frsrdg · H304NR1 · 2016-03-16 00:00:00 — Svenneling poängterade även att gränsregional statistik behövs och behöver förbättras så att det finns ett bra kunskapsunderlag för alla som arbetar med gränsfrågor både inom det nordiska samarbetet och i de nationella parlamenten. I förhållande till redogörelsen om hållbar utveckling –2015, som presenterades av samarbetsminister (H), anförde (MP) att Mittengruppen noterat att strategin till sin utformning är väldigt ambitiös men att det kan finnas viss tveksamhet om huruvida regeringarna kommer att nå de uppställda målen . Positivt är Nordgen som säkerställer den biologiska och genetiska mångfalden i . menade att rapporten andades lite förlamning i förhållande till de utmaningar som ministrarna har att hantera men att Mittengruppen sammantaget är positiv till vad som gjorts så här långt. Ministerrådsförslaget om ministerrådets samlade budget och planer 2016 presenterades av den isländska samarbetsministern (F). Hardardóttir redogjorde för det förbättringsarbete som utförts i förhållande till Nordiska ministerrådets budget, där budgeten gjorts mer överskådlig, läsarvänlig och transparent. Fokus har varit att införa en mål- och resultatuppföljning och arbetet kommer att fortsätta . Prioriteringarna i budgeten har gjorts i dialog med . Budgeten uppvisar 1 procents minskning i förhållande till 2015. Besparingarna har skett från samarbetsministrarnas budget samt budgeten för utbildning och forskning. Den så kallade prioriteringsbudgeten finns fortsatt som ett verktyg för att inleda nya strategiska och sektorsövergripande projekt. president välkomnade å presidiets vägnar de nya rutinerna i samarbetet mellan och om utformningen av budgeten. uttryckte en oro över de nedskärningar som skett över och en önskan om att stärka och vidareutveckla det nordiska samarbetet. Innehållsmässigt är presidiet enigt om de föreslagna prioriteringarna i ministerrådets budget och stöder även helhjärtat prioriteringarna på hälsoområdet som står i överensstämmelse med rapport, liksom förstärkta insatser i fråga om trafficking, jämställdhetsintegrering, kampen mot antibiotikaresistens och en hållbar ekonomisk utveckling i glesbefolkade områden. Presidiet finner även evalueringsarbetet av de nordiska institutionerna viktigt och välkomnade den slutliga lösningen rörande Nordiskt sommaruniversitet som hädanefter kommer att finansieras av samarbetsministrarna och som även kommer att ta hänsyn till den kritik som funnits mot verksamheten vid den utvärdering som genomförts. I debatten om ministerrådets budgetförslag lyftes bland annat frågan om Nordiskt sommaruniversitet, där (S) tackade för hur frågan slutligt hanterats av . (KD) lyfte frågan om ett förbättrat samarbete mellan ministerrådssekretariatet och rådssekretariatet men även om gränshinder och jämställdhet. Därtill innehöll debatten frågor om rådssekretariatet profileringsarbetet, de nordiska husen och hur överskott i budgeten används. Under rubriken i presenterades och debatterades följande förslag: välfärdsutskottets betänkande om medlemsförslag för ökat nordiskt samarbete rörande au pair-ordningen i de enskilda länderna (A 1619/välfärd), utskottsförslag om välfärdstjänster i distrikten i (A1622/välfärd), utskottsförslag om barns och ungas psykiska hälsa i (A1643/välfärd), utskottsförslag om vuxna med sena effekter efter sexuella övergrepp i barndomen (A 1645/välfärd) och välfärdsutskottets betänkande om medlemsförslag för ökad kunskap och bättre behandling av missbruk genom nordisk samarbete i forskningsnätverk (A1644/välfärd). I förhållande till utskottsförslaget om barns och ungas psykiska hälsa i , vilket presenterades av (H), konstaterades att vi i upplever en ökad förekomst av psykiskt lidande, speciellt hos unga. Detta kräver resurser från hälsovården och socialomsorgen och påverkar den enskilda individen, dennes familj och hela samhället. vill sätta fokus på denna problematik och lyfta Könbergrapportens rekommendation i förhållande till psykisk