frsrdg · H304RR1 · 2016-02-17 00:00:00 — En rekryteringsfilm har tagits fram för att nå ut till våra identifierade målgrupper samt en film som kort och kärnfullt förklarar uppdrag. gjordes det även en lönesatsning för gruppen juniora medarbetare, framför allt årliga revisorer, som åstadkommit särskilt goda insatser i sitt arbete. Syftet med denna satsning var att konkurrera med marknaden om denna kategori medarbetare. Vidare har de lokala parterna i samband med lönerevisionsförberedelser undersökt om myndighetens löneskillnader är sakligt grundade och att anställningsvillkor tillämpas könsneutralt. Parterna konstaterar att för de avvikelser och strukturer som identifierats har det funnits sakliga skäl och att det inte förekommit några löneskillnader som skulle ha direkt eller indirekt samband med kön. policy för etik och värdegrund har fortsatt att genomföras och i samband med introduktionen för nya medarbetare har deltagarna diskuterat och reflekterat kring våra etiska regler, vår värdegrund och rollen som statstjänsteman. Kompetensutveckling inom årlig revision gavs kurser inom det femåriga utbildningsprogram som Riksrevi-sionen anordnar. I utbildningen ingår ett prov (tidigare två prov) efter tre till yrkeserfarenhet varvad med utbildning. Yrkesutbildningens längd är beroende av längden på den genomförda teoretiska universitetsutbildningen; det krävs en teoretisk och praktisk utbildning om totalt innan ett prov kan genomföras. Utbildningen och provet ska motsvara de som ges för revisorer inom den privata sektorn, men med fokus på det regelverk som gäller för statlig verksamhet. Syftet är att säkerställa att revisorerna inom den årliga revisionen har tillräckliga teoretiska kunskaper för att utföra revi-sion inom statlig verksamhet och förmåga att i praktiken tillämpa sådana kunskaper. Provverksamheten genomfördes i samarbete med . godkändes tre av de sex revisorer som genomförde provet, och godkändes fyra av åtta revisorer som genomförde provet. Provverksamheten genomfördes inte på grund av att för få revisorer motsvarade de ökade kraven på totalt teoretisk och praktisk utbildning. Vid utgången av 2015 fanns 65 revisorer inom den årliga revisionen som klarat prov eller var auktoriserade revisorer. De ansvariga revisorerna har ett delegerat ansvar i organisationen för vart och ett av den årliga revisionens uppdrag, vilket innebär att de ansvarar för revisionsarbetet och för att underteckna revisionsberättelser och revisorsrapporter över översiktliga granskningar. Alla ansvariga revisorer uppfyller de interna kompetenskraven. Den interna utbildningen för effektivitetsrevisorer har bestått av en grundutbildning, en fortsättningsutbildning och en seminarieverksamhet. En introduktionsutbildning har getts till nyanställda. hölls kurser inom områdena revisionsmetodik: problemformulering, kvalitativa metoder och tolkning, att kombinera kvalitativa och kvantitativa metoder; förvaltningskunskap samt muntlig och skriftlig kommunikation. slutfördes den andra omgången av en fördjupande utbildning inom statlig förvaltning, i samarbete med . De som fullföljde seminarieserien och skrev en uppsats fick 7,5 högskolepoäng. Medarbetare inom både effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen har genomgått denna utbildning. Ett nytt och omfattande kursutbud för effektivitetsrevisionen togs fram . Syftet med satsningen är att ge medarbetarna möjligheter till kompentensutveckling och både bidra till ökad specialisering och utveckla en lärande organisation. Innehållet i kurserna bygger på en tillämpning av vetenskaplig metodik och utgår från erkända metoder. Utgångspunkter i utformningen av utbildningssatsningen är att öka kunskapsbredden inom olika sakområden, ge utrymme för specialisering, förbättra samverkan med både experter och vår omvärld och ett ökat fokus på effekter och