frsrdg · H304NR1 · 2016-03-16 00:00:00 — Exponering kan leda till diverse folksjukdomar och är i förlängningen väldigt dyr för samhället. Hormonförändrande kemikalier beräknas kosta EU-länderna i form av reducerad arbetskraft och hälsoutgifter. Som ett led i arbetet att verka för en giftfri vardag ställdes en skriftlig fråga till de nordiska miljöministrarna om huruvida de planerar att samarbeta i utvecklingen och genomförandet av regler som begränsar användandet av skadliga ftalater i byggmaterial, samt inom verksamheter riktade mot barn och unga. Ministrarna bekräftade att de såg positivt på ett sådant nordiskt samarbete. Tillsammans med medborgare och konsumentutskottet utarbetades ett utskottsförslag där de nordiska regeringarna rekommenderades att vidta ett generellt förbud mot ftalaterna DEHP, DBP, BBP och DIBP i produkter som barn kommer i kontakt med. Ett nordiskt pant- och retursystem har utskottet arbetat aktivt med frågan om ett nordiskt pant- och retursystem, men har fått lite gehör från de nordiska regeringarna som anser att det nuvarande pantsystemet fungerar bra. Utskottet menade dock att ett gemensamt pantsystem skulle generera såväl samhällsekonomiska som miljömässiga vinster. Att och ingått ett avtal om gränshandeln i såg utskottet som ett steg i rätt riktning som visar att juridiska och tekniska lösningar finns att tillgå. I rekommendationerna 17/2015, 18/2015, 19/2015 och 20/2015 rekommenderade utskottet därför att pantavtal mellan och , och , och och mellan , och ingås. Rekommendationerna bifölls på sessionen i . lade Mittengruppen fram ett medlemsförslag om ett ökat nordiskt samarbete för att trygga de nordiska vattenresurserna. Bakgrunden till förslaget var att de nordiska länderna inte i tillräcklig grad har etablerat ett samarbete för att skydda vattendrag, vattenresurser och grundvatten från föroreningar och överanvändning. Förslaget behandlades i utskottet, resultatet blev två rekommendationer. I rekommendation 15/2015 rekommenderades att utvärdera genomförandet av EU:s vattendirektiv och att kartlägga nordiska styrkepositioner och lärdomar i arbetet med att säkra en trygg vattenförsörjning. I rekommendation 16/2015 rekommenderades de nordiska regeringarna att prioritera arbetet med att trygga vattenresurserna och medborgarnas tillgång till vatten av hög kvalitet genom samarbete inom , EU och andra internationella organisationer. Vidare rekommenderades en samordning av synpunkter vid revisionen av EU:s vattenramdirektiv. Båda förslagen bifölls under sessionen. Klimatförhandlingarna mot COP 21 De globala klimatförhandlingarna har stått högt på utskottets dagordning , så även . Utskottet ställde sig tidigt positivt till en gemensam nordisk insats i under COP 21. Mer specifikt uppmanade klimatrapportören de nordiska miljöministrarna att samordna en klimatdiplomatisk framstöt mot såväl specifika länder som inom sina respektive förhandlingsgrupper, att verka för att kvinnor ges en stark röst i förhandlingarna, samt att de nordiska länderna och arrangerar gemensamma event i den nordiska paviljongen under konferensen. Från utskottets och i förlängningen sida tog man även på sig ansvaret att samordna möten mellan olika parlamentariska delegationer. Vidare ställde utskottet, i samband med det årliga mötet med miljöministrarna, frågan om hur ministrarna arbetar för att försäkra att den nordiska energipolitiken är förenlig med FN:s klimatmål. Samrådsmöte med de nordiska miljöministrarna Under det årliga samrådsmötet med de nordiska miljöministrarna diskuterades klimatförhandlingarna i , nordiskt samarbete i förhållande till EU:s miljöpolitik, certifiering av hållbara turistdestinationer samt organisering av det nordiska samarbetet om kemikaliebekämpning. I vanlig ordning hade utskottet möjlighet att komma med inspel angående Nordiska ministerrådets budget . Utskottet uppmanade budgetgruppen att arbeta för att medel avsätts till gemensamma nordiska satsningar som tydliggör vilka