ohälsa då stora vinster finns i ett tätare samarbete på detta områden. I debatten anförde (S) att psykisk ohälsa ökat liksom antalet självmord. (KD) presenterade medlemsförslaget om ökad kunskap och bättre behandling av missbruk genom nordiskt samarbete i forskningsnätverk. konstaterade att evidensbaserad vård och behandling är viktigt, oavsett vilket område det gäller. Under rubriken presenterades miljöutskottets betänkande över medlemsförslag om ökat nordiskt samarbete för att trygga de nordiska vattenresurserna (A 1618/miljö). (MP) konstaterade i debatten att vatten är ett livsmedel men att vårt samhälle även är beroende av vatten för en rad andra samhällsfunktioner såsom sanitet, energisystem och jordbruk. Det andra utskottsförslaget som presenterades var ett utskottsförslag om Nordiskt pant- och retursystem. Samtliga partigrupper uttalade sitt stöd för denna fråga som varit aktuell i , något som (M) anmärkte då han debatterade förslaget. Genom att utvidga pantsystemet till att täcka gränshandeln kan återvinningsgraden öka, energi sparas och utsläpp av växthusgaser minska. Kunskap och kultur i Under rubriken och kultur i debatterades betänkandet om medlemsförslaget om en stark och fri press, betänkandet om medlemsförslaget om etablering av ett internationellt samiskt filminstitut i de nordiska länderna, betänkandet om medlemsförslaget om gemensamma inköp för offentliga myndigheter i de nordiska länderna och utskottsförslaget om kulturella skolsäck. I synnerhet ledde medlemsförslaget om en stark och fri press till en intensiv debatt. Förslaget fokuserar på den nordiska dimensionen av en stark och fri press. Tanken är att skapa förutsättningar för medier och journalister att få kvalificerad insikt i det nordiska samarbetet i och i som i samhällsutvecklingen i de nordiska länderna generellt. Verktyget för detta är, enligt förslaget, fortsatt stöd till Nordiskt Journalistcenter och särskilda kurser på området samt utvärdering av verksamheten. Konservativa gruppens talespersoner (M) och (M) riktade stark kritik mot förslaget. Staxäng slog fast att det är av yttersta vikt att journalistik och politik hålls fullständigt åtskilt och oavhängigt varandra. Konservativa gruppen välkomnar förslaget om en utvärdering av verksamheten men motsätter sig all form av detaljreglering av kursinnehåll och dylikt. Medlemsförslaget om gemensamma inköp för offentliga myndigheter presenterades av näringsutskottets ordförande (S). konstaterade att om en gemensam upphandling i ska övervägas kan det vara lämpligt att fokusera på sektorer med stora geografiska och globala marknader, till exempel försvarsmateriel och medicinteknisk utrustning. Frågan om en nordisk förbundsstat har diskuterats allt sedan historikern bok utkom . Medlemsförslaget om initiativ till att gå vidare med tanken på en nordisk förbundsstat diskuterades kortfattat vid sessionen under . Förslagsställarna menade att idéerna inte bör falla i glömska då det nordiska samarbetet på många vis är världsunikt och det finns många lagstiftningsområden där det skulle finnas ett mervärde för medborgarna med ett fördjupat nordiskt samarbete. Den optimala lösningen på gränshinderproblematiken är en nordisk förbundsstat menade förslagsställarna. Övriga sakdebatter och nya medlemsförslag Palestinafrågan debatterades intensivt med anledning av presidiets betänkande över ett medlemsförslag om erkännande av en självständig palestinsk stat. behandlade presidiet ett förslag om erkännande av som en självständig stat, men avvisade då förslaget med hänvisning till att det inte var uppgift att uttala sig om konflikter långt bortom gränser. har dock utvecklingen lett till att tagit ställning i en annan internationell konflikt genom uttalandet om vid temasessionen i . Debatten präglades av många olika perspektiv, till exempel om bör uttala sig om denna typ av komplexa konflikt eller om internationell politik över huvud taget, om det kan hjälpa eller försvåra konflikten och om kan låta bli att uttala