot an- mälan och beslut meddelades . BEO besökte huvudmannen . Vid mötet var områdesche- fen, skolans rektor och biträdande rektor närvarande. BEO informerade då om innehållet i anmälan och hur ärendet skulle handläggas. begärde BEO att huvudmannen skulle yttra sig över uppgifterna i anmälan och en tjänsteanteckning. Huvudmannen skulle också yttra sig särskilt över elva punkter. Yttrandet skulle ha kommit in till BEO . BEO begärde , , komplette- rande yttranden av huvudmannen med samma svarsdatum som i myndighetens ursprungliga begäran. Anledningen till att BEO begärde kompletteringar var att eleven hade berättat om nya händelser. Huvudmannen gav in yttrandena inom den föreskrivna tiden. Yttrandena var relativt omfattande, fem sidor re- spektive en och en halv sida. BEO begärde alltså att huvudmannen skulle komma in med sitt svar . Som förvaltningen har anfört hade skolan vid den här tidpunkten vid- tagit åtgärder, bl.a. satt in en resursperson som skulle finnas i elevens närhet under hela skoldagen. Även om det var frågan om allvarliga kränkningar mot en ung elev anser jag inte att omständigheterna var sådana att det var rimligt att begära att huvudmannen skulle yttra sig inom en så kort svarstid. Det förhål- landet att huvudmannen vid mötet fick information om innehållet i anmälan och att ärendet skulle handläggas skyndsamt ändrar inte den bedömningen. BEO begärde också ett kompletterande ytt- rande från huvudmannen. De yttrandena skulle ha kommit in till BEO respektive . Enligt min uppfattning var även dessa svarstider för korta. Skolinspektionen kan inte undgå kritik för att myndigheten begärde in ett yttrande och kompletterande yttranden med så korta svarstider. Det som har kommit fram i övrigt ger inte anledning till något uttalande från min sida. U T B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G Gymnasieskolor har agerat i strid med objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § regeringsformen när de nekat ett politiskt ungdomsförbund tillträde till skolorna. Även generella uttalanden om politiska partiers medverkan i skolans samhällsinformation (Dnr 5001-2014) Beslutet i korthet: nekades i samband med riksdagsvalet tillträde till kommunala gymna- sieskolor för att anordna bokbord. Kommunen motiverade detta med att man bara skulle tillåta riksdagspartier att besöka skolorna för att sprida politisk information. Det har enligt JO inte funnits något lagligt hinder mot att de aktuella gymnasieskolorna på eget initiativ bjöd in endast de partier som fanns re- presenterade i till skolorna. Enligt vad som kom fram under JO:s utredning hade skolorna emellertid inte erbjudit något alternativt sätt att lämna sin information. Att på det viset helt utesluta ungdomsförbundet från att delta i verksamheten står i strid med regeringsformens objektivitetsprincip. Gymnasieskolorna får därför kritik för sitt agerande. Beslutet innehåller även vissa generella uttalanden om hur JO ser på frå- gorna om politiska partiers medverkan i skolans samhällsinformation. I en anmälan till JO framförde klagomål mot Nobelgymnasiet, Sundstagymnasiet, Tingvallagymnasiet och Älvkullegymnasiet samt stads-Hammarö gymnasieförvaltning i . anförde i huvudsak följande: Kommunistiska Partiets ungdoms- förbund, Revolutionär Kommunistisk Ungdom, blev för- hindrat att besöka kommunala gymnasieskolor då förvaltningen gjorde bedömningen att man bara skulle tillåta riksdagspartier att besöka sko- lorna för att sprida politisk information. JO begärde att i skulle yttra sig över vad som hade framförts i anmälan. anförde att den bedömde att verksamhetschefernas/rek- torernas urval av vilka partier som erbjudits tillträde till skolorna hade gjorts på objektiva och sakliga grunder. Nämnden bifogade som beslutsunderlag gymnasieförvaltnings tjänsteyttrande undertecknat av , skoldirektör, och , verksamhetschef. I yttrandet anfördes bl.a. följande: I samband med valet erbjöds de partier, som fanns representerade i tillträde till gymnasieskolans lokaler. U T B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G Revolutionär Kommunistisk Ungdom kontaktade verksamhetsche- fer/rektorer och ville anordna ett bokbord