frsrdg · H304RAR1 · 2016-02-24 00:00:00 — lämnar härmed följande redogörelse till . är en självständig myndighet under . Nämnden har tre huvuduppgifter. En av dem är att fastställa månadsarvodet för ledamöter. Den andra huvuduppgiften är att fatta beslut om ekonomiska avgångsförmåner (främst inkomstgaranti och ekonomiskt omställningsstöd) för riksdagsledamöter som lämnar sitt uppdrag. Slutligen är det en uppgift för nämnden att pröva frågor om jämkning av inkomstgaranti och ekonomiskt omställningsstöd. I avsnitt 4–6 nedan redovisas nämndens verksamhet i dessa avseenden. Nämndens verksamhet styrs av bestämmelserna i lagen (2012:883) med instruktion för . Materiella regler av betydelse för verksamheten finns i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter (nedan kallad ersättningslagen). För ärendehandläggningen gäller i övrigt bestämmelserna i förvaltningslagen (1986:223). Nämnden har också antagit en arbetsordning. Ledamöterna i nämnden har förordnats av riksdagsstyrelsen för perioden –2016. Nämnden har följande sammansättning: f.d. hovrättspresidenten , ordförande hovrättspresidenten , ersättare för ordföranden Som sekreterare tjänstgör hovrättsrådet . Sekreteraren är nämndens personuppgiftsombud. utför kansligöromål för nämndens räkning. Arvoden till nämndens ledamöter fastställs av . Sekreterarens arvode fastställs av nämnden. Nämnden har också fattat beslut om ersättning till dem som utför kansligöromål för nämndens räkning. Under verksamhetsåret har nämnden sammanträtt fem gånger. Sammanträdena har ägt rum i och i . 4 Beslut om ledamotsarvodet Enligt 3 kap. 1 § ersättningslagen ankommer det på nämnden att fastställa ett månadsarvode för ledamöter av . Denna ordning har gällt då nämnden inrättades. I samband med detta upphörde också den tidigare ordningen med en koppling mellan ledamotsarvodet och lönerna för vissa grupper av statliga tjänstemän. Nämndens bedömning av arvodesfrågan utgår från de överväganden som gjordes när arvodessystemet sågs över av 1998 (förs. 1998/99:RFK3, bet. 1998/99:KU1, rskr. 1998/99:95). Då föreslogs en engångsvis höjning av arvodesnivån. I anslutning till detta gjordes vissa uttalanden om nivån. ställde sig bakom de skäl som förslaget byggde på och som tog sikte på ledamöternas ställning i det demokratiska systemet, den arbetsinsats uppdraget förutsatte och de särskilda förhållanden som gäller för uppdraget. Härtill kom att det är angeläget att kunna rekrytera personer från tillräckligt breda samhällsskikt samt att arvodet var lågt såväl vid en internationell jämförelse som vid en jämförelse med vissa förtroendevalda i större kommuner och landsting. När det gällde arvodesförändringar ansågs det i förslaget till att nämnden borde beakta den allmänna löneutvecklingen på arbetsmarknaden och värdera riksdagsarvodet ur ett brett perspektiv. Det finns inget krav på att det ska ske en årlig förändring av arvodet. har dock arvodet ändrats genom beslut . Beslut om arvodet får inte överklagas. Beslut i arvodesfrågan bereds genom att sekreteraren tar fram uppgifter om de avtal som slutits på arbetsmarknaden . Dessutom inhämtas statistik över löneutvecklingen. Årets beslut om ledamotsarvodet innebar att arvodet höjdes med till fr.o.m. , vilket motsvarar . I de överväganden som låg till grund för beslutet beaktade nämnden de löneförändringar som ägt rum på arbetsmarknaden. Ledamotsarvodet betalas från anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. inom utgiftsområde 1. I bilagan finns en redovisning av hur ledamotsarvodet har utvecklats . 5 Beslut om ekonomiska avgångsförmåner är det en uppgift för nämnden att fatta beslut om ekonomiska avgångsförmåner. Avgångsförmåner i form av stödåtgärder för återgång till arbetsmarknaden fattar beslut om. Beslut om rätt till inkomstgaranti och ekonomiskt omställningsstöd fattas av nämnden när en ledamot lämnat . Besluten bygger på underlag från . Ledamoten begär således inte att rätten till garanti eller stöd ska fastställas. Däremot ankommer det på den som vill ha garantin eller stödet utbetalt att begära det hos (). Eftersom andra inkomster påverkar storleken på det belopp som ska betalas ut ska stödets mottagare ange vilka inkomster han eller hon beräknar att få. Dessa uppgifter ligger sedan till grund för preliminära utbetalningar. Året efter det att stödet betalats ut ska mottagaren lämna en s.k. årsuppgift till SPV och ange hur stora inkomsterna faktiskt blev . Därefter gör verket en avstämning mot det belopp som betalats ut. Även ledamöter i har rätt till inkomstgaranti. Det följer av de övergångsbestämmelser som meddelades i anslutning till att lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av