sig då det nu tagit ställning i en annan internationell konflikt. Bland de svenska ledamöter som aktivt deltog i debatten syntes (C) som var enig i sak, det vill säga om en tvåstatslösning, men som ställde sig mycket tveksam till om detta är en fråga som ska arbeta med då det råder stora åtskillnader, såväl nationella som partipolitiska. (MP) menade i stället att borde våga ta ställning och gå före i denna fråga. En hållning som delades av (V) som ansåg att även kan stå som modell med sitt nordiska perspektiv där konflikter löses på ett fredligt sätt, exempelvis det fredliga upplösandet av unionen mellan och . Ett stort antal nya medlemsförslag presenterades även under en separat del av agendan, bland annat förslag om nordisk-baltisk säkerhetskonferens (Konservativa gruppen), ett nordiskt center för medborgarinvolvering i demokratiutveckling (Vänstersocialistiska gröna gruppen), ökad och hållbar turism i (Socialdemokratiska gruppen), ett nordiskt medborgarskap samt ett Brysselkontor för (Mittengruppen). På grund av tidsbrist uteblev till stora delar debatten då endast fåtalet ledamöter fanns på plats. De förslag som genererade viss diskussion var förslagen om ökad och hållbar turism i och om ett Brysselkontor för . I enlighet med den fastslagna rotationsordningen övertar ordförandeskapet för 2016. Den danska delegationen hade nominerat från den socialdemokratiska gruppen till president. Den nyvalde presidenten presenterade huvuddragen i det kommande danska ordförandeskapsprogrammet som fokuserar på tre områden – nordisk försvars- och säkerhetspolitik, hälsopolitik och turism – och tecknade en bakgrund till respektive prioritering. Nordisk försvars- och säkerhetspolitik – Det nordiska försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet måste utvecklas som ett nödvändigt supplement till Nato och ska därför inte stå i motsatsförhållande till detsamma. I dessa tider finns en historisk möjlighet för ett tätare samarbete. Det danska presidentskapet vill utreda hur det nordiska försvarssamarbetet bäst kan nyttjas, vilka perspektiv som finns för det nordiska försvarssamarbete och vilken betydelse ländernas olika säkerhetspolitiska lösningar vad gäller Nato och EU har samt vilken påverkan den aktuella säkerhetspolitiska situationen har på det nordiska försvarssamarbetet. Tanken är att resultaten ska presenteras på en större konferens i . Hälsopolitik – Alla nordiska länder upplever stigande medicinutgifter. Ett ökat nordiskt samarbete kan vara ett av flera initiativ som kan bidra till att dämpa denna utveckling. Det danska ordförandeskapet kommer därför att göra en kartläggning av de nordiska ländernas erfarenheter inom inköp och reglering på medicinområdet och befintliga initiativ kommer att följas upp. kommer ordförandeskapet att lägga fram förslag på hur ett sådant samarbete skulle kunna se ut. Turism – De goda relationerna är kännetecknande för . är framstående inom en rad områden, såsom mat och film, och är världskänt för den nordiska modellen. Det pågår också en gemensam nordisk export och turismframstöt i hela världen och detta är en uppenbar succé som måste utnyttjas till fullo. Det finns på detta område potential för att utveckla samarbetet ytterligare på turismområdet, bland annat genom gemensam marknadsföring. Ordförandeskapet vill följa upp denna fråga och undersöka om en gemensam nordisk turismstrategi är en god idé. Detta arbete kommer att avslutas med en konferens . Nordiska rådets priser i kategorierna musik, film, litteratur, barn- och ungdomslitteratur samt natur- och miljöpriser utdelas en gång i samband med sessionen och vid en nordisk gala som även tv-sänds i de nordiska public service-kanalerna. Av priserna är litteraturpriset, som instiftades 1962, det äldsta och barn- och ungdomslitteraturpriset, som instiftades 2013, det yngsta. Nomineringsproceduren och bedömningskommittéernas sammansättning skiljer sig åt för priserna. Följande personer mottog årets priser: : musikern och kompositören (). : regissören och manusförfattaren och producenterna () för filmen ). : författaren (), för trilogin , Olavs draumar och Kveldsvævd. barn- och ungdomslitteraturpris: författaren (), för romanen . natur- och miljöpris: direktör , elbolaget (), för bolagets ambitiösa mål och innovativa åtgärder för en grön energiproduktion för det färöiska elnätet. (För mer information om priserna se: .) presidium bereder övergripande politiska frågor och har ansvar för den allmänna inriktningen och utvecklingen av verksamhet samt för att denna samordnas med arbetet i de nationella parlamenten och med andra internationella organisationer. Vidare behandlar presidiet budgeten för det nordiska samarbetet samt utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Presidiet är rådets högsta beslutande organ när plenarförsamlingen inte är samlad och kan då fatta beslut i dess ställe. presidium består enligt arbetsordningen av en president, en vice president och högst elva andra av valda medlemmar. Enligt den nya ordning som trädde i kraft ska varje land och varje partigrupp vara representerade i presidiet. Presidiets medlemmar väljs av plenarförsamlingen. Svenska medlemmar av presidiet var (M) och (S). Enligt den rotationsordning som tillämpas hade ordförandeskapet för 2015. Vid den 66:e sessionen i valdes Höskuldur Þórhallsson (F) till president och Guðbjartur Hannesson (A) till vice president för 2015. Presidiet har lagt stor vikt vid att vidareutveckla kontakterna och samarbetet med parlament i , särskilt i de regioner i nordvästra som ligger nära , detta för att bland annat ge en parlamentarisk dimension till samarbetet mellan regeringarna på det utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska området. Utvecklingen i –2015 med olagliga annektering av , som uppenbart stod i strid med folkrätten, samt agerande i närområdet, har aktualiserat frågan om fortsatta samarbete med ryska parlamentariker och formerna för detta. Presidiet beslutade vid minisessionen i att skjuta upp vårens rundabordssamtal med ryska parlamentariker och ett studiebesök för nordiska parlamentariker i i ryska . Vid sessionen i antogs presidiets förslag till riktlinjer för samarbete med statsduman och federationsrådet i och de regionala parlamenten i nordvästra (internt beslut 1/2015). kommer enligt riktlinjerna att fortsätta arbeta med ryska parlamentsledamöter men kommer att begränsa fasta årliga evenemang och i stället att titta på andra alternativ för dialogmöten. Den övergripande situationen har försämrats, men de nordiska länderna och är fortfarande nära grannar, och relationer och kontakter bör till viss grad upprätthållas, särskilt på regional nivå. Vid sessionen genomfördes det sedvanliga mötet med ryska parlamentariker, med en representant för duman. Samarbetet med olika aktörer i närområden inleddes och har hög prioritet. Samarbetet har vuxit , både vad gäller samarbetspartner och antal politiska sakområden som varit föremål för diskussioner. Det bedrivs nu både bilateralt med parlament i grannländer genom ömsesidiga inbjudningar till seminarier och sessioner och i form av aktivt deltagande i de regionala parlamentariska samarbetsstrukturer som finns för Arktis-, Barents- och Östersjöområdena, vilka behandlas i avsnitt 8–10. För har kontakterna och samarbetet på parlamentarisk nivå med , och och de tre baltiska parlamentens församlingen varit av särskild vikt. Presidierna i de båda organisationerna möts för att diskutera arbetsplaner och samarbete . väcktes medlemsförslag om förstärkning av de nordiska kontoren i (A1653/presidiet). Efter det att verksamheten vid i blivit avvecklad föreslås omlokalisering av resurser till informationskontoren i . Presidiet beslutade att frågan är av budgetkaraktär och ska behandlas av partigruppernas budgetordförande. En delegation ur presidium gästade Baltiska församlingens årliga session i den 19–. Från svensk sida deltog (M). Vid mötet diskuterades vikten av ett ännu starkare samarbete mellan de baltiska och de nordiska