på gymnasieskolorna i . Då inte fanns representerat i varken eller kommunfullmäktige, nekades de tillträde till skolorna. Revolutionär Kommunistisk Ungdom anordnade trots detta olovligen ett bokbord på en av gymnasieskolorna, varpå de ombads lämna skolans om- råde. Det finns inte någon författning, som uttryckligen reglerar frågor om poli- tisk opinionsbildning och besök av politiska partier i skolan. Det finns där- emot viss praxis gällande de rättsliga förutsättningarna för politiska partiers besök i skolan. Praxisen kommer från beslut från JO och JK samt i någon dom från (dåvarande Regeringsrätten). Enligt skollagen (2010:800) ska utbildningen utformas i överenskom- melse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rät- tigheterna, som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integri- tet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan männi- skor. Skolans demokratiska uppdrag framgår av läroplanerna för varje skol- form. Av l kap. 9 § regeringsformen framgår, att domstolar och förvaltnings- myndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter i sin verksamhet, ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. I praxis har det gjorts ett antal uttalanden, som kan sammanfattas enligt följande. Skolan är inte en allmän plats. Yttrandefriheten innebär inte någon rätt för en enskild eller en grupp personer, att få tillträde till en skola för att där sprida ett budskap. En skola måste inte bjuda in politiska partier till skolan, men om skolan gör det, måste den grundlagsfästa objektivitetsprin- cipen tillämpas. Rektorn är ansvarig för att upprätthålla ordningen på sko- lan och får bestämma om vem som får vistas på skolan. Om en skola har valt att bjuda in ett på objektiva grunder begränsat antal partier och ett annat parti anmäler intresse att komma till skolan i ett mycket sent skede, står det inte i strid med objektivitetsprincipen att avslå begäran, under förutsättning att rektorns beslut grundas på rent praktiska överväganden. vill inledningsvis framhålla, att frå- gan om politisk information i skolan är komplicerad och det är i någon mån problematiskt, att det saknas författningsregleringar över hur frågorna ska hanteras. Mot bakgrund av skollagens bestämmelser samt skolans uppdrag, att förbereda elever för ett aktivt deltagande i demokratin, är samtliga kommu- nala gymnasieskolor i positiva till att politiska partier kommer till skolan. Detta genomförs och sker bl.a. genom att det anordnas bok- bord i skolans lokaler för att sprida politisk information. Även om den enkl- aste lösningen är, att helt förbjuda besök av politiska partier i skolan, har rektorerna valt att inte göra så. har inte beslutat om några riktlin- jer för besök av politiska partier i skolan utan, mot bakgrund av rektorns ansvar för ordningen, är det respektive skolas rektor, som beslutar om och hur politiska partier ska ges tillträde till de kommunala gymnasieskolorna i . U T B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G Samtliga rektorer har valt att begränsa urvalet av partier till de partier, som är representerade i eller kommunfullmäktige. Det finns ingen praxis, som hindrar ett urval och ett sådant måste tillåtas att ske, för att inte komma i konflikt med skolans övriga uppdrag. Vidare uppstår det praktiska svårigheter om samtliga tänkbara organisationer skulle lämna po- litisk information i skolan. Nämnden har självfallet förståelse för, att urval i sig alltid är problematiskt i frågor som dessa, men om ett urval inte kan tillåtas är det tveksamt om det är möjligt att tillåta information av politiska partier i skolan. Nämndens uppfattning är, att urvalet skett på sakliga grunder och att ur- valet inte står i strid med den grundlagsfästa objektivitetsprincipen. Urvalet har inte på något sätt baserats på de åsikter, som partiet har eller förväntas föra fram, utan på sakliga grunder. Urvalet av partier har inte hel- ler begränsat rätten till åsikts- och yttrandefrihet. Med anledning av ovanstående bedömer nämnden, att rektorernas urval av vilka partier, som erbjudits tillträde till skolorna, har skett på objektiva och sakliga grunder. Någon anledning att rikta