upphävdes. I praktiken är bestämmelserna om inkomstgaranti bara tillämpliga på garantitagare som lämnat . Nämnden fattar alltså inte några nya beslut om dessa. Närmare information om reglerna för ekonomiska avgångsförmåner finns i ett särskilt pm som finns tillgängligt på nämndens hemsida. har nämnden fattat beslut om rätt till inkomstgaranti i tolv ärenden. I elva ärenden beslutades att ledamoten hade rätt till inkomstgaranti. Ett ärende avskrevs. Det fallet gällde en ledamot som återinträtt i efter det att de nya reglerna om ekonomiskt omställningsstöd hade trätt i kraft. Rätten till inkomstgaranti på grund av den tidigare tjänstgöringen hade upphört och tiden i efter återinträdet var inte tillräckligt lång för att grunda en rätt till ekonomiskt omställningsstöd. I följande tabell anges hur många beslut om inkomstgaranti som fattats fördelat på respektive kategori av beslut. Kostnaden för ekonomiskt omställningsstöd och inkomstgaranti betalas från anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. inom utgiftsområde 1. 6 Tillsynsverksamheten rörande inkomstgarantier I 13 kap. ersättningslagen finns bestämmelser om jämkning av inkomstgaranti. Den första jämkningsgrunden tar sikte på fall där garantitagaren utfört förvärvsarbete i väsentlig omfattning åt någon annan utan att ta ut en skälig ersättning för det. Jämkning kan också ske i de fall garantitagaren redovisar inkomst av aktiv näringsverksamhet och denna har reducerats på grund av avdrag för avsättning till periodiseringsfond, upphovsmannakonto, expansionsfond, eget pensionssparande eller underskott av annan verksamhetsgren. Den tredje jämkningsgrunden avser fall där garantitagaren redovisar inkomst av passiv näringsverksamhet där det ingår arbetsinkomster. Slutligen gäller som en fjärde jämkningsgrund att jämkning kan komma i fråga om garantitagaren gjort sig skyldig till viss brottslighet. Med utgångspunkt i de årsuppgifter som garantitagarna lämnar till SPV gör nämnden ett urval av garantitagare som granskas närmare. Resultatet av denna granskning läggs sedan i förekommande fall till grund för beslut om att inleda ett tillsynsärende gentemot en garantitagare. Nämnden har delegerat till ordföranden att fatta beslut om att inleda sådana ärenden. Besluten dokumenteras i protokoll och expedieras till den berörda garantitagaren. I samband med detta lämnas också en skriftlig information om ärendet. Under den fortsatta beredningen av tillsynsärendet inhämtas uppgifter från garantitagaren. I vissa fall hörs garantitagaren muntligen inför nämnden. Uppgifter som lämnas kan kontrolleras hos . Beslut om jämkning får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Under verksamhetsåret granskades utbetalningar av inkomstgaranti som skett . Nämnden fattade beslut om att inleda totalt 26 tillsynsärenden. Av dessa skrevs 21 ärenden av sedan ytterligare utredning visat att det inte fanns någon grund för jämkning. De fem återstående ärendena avgjordes . avskrevs också tre ärenden som inletts . Skälen till att tillsynsärenden skrevs av varierade. I de fall där garantitagaren bedrivit enskild näringsverksamhet hade någon minskning av den pensionsgrundande inkomsten inte skett på det sätt som krävs för att jämkning ska kunna komma i fråga. Övriga fall skrevs av eftersom det inte framkommit att garantitagaren utfört förvärvsarbete i väsentlig omfattning utan att ta ut skälig ersättning för det. Kostnaderna för nämndens verksamhet betalas från anslaget 2:2 förvaltningsanslag inom utgiftsområde 1. Utvecklingen av nämndens kostnader framgår av följande tabell: Anledningen till att kostnaderna för ledamöter och personal har minskat är att kostnaden för sekreterarens arbete har minskat. Detta beror i huvudsak på att antalet ärenden om inkomstgaranti för ledamöter som lämnat var avsevärt mycket mindre än som var ett valår. har nämnden besvarat en remiss från . Nämnden har mottagit tio brev från allmänheten. Utvecklingen av riksdagsledamöternas arvode inrättades beslutade själv om nivån på de ersättningar som skulle utgå till ledamöter. Beslutet om höjningen per fattades av i samband med en översyn av riksdagsledamöternas arvodering. Av höjningen utgjorde en växling från kostnadsersättning till arvode. Beslutet om en höjning per fattades med retroaktiv verkan. Det motiverades av att den skattepliktiga ersättning om och som utgått till ledamöter avskaffades samma datum. Tryck: , 2016 Tryck: , 2016 De höjningar som skett innebär att arvodet har ökat . I den siffran har de höjningar som beror på förändringar i kostnadsersättningen räknats bort. Om den förändringen inte räknas bort blir höjningen i stället .