länderna för att stödja balterna i deras självständighet gentemot . Vid mötet diskuterades även utvecklingen av gemensamma transport- och infrastrukturprojekt i de baltiska länderna, gemensamma hälsoprojekt och samarbete inom försvars- och säkerhetsområdet, inklusive cyberområdet. De båda presidierna möttes igen i den 7–för att diskutera samarbetet –2017 men också för deltagande vid ett seminarium om . Diskussionerna utvecklades till en livlig debatt om flykting- och migrationsituationen, i . De nordiska och baltiska länderna har reagerat olika på flyktingkrisen, men det finns en gemensam vilja att diskutera problem och lära av varandras erfarenheter. (S) deltog vid mötet och talade om erfarenheten av att leva i ett multietniskt land och uppmanade de baltiska länderna till närmare och starkare samarbete. Vid seminariet om fanns bred enighet om att inte efterföljer internationella och europeiska normer för demokrati och mänskliga rättigheter. har haft en dialog med , och rundabordssamtal, även utan deltagande av det officiella , har arrangerats. Händelserna i samband med presidentvalet medförde emellertid markanta steg tillbaka i auktoritär riktning, och presidiet avbröt kontakterna med officiella institutioner i , inklusive parlamentet. Presidiet utser bland sina medlemmar en rapportör för som har till uppgift att följa utvecklingen. lägger stor vikt vid fortsatta kontakter med vitryska organisationer och oppositionspartier utanför parlamentet som står för mänskliga rättigheter och yttrandefrihet. Krisen i och agerande i närområdet har medfört att även stärkt sitt samarbete med Visegradgruppen (, , och ) och de östliga partnerskapsländerna – främst , , och . De nya säkerhetspolitiska utmaningarna, krisen i och möjligheterna att stödja demokratiska institutioner är centrala teman för samarbetet. besökte under ledning av president (F) från det ukrainska parlamentet. Vid mötet deltog även politiker från , Beneluxparlamentet, Visegradgruppen, och värdlandet . Samarbetet med Västnorden och grannländer mot väst är högt prioriterat i det nordiska samarbetet. Dessa områden har en helt unik natur som de miljömässigt är ytterst sårbara i av snabba klimatförändringar. har observatörsstatus till (, och ), och presidiets rapportör är (S). deltog vid bland annat Västnordiska rådets årsmöte. Det finns en strävan i att förtydliga kontakterna med och de nordiska Europaparlamentarikerna. När representanter för rådet besökt har man bland annat diskuterat utrikes- och säkerhetsfrågor, Östersjöfrågor och antibiotikaresistens. Mittengruppen väckte förslag om ett Brysselkontor för (A1667/presidiet), och ärendet ska behandlas av presidiet . Frågan om att arrangera en temadebatt om EU och i i har varit uppe till diskussion i presidiet. Avsikten med en sådan debatt skulle vara att främja samarbetet mellan de två organisa-tionerna och stärka relationerna till och diskutera sakfrågor med de nordiska medlemmarna av och de nordiska kommissionärerna. Presidiets ledamöter har varit delade i inställningen till ett sådant arrangemang, men en majoritet av ledamöterna ställde sig bakom att temasessionen 2015 skulle äga rum i . På grund av rådande säkerhetssituation flyttades dock temasessionen med kort varsel till . Temasessionen behandlas särskilt i avsnitt 4. Framställning om förstärkt nordiskt samarbete för utvecklingsbistånd Presidiet beslutade som plenarförsamling vid sitt januarimöte ett medlemsförslag om att förstärka det nordiska samarbetet vad gäller utvecklingsbistånd (A1635/presidiet). rekommendation är att de nordiska re- geringarna koordinerar sin politik och aktivt strävar efter att styrka samarbetet. Detta kan även appliceras på ambassad- och representationssamarbete. Rekommendationen kan ses som en del i rådets ökade engagemang för utrikes-, försvars- och säkerhetssamarbete. Presidiet föreslog till följd av reformgruppens arbete och rekommendation och efter noggrann förankring i rådets olika organ en ny utskottsstruktur i (A1663/presidiet). Presidiet