effektivitet. införde veckovisa s.k. tisdagsseminarier och höll ett antal fördjupningsseminarier på kommande granskningsområden, med kvalificerade föredragshållare. Kompetensutveckling inom internationellt utvecklingssamarbete Medarbetarna inom utvecklingssamarbetet har deltagit i kurser främst inom följande områden: att leda och genomföra workshoppar, s.k. facilitering värdering av revisionsmyndigheter med värderingsinstrument för offentlig finansiell styrning (PEFA) Därutöver har medarbetare deltagit inom ramen för kompetensutveckling för årlig revision respektive effektivitetsrevision. Användning av extern kompetens och internt kompetensutbyte En viktig strategisk fråga för är att utnyttja den egna samlade kompetensen på bästa sätt och vid behov komplettera den dels genom samarbete med universitet och högskolor, dels genom att anlita extern kompetens inom både revision och verksamhetsstöd. Användning av extern kompetens Tabell 15 Kostnader för extern kompetens inom hela myndigheten –2015 (tkr) Inom den årliga revisionen har tillfällig resursförstärkning upphandlats i större utsträckning . Rekrytering av en specialist inom it-revision har lett till minskat beroende av extern kompetens inom den årliga revisionen. har rekryteringar gjorts som minskar effektivitetsrevisionens framtida behov av extern metod- och sakkompetens. Inom det internationella utveck-lingssamarbetet har konsultkostnaderna minskat med ungefär hälften jämfört med , då hade kostnader för utvärderingar av projekten i , Kosovo och AFROSAI-E. Inom stödverksamheten är kostnaderna 2015 något lägre än föregående år. användes extern kompetens inom stödverksamheten främst för bemanning av receptionen, bevakning av kontor, etablering av en it-arkitektur, en modell för förvaltningsstyrning samt utveckling av it-stödet för årlig revision. Ambitionen är att utnyttja medarbetarnas kompetens och erfarenheter så effektivt som möjligt genom internt kompetensutbyte mellan verksamhetsgrenarna. Effektivitetsrevisorer har deltagit i den årliga revisionen av myndigheternas resultatredovisningar. Årliga revisorer har bidragit med sin expertis i samband med effektivitetsgranskningar. Deltagandet i internationella arbete är också en del i medarbetarnas omvärldsbevakning och kompetensutveckling. valde och till nya riksrevisorer från . fick uppdraget att vara riksrevisor med administrativt ansvar. har rekryterat ny kompetens enligt verksamhetens behov. Tabell 16 Antal anställda per –2015 Antalet anställda i tjänst per var 307 för både 2014 och 2015. började 40 personer (jämfört med 39 ), och 7 (8) personer anställdes för . I likhet med föregående år kan de nyanställda huvudsakligen hänföras till granskningsverksamheten. Antalet anställda kvinnor har ökat i . är kvinnor och är män. Motsvarande siffror var kvinnor och män. Bland de nyanställda 2015 är kvinnor och män jämförbart med 2014 då av de nyanställda var kvinnor och män. Ingen som tog tjänstledigt återkom från tjänstledigheten till skillnad då 4 medarbetare återgick i tjänst. slutade 36 personer (31) eller gick på tjänstledighet, varav 2 (3) var visstidsanställda och 11 (11) personer gick i pension. Tabell 17 Antal anställda inom professionerna per –2015 Antalet anställda per och per profession var 126 personer inom årlig revision, 115 personer inom effektivitetsrevisionen, varav 4 visstidsanställda, samt 99 personer inom kategorin övrigt, varav 3 visstidsanställda. De årliga revisorerna som arbetar på kontoren utanför är 25 personer i , varav 1 tjänstledig, och i 21 personer, varav 3 tjänstlediga. På grund av avvecklingen av kontoret i har de 17 medarbetare som var placerade i blivit omplacerade till kontoren i , och . På kontoret i arbetar medarbetarna inom såväl årlig revision som effektivitetsrevision, internationell verksamhet och stödverksamhet. Per arbetade 294 