kritik mot urvalet finns sam- manfattningsvis inte, även om ett urval alltid kan diskuteras. Mot bakgrund av det som framförs i JO-anmälan avser nämnden, att in- formera rektorer och övrig berörd personal, om den praxis som finns i frå- gan och det stödmaterial som bl.a. tagit fram. De i anmälan angivna personerna har beretts tillfälle, att yttra sig över anmälan samt ett utkast till detta yttrande. Ingen av personerna har haft nå- got att tillägga. yttrade sig över nämndens remissvar. Han anförde bl.a. följande: Revolutionär Kommunistisk Ungdom har vägrats tillträde till de aktuella sko- lorna. Skolorna har inte erbjudit några andra tillfällen under likvärdiga förut- sättningar. Det har rört sig om en konkret förfrågan om att få besöka skolorna. I ett beslut anförde JO följande: Domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga för- valtningsuppgifter ska i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet (1 kap. 9 § regeringsformen). JO har vid ett flertal tillfällen uttalat sig i frågor som uppkommit i samband med att politiska partier har önskat lämna politisk information i skolor. Här kan nämnas bl.a. JO 2007/08 s. 462 (dnr 3238-2006), JO 2007/08 s. 464 (dnr 3940-2006 och 3941-2006), JO 2008/09 s. 396 (dnr 4192-2006), JO 2008/09 s. 400 (dnr 2322-2006), JO 2008/09 s. 405 (dnr 2364-2006), JO 2012/13 s. 419 (dnr 5142-2010), JO 2013/14 s. 546 (dnr 2459-2011) och JO:s beslut i ärendet med dnr 3110-2009. En skola är inte en allmän plats. Yttrandefriheten enligt regeringsformen ger inte medborgarna, eller en sammanslutning av sådana, någon rätt att få tillträde till en skola för att sprida ett budskap där. På motsvarande sätt förhåller det sig med den rätt att sprida tryckta skrifter som garanteras i tryckfrihetsförord- ningen. Skolledningen kan dock ge tillstånd för utomstående att sprida infor- mation eller tryckta skrifter i skolan. Jag vill i sammanhanget särskilt betona att det i en sådan situation inte är fråga om att partierna har någon rätt att få tillgång till skolan. Utgångspunkten är i stället att det är eleverna som har rätt U T B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G att få tillgång till saklig och allsidig kunskap. Skolan har ett ansvar för att ge elever den kunskapen så att eleverna själva kan bilda sig en uppfattning. När skolledningen tar ställning till om ett politiskt parti ska få tillträde till en skola för att sprida sitt budskap måste emellertid den övergripande bestämmelsen i 1 kap. 9 § regeringsformen beaktas. I samband med riksdagsvalet erbjöd Nobelgymnasiet, Sundstagymnasiet, Tingvallagymnasiet och Älvkullegymnasiet i de partier som fanns representerade i tillträde till skolornas lokaler. I remissvaret anges att skolorna ser till att partier bl.a. får hålla bokbord för att sprida politisk information. Jag uppfattar svaret så att riksdagspartierna bjöds in till gymnasieskolorna, men det är oklart om det var frågan om en inbjudan till ett specifikt arrangemang en viss dag eller inte. En skola kan av praktiska skäl behöva begränsa antalet politiska partier som den bjuder in för att lämna politisk information i skolan. En sådan ordning har inte ansetts strida mot lagen under förutsättning att urvalet görs objektivt och inte innebär att övriga organisationer utesluts från att i en eller annan form delta i verksamheten (se 1981 ref. 2:26 nr I och II samt JO:s beslut i ärendet med dnr 1967-1988). Att av praktiska skäl begränsa inbjudningarna till exempelvis partier som är representerade i riksda- gen eller kommunfullmäktige har bedömts vara ett objektivt urval. Det har alltså inte funnits något lagligt hinder mot att de aktuella gymnasie- skolorna i samband med riksdagsvalet på eget initiativ bjöd in endast de partier som fanns representerade i till skolorna. Revolutionär Kommunistisk Ungdom begärde därefter att få tillträde till kommunens gymnasieskolor för att anordna bokbord men nekades detta med förklaringen att ungdomsförbundet inte fanns representerat i vare sig eller kommunfullmäktige. Enligt vad som kommit fram har skolorna i detta fall inte erbjudit ungdomsförbundet något alternativt sätt att lämna sin information. Att på det viset