anser att tiden är mogen för att justera organ och att rådet ska ha ett presidium och fyra utskott – kunskap och kultur i , ett hållbart , tillväxt och utveck-ling i och välfärd i – och även i fortsättningen en valkommitté och en kontrollkommitté. Det anses finnas vissa fördelar med att samla resurser i färre utskott. Det är resurseffektivt med färre mötesrum och mindre tolkning etc. Det kan också bidra till en bredare behandling av ärenden, och sårbarheten vid votering minskar. En självständig palestinsk stat Det råder enighet i om att man i allt större utsträckning ska behandla utrikesfrågor; däremot råder det oenighet huruvida det internationella engagemanget ska begränsa sig till närområdet. Presidiet behandlade medlemsförslag från den vänstersocialistiska gröna gruppen om erkännande av en självständig palestinsk stat (A1634/presidiet). Förslaget lyftes först fram vid sessionen i . Ledamöterna av presidiet vill se en fredlig utveckling i regionen, men presidiet är splittrat om tvåstatslösningen och likaså tidpunkten för ett eventuellt erkännande. Därutöver anser flera ledamöter att inte ska behandla utrikesfrågor utanför sin egen region. Eftersom presidiet är splittrat i frågan beslutades att den debatteras och beslutas i plenum vid sessionen i , vilket behandlas i avsnitt 5. () har ansökt om fullvärdigt medlemskap i . har sametingen observatörsstatus i , vilket finns nedtecknat i § 13 arbetsordningen. Presidiet har lyft samernas särställning bland minoriteter som urfolk men anser inte att fullvärdigt medlemskap är förenligt med . Presidiet beslutade vid sitt möte att stärka samarbetet och att finna någon form av stärkt samarbete som ger större delaktighet i beslut av väsentlig betydelse för samerna så att de kan bevara och utveckla sitt språk, sin kultur, sina näringar och sitt samhällsliv. Av generositet men med utgångspunkt i att det delvis råder olika förutsättningar i , och finns en vilja inom , över partigränserna, att fördjupa samarbetet med SPC och genomföra förändringar som innebär att samernas reella inflytande förstärks. Presidiet och dess utsedda arbetsgrupp bestående av president (F) från , (A) från , (M) från och (C) från , har diskuterat möjliga sätt att förstärka samernas inflytande, till exempel att skriver i sin arbetsordning att de tre sametingen ges statusen observatör med utvidgat mandat. Arbetsgruppen hade vid utgången av 2015 inte lyckats enas om de exakta formerna för det utvidgade mandatet. Nordisk utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik har arbetat för att få till stånd en parlamentarisk dimension i det utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet. Ett första steg har varit de redogörelser som lämnats av regeringarna vid sessioner och den efterföljande debatten. Presidiet möter också i samband med sessionerna de nordiska utrikesministrarna för en dialog om aktuella frågor. För att ytterligare förstärka den parlamentariska dimen-sionen arrangerade en temasession om nordiskt samarbete om utrikes-, säkerhets-, och försvarspolitik samt civil samhällssäkerhet. En av tankarna som fördes fram var att ett ministerråd borde bildas på området. Vid presidiets efterföljande diskussioner kom man fram till att ett formellt ministerråd inte var det mest ändamålsenliga utan att samarbetet kunde utvecklas dynamiskt och flexibelt utan formella strukturer eller fast sekretariat, men att behovet av en parlamentarisk dimension av samarbetet fortfarande var centralt. En första rundabordskonferens om det försvarspolitiska samarbetet i regi hölls i . Erfarenheterna från rundabordssamtalet visade på att det var en lyckad form för att åstadkomma en levande och konstruktiv dialog om frågorna, och det beslutades bli årligt återkommande i landet som har ordförandeskapet i Nordefco (Nordic Defence Cooperation). Eftersom hade ordförandeskapet 2015 arrangerade och den svenska delegationen ett rundabordssamtal i , under värdskap av (M), ordförande för den svenska delega-tionen.