personer i jämfört med 276 personer . Av dessa var 7 visstidsanställda och 29 tjänstlediga. Tabell 18 Personalomsättning 2013–2015 (procentenheter) Myndighetens totala personalomsättning har ökat från till från föregående år. Inom effektivitetsrevisionen har personalomsättningen minskat , medan personalomsättningen inom den årliga revisionen har ökat och inom kategorin övrigt ökat . För att kartlägga avgångsorsaker och medarbetarnas uppfattning om sin tid på myndigheten har det tagits fram en avgångsenkät. Denna har skickats till dem som ansökt om entledigande i syfte att kontinuerligt sträva efter att utvecklas som attraktiv arbetsgivare. Svaren på enkäten behöver analyseras djupare innan vidare slutsatser kan dras. Dock indikerar flertalet kommentarer att den nya organisationsstrukturen kan öka möjligheten för att bli en ännu mer attraktiv arbetsgivare. Tabell 19 Sjukfrånvaro 2013–2015 (procentenheter) Anställda 30–49 år Av total sjukfrånvaro avser: Andelen långtidssjuka () Andelen långtidssjuka av total ordinarie arbetstid** * I förhållande till total ordinarie arbetstid. ** Total sjukfrånvaro i procent multiplicerad med andelen långtidssjuka () i procent. Den totala sjukfrånvaron ligger på samma nivå . Andelen kvinnor som är sjukfrånvarande är fortsatt högre än andelen män. Ökningen från föregående år är för kvinnor, medan sjukfrånvaron för män har minskat . till ålder är gruppen 30–mest sjukfrånvarande medan gruppen och yngre är minst sjukfrånvarande. Gruppen har minskad sjukfrånvaro från till . Långtidssjukskrivningarna har minskat från föregående år. Arbetsmiljö och åtgärder för att förebygga ohälsa genomfördes en omfattande ombyggnad av våra lokaler på där målet bland annat var att skapa plats för den internationella verksamheten (som tidigare hade sin arbetsplats i andra lokaler). Syftet var även att öka antalet tysta rum och att skapa en central mötesplats som fungerar både som lunchrum, spontan mötesplats och för större informationsmöten. följdes ombyggnaden upp, och alla medarbetare gavs en möjlighet att tycka till om resultatet via en enkät. Resultatet av enkäten sammanställdes och medarbetarna diskuterade resultatet vidare, vilket ledde till konkreta förslag för att höja trivseln på avdelningen eller enheten. Som erbjuder sina anställda olika möjligheter till friskvård för att förebygga ohälsa och förstärka friskfaktorer. Detta sker genom att subventionera olika friskvårdsaktiviteter, däribland massage på arbetsplatsen samt en friskvårdstimme . Som ett alternativ till medarbetarundersökning har vi använt oss av fokusgrupper bland ett urval av medarbetarna. Fokusgrupperna diskuterade frågeställningar om ledning och styrning inom effektivitetsrevisionen, och medarbetarnas resonemang har resulterat i förslag till verksamhetsutveckling inom effektivitetsrevisionen, vilka har beaktats i omorganisationen. Intern styrning och kontroll Med intern styrning och kontroll avses den process som syftar till att myndigheten med rimlig säkerhet fullgör sitt verksamhetsansvar. Denna process ska omfatta riskanalys, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation. leds av tre riksrevisorer som väljs av . En av riksrevisorerna är riksrevisor med administrativt ansvar och ansvarar för den administrativa ledningen av myndigheten. Riksrevisorn med administrativt ansvar ansvarar inför för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att hushållar väl med statens medel. Riksrevisorn med administrativt ansvar beslutar om årsredovisningen för Riksrevi-sionen och lämnar ett intygande om myndighetens interna styrning och kontroll. Riksrevisorn med administrativt ansvar redovisar här nedan underlag till sitt ställningstagande om den interna styrningen och kontrollen 2015. process för intern styrning och kontroll En riskanalys görs för att identifiera de omständigheter som