helt utesluta Revolutionär Kommunistisk Ungdom från att delta i verksamheten står i strid med objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § regerings- formen. Gymnasieskolornas respektive skolledning förtjänar kritik för sitt age- rande. Frågorna om politiska partiers medverkan i skolans samhällsinformation har diskuterats . De kommer i fokus under varje valrö- relse, inte minst under det s.k. , när det hölls val till såväl som . Mot bakgrund av den debatt som fördes bl.a. i medierna vill jag utveckla min syn på dessa frågor något. Yttrandefriheten är en av de grundläggande fri- och rättigheterna i ett demo- kratiskt samhälle. Möjligheten att uttrycka sin åsikt och bilda opinion i olika frågor är en viktig förutsättning för att de politiska processerna ska fungera på U T B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G ett demokratiskt sätt. Var och en ska kunna ta del av en mångfald av åsikter i alla de frågor som vi fattar gemensamma beslut om. Det är mot bl.a. den bakgrunden viktigt att skolan ger eleverna möjlighet att ta del av politisk opinionsbildning och att eleverna får allsidig information om de politiska partierna. Samverkan med politiska organisationer behöver dock inte alltid innebära att företrädare för organisationerna kommer till skolan. kan också bestå i t.ex. att elever besöker valstugor, intervjuar representanter för organisationer eller på annat sätt följer deras arbete. Eleverna kan även sätta sig in i frågorna genom att studera skriftligt material som organisationer ställer till skolans förfogande. I ett flertal av de ärenden som JO har prövat har JO ansett att skolors agerande har stått i strid med objektivitetsprincipen i regeringsformen. JO har i de fallen gjort bedömningen att det har funnits ett direkt eller indirekt samband mellan skolornas agerande och de åsikter som ett parti har förväntats Frågan som JO har haft att ta ställning till har huvudsakligen varit om det har funnits godtagbara skäl att neka ett enstaka parti tillträde eller be- gränsa dess möjlighet att lämna information i skolan. JO har alltså inte prövat något ärende där en skola, som utifrån ett objektivt urval har bjudit in vissa partier till t.ex. en debatt eller för att hålla bokbord, har behövt ta ställning till krav från ett flertal andra partier att skolan ska anordna motsvarande aktiviteter där de får delta. Det ligger i sakens natur att utrymmet för att neka tillträde med hänvisning till allmänna ordningsskäl eller praktiska överväganden är större om det är många oinbjudna partier som vill delta i en viss aktivitet i skolan än om det är ett enda parti som anmäler ett sådant intresse. Som framgår av de tidigare redovisade avgörandena från Regeringsrätten kan en skolledning bjuda in representanter för riksdagspartierna eller kommun- fullmäktige till en debatt, förutsatt att det inte innebär att övriga partier utesluts från att i en eller annan form delta i verksamheten. En sådan form för delta- gande för övriga partier som anmäler intresse av att komma till skolan skulle exempelvis kunna vara att dessa erbjuds att lämna in skriftligt material, som skolan sedan använder i utbildningen. Det skulle enligt min mening inte stå i strid med objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § regeringsformen. Oavsett i vilken form en skola väljer att ge eleverna information i politiska frågor måste skolan ha möjlighet att planera sin verksamhet på ett rimligt sätt. Det finns inte skäl att anta att antalet partier och andra grupper som vill få till- träde till skolorna kommer att minska. Det kan därför vara lämpligt om en skol- ledning som avser att ta initiativ till någon form av samverkan med politiska partier har tänkt igenom hur man ska hantera eventuella intresseanmälningar från partier som man inte har bjudit in. Jag vill dock återigen understryka att när en skolledning tar ställning till om ett politiskt parti ska ges tillträde till skolan får bedömningen inte vara beroende av vilka åsikter som partiet kan förväntas föra fram. Avslutningsvis erinrar jag om att regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att analysera de bestämmelser som reglerar hur skolor ska förhålla sig när det gäller att bjuda in politiska par- tier i skolorna. Enligt direktiven ska utredaren också överväga om skolan ska kunna begränsa det antal politiska partier som skolan tar emot på objektiva U T B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G grunder, t.ex. till att avse sådana partier som vid tillfället är representerade i . Utredaren ska även, om så bedöms möjligt och lämpligt, lämna nöd- vändiga författningsförslag (dir. 2014:117 och 2015:55). Utredningen ska re- dovisa sitt uppdrag . I avvaktan på utredningens för- slag finner jag inte skäl att ytterligare uppehålla mig vid saken. En rektor har agerat i strid med förbudet mot spridningshinder i 1 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen genom att inte tillåta en elev att dela ut flygblad på skolan och genom att uttala att han skulle förhandsgranska information som elever ville dela ut (Dnt 5069-2015) Beslutet i korthet: En elev tilläts inte dela ut flygblad med politiskt innehåll på sin skola. var undertecknat av ett politiskt parti och rektorn motiverade sitt beslut med att han hade rätt att neka utomstående tillträde till skolan för att där kunna sprida tryckta skrifter. Rektorn uttalade även att all information som elever ville dela ut på skolan skulle godkännas av ho- nom. Ledningen för en skola får hindra att tryckta skrifter sprids där, men bara om det sker av ordningsskäl. Då det i detta fall gällde en elevs spridning av flygblad på skolan saknade det betydelse att skolan inte är att anse som all- män plats. Den omständigheten att flygbladet innehöll politisk information var av- görande för rektorns beslut att inte tillåta att det delades ut. Rektorns utta- lande om förhandsgranskning kunde enligt JO i det sammanhanget inte upp- fattas på annat sätt än som en begränsning av den grundlagsskyddade tryck- friheten. Rektorns agerande stod enligt JO alltså i strid med det förbud mot spridningshinder som ställs upp i 1 kap. 2 § andra stycket TF. För detta får rektorn kritik. I en anmälan till JO klagade . på rektorn , Gullviveskolan i kommun, för att han hade hindrat en elev att sprida flygblad. Han uppgav bl.a. följande: delade hans son F. ut flygblad på skolgården. Flygbladen hade rubriken ”Bojkotta ” och delades ut till skol- personal och klasskompisar. Klassföreståndaren skrev med anledning av detta, efter att ha varit i kontakt med rektorn, ett mejl till fru där han uppgav bl.a. att han hade förklarat för F. att han inte fick ta med sig flygblad till skolan fler gånger. Några ordningsskäl angavs inte, utan man refererade till det poli- tiska innehållet i den tryckta skriften. Sedan beslutade rektorn att all infor- mation som eleverna ville dela ut på skolan först skulle godkännas av honom. U T B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G . bifogade det aktuella flygbladet samt korrespondens per post och mejl från perioden –mellan honom och före- trädare för skolan. JO begärde att i kommun skulle yttra sig över det som . hade framfört i sin anmälan. Som sitt remissvar gav nämnden in ett yttrande som var undertecknat av skolchefen . I yttrandet anfördes följande: Gullviveskolan är en F-6 skola belägen i tätort. Skolan har cirka 300 elever med en mångkulturell bakgrund och av eleverna eller deras vårdnadshavare är födda utomlands. Skolan präglas av ett omfattande värdegrundsarbete. Respekt och tolerans är viktiga hörnstenar i skolans ar- bete. kommun och rektor på Gullviveskolan kan bekräfta att anmä- beskrivning av händelseförlopp och vidtagna åtgärder i allt väsentligt överensstämmer. Bakgrunden till rektors agerande har ingen grund i vilket budskap som har spridits. Rektor har i sammanhanget gjort en bedömning utifrån Skol- verkets material om Politisk information i skolan, utgiven . I denna uttalas "En skola är inte en allmän plats. Yttrandefriheten innebär inte någon rätt för enskild eller en grupp personer att få tillträde till en skola för att där sprida ett budskap. Det är skolan som bestämmer vem som får vistas i skolan. En rektor kan besluta att politiska partier inte ska få vistas på skolan eller sprida tryckta skrifter." JO:s ämbetsberättelse 2008/09 s 396.