utgör en risk för att verksamhetsmål inte ska uppnås. Det innebär att risker identifieras och värderas och att beslut fattas om hanteringen av riskerna. Riskanalysen uppdateras vid behov för att säkerställa att den omfattar förändringar som väsentligen påverkar tidigare identifierade, värderade och hanterade risker. Processen för intern styrning och kontroll är en integrerad del av planeringen, genomförandet och uppföljningen av verksamheten. Processen omfattar även att hantera och åtgärda incidenter som inträffar (incidentrapportering). Merparten av de identifierade riskerna ligger inom en risknivå som ledningen har bedömt som acceptabel. Riskanalysen visar på några förbättringsområden som har tagits hand om löpande eller som ingår i verksamhetsplaneringen . Ställningstagande av riksrevisorn med administrativt ansvar De identifierade förbättringsområdena är inte så väsentliga att de påverkar bedömningen av och innehållet i årsredovisningen. Med utgångspunkt i denna process för intern styrning och kontroll, självutvärderingar, hanteringen av identifierade risker, underställda chefers intygande samt internrevisionens och externrevisionens granskningar bedömer jag att den interna styrningen och kontrollen vid är betryggande. Sammanställning över väsentliga uppgifter Beräknat belopp enligt anslagsdirektiv* Avgiftsintäkter som inte disponeras Beräknat belopp enligt anslagsdirektiv Utgiftsområde 2 anslag 1:15 Riks- revisionen, ramanslag Utgiftsområde 7 anslag 1:5 Riks- revisionen: Internationellt utveck lingssamarbete, ramanslag Utgiftsområde 2 anslag 1:15 Riks- revisionen, ramanslag Utgiftsområde 7 anslag 1:5 Riks- revisionen: Internationellt utveck-lingssamarbete, ramanslag Utgiftsområde 2 anslag 1:15 Riks- revisionen, ramanslag Utgiftsområde 7 anslag 1:5 Riks- revisionen: Internationellt utveck-lingssamarbete, ramanslag Antalet årsarbetskrafter (st.) Medelantalet anställda (st.) * Avser beräknade avgiftsintäkter för uppdragsverksamhet. ** Avgiftsintäkterna för uppdragsverksamheten uppgick till 220 tkr. Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras Medel som tillförts statens budget från uppbördsverksamhet Medel som erhållits från statens budget för finansiering av bidrag Övriga erhållna medel för finansiering av bidrag Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Kortfristiga fordringar hos andra myndigheter Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Kortfristiga skulder till andra myndigheter SUMMA KAPITAL OCH SKULDER Redovisning mot anslag (tkr) Ingående över- förings- belopp Årets tilldelning enligt anslags- direktiv Utgiftsområde 2 anslag 1:15 , ramanslag Utgiftsområde 7 anslag 1:5 : Internationellt utveckl-ingssamarbete, ramanslag Anslagskrediten för anslaget 1:15 uppgår till 9 433 tkr och för anslaget 1:5 till 1 200 tkr. Redovisning mot inkomsttitel (tkr) 2558 Avgifter för årlig revision Redovisning mot bemyndiganden (tkr) De utestående åtagandenas fördelning redovisning följer god redovisningssed och lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och (REA-lagen). Årsredovisningen är upprättad i enlighet med förordningen (2000:605) om myndigheters årsredovisning och budgetunderlag samt föreskrifter och allmänna råd till förordningen. Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska ta ut en avgift för den årliga revisionen. Avgiften ska bestämmas som behövs för att fullgöra uppdraget och utifrån en tidstaxa som följer av lönenivån för dem som deltar i granskningen. Ersättning för direkta kostnader för konsulter, resor och liknande bestäms separat. Kostnader för inrikes resor hanteras som en indirekt kostnad för revisionsobjektet trots att det är en direkt kostnad för . Anledningen är att ett enskilt revisionsobjekt inte ska påverkas av personalsammansättningen inom den årliga revisionens team, dvs. revisionsobjektet ska inte belastas med resekostnader på grund av att teamet består av personal från olika kontor i landet. gemensamma kostnader fördelas utifrån närvarotid i de olika verksamhetsgrenarna. Myndighetens gemensamma kostnader består av kostnader för myndighetens ledning (inklusive det och vetenskapliga rådet) och kostnader för verksamhetsstödet såsom administra-tion, lokaler, utrustning, inventarier, utbildningskostnader, förvaltningskostnader och kostnader för verksamhetsutveckling m.m. Utbetalningar av bidrag som finansieras med anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd redovisas som transferering i resultaträkningen. tillämpas utgiftsmässig anslagsavräkning för avsättning för tidigare riksrevisorers chefspension i enlighet med riksdagsskrivelse 2013/14:299 och finansutskottets betänkande 2013/14:FiU35. Vid avräkning mot anslaget på utgiftsmässig grund uppstår en periodiseringseffekt som påverkar årets kapitalförändring. Tillgångar med en bedömd ekonomisk livslängd om och ett anskaffningsvärde på minst 20 tkr redovisas som anläggningstillgångar. Förbättringsutgifter på annans fastighet aktiveras om anskaffningsvärdet för ny-, till- och ombyggnader uppgår till minst 100 tkr. Balanserade utgifter för utveckling aktiveras om anskaffningsvärdet uppgår till minst 300 tkr. I anläggningstillgångar ingår ett konstverk som överfördes från 2008. Anläggningstillgångarna skrivs av linjärt över tillgångarnas bedömda ekonomiska livslängd. balanserade utgifter för utveckling 3–5 år rättigheter och andra immateriella tillgångar 3–5 år förbättringsutgifter på annans fastighet 3–6 år maskiner, inventarier, installationer m.m. 3–7 år Fordringarna har tagits upp till de belopp med vilka de beräknas inflyta. Skulder har tagits upp till nominellt belopp. Fordringar och skulder i utländsk valuta har tagits upp till balansdagens kurs. Av 10 § förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring framgår det att alla myndigheter ska tillämpa en s.k. brytdag när den löpande bokföringen för perioden ska avslutas. Efter brytdagen tillförs räkenskaperna främst bokslutstransaktioner som bland annat innefattar periodavgränsningsposter. Som periodavgränsningspost bokförs förutbetalda kostnader, upplupna intäkter, upplupna kostnader och förutbetalda intäkter vars belopp överstiger 50 tkr. har gjort avsättningar för avtalade pensioner till personal som har beviljats delpension och chefspension. Avsättningar har även gjorts för lokala omställningsmedel, trygghetsmedel enligt lokalt tecknat avtal mellan och de fackliga parterna samt för personalkostnader som har uppkommit i samband med avvecklingen av ett lokalkontor. Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter enligt 18 § REA-lagen Övriga intäkter av avgifter och andra ersättningar Kostnaderna som är hänförbara till uppdragsverksamheten redovisas i resultatredovisningens tabell 14 Intäkter och kostnader för avgiftsfinansierad internationell uppdragsverksamhet 2013–2015. Ränteintäkter avseende räntekontot i Lönekostnader exklusive arbetsgivaravgifter, pen- sionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal Arvode till råd och ej anställd personal exklusive arbetsgivaravgifter, pensionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal Arbetsgivaravgifter, pensionspremier, andra avgifter enligt lag och avtal samt övriga personalkostnader Övriga driftskostnader var lägre 2015, vilket främst beror på minskade konsultkostnader. Räntekostnader avseende lån i Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras Intäkter av avgifter för årlig revision enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Summa intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras Kostnader för avgifter som redovisas mot inkomsttitel övriga erhållna medel för finansiering av bidrag avser medel från EU till samarbetsprojekt i . Lämnade bidrag som finansieras av medel från EU Lämnade bidrag till projekt inom det interna-tionella utvecklingssamarbetet Kapitalförändringen visar dels ett överskott i den internationella uppdragsverksamheten, dels en periodiseringsdifferens mellan de kostnader som redovisar och de utgifter som avräknats statsbudgeten. Periodiseringsdifferensen avser avsättning till tidigare riksrevisorers chefspensioner som redovisas utgiftsmässigt enligt riksdagsskrivelse 2013/14:299 . Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Kundfordringar för revision av andra organisationer Upplupna intäkter årlig revision Uppbördsmedel som betalats till Anslag i räntebärande flöde Anslagsmedel som tillförts räntekonto Fordringar/skulder avseende anslag i räntebärande flöde Fordran avseende semesterlöneskuld som inte har redovisats mot anslag Fordran avseende semesterlöneskuld som inte har redovisats mot anslag Övriga fordringar/skulder på statens centralkonto Inbetalningar i icke räntebärande flöde Utbetalningar i icke räntebärande flöde Betalningar hänförbara till anslag och inkomst- Övriga fordringar/skulder på statens centralkonto Summa avräkning med statsverket beslutade att tillämpa 6 § REA-lagen när det gäller kostnadsmässig anslagsavräkning för den semesterlöneskuld som inte redovisats mot anslag. Detta innebär att hela semesterskulden som avsåg intjänade dagar återfördes mot anslag per . Not 17 Förändring av myndighetskapital Balanserad kapitalförändring avgiftsbelagd verksamhet Kapitalförändring enligt resultat- räkningen Statskapital avser konst som överfördes från . Avsättning för pensioner och liknande förpliktelser pensionskostnader ingår avsättning för två tidigare riksrevisorers chefspension med 3 116 tkr. Avsättningen redovisas utgiftsmässigt dvs. avräknas mot anslag vid utbetalning. Avsättning har gjorts enligt god redovisningssed utifrån kända framtida utbetalningar per för hela perioden tills de uppnår ålderspensionsåldern . avsättning för tidigare riksrevisorers chefspension kan högst uppgå till 9 120 tkr om den nuvarande anställningen hos annan arbetsgivare upphör. Avsättningen omprövas vid ändrade förhållanden och i samband med årsbokslut. 1 144 tkr av årets pensioner bedöms regleras , varav 935 tkr som avser tidigare riksrevisorers chefspension kommer att belasta anslaget. Summa utgående avsättning till trygghetsmedel Summa utgående övriga avsättningar Årets avsättning av övriga avsättningar, 1 743 tkr, avser kostnader som har uppkommit i samband med avvecklingen av lokalkontor i . 950 tkr av årets utgående övriga avsättningar bedöms regleras . Semester- och löneskuld inklusive avgifter insatser i det internationella utvecklingssamarbetet löper ofta . bemyndigas därför att ingå åtaganden som medför utgifter under senare budgetår än det år statens budget avser. Uppgifter om ledande befattningshavare ska enligt 7 kap. 10 § föreskriften (RFS 2006:10) om tillämpningen av lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och redovisa uppgifter relaterade till styrelseledamöter, rådsledamöter och ledande befattningshavare enligt 7 kap. 2 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. ska uppge vilka uppdrag dessa personer haft som styrelse- eller rådsledamot i andra statliga myndigheter och uppdrag som styrelseledamot i aktiebolag (utredningsuppdrag i myndighetsform ingår inte i sammanställningen). Myndigheten ska även redovisa de skattepliktiga ersättningar och andra förmåner som har betalats ut till dessa personer under räkenskapsåret samt de framtida åtaganden som har avtalats för var och en. Uppgifter om andra uppdrag för ledande befattningshavare Uppgifter om andra uppdrag för ledamöter i parlamentariska råd UPPGIFTER FÖR ORDINARIE LEDAMÖTER FÖR 2015 Ersättningar och förmåner som har betalats ut LEDAMÖTER I DET PARLAMENTARISKA RÅDET Tryck: , 2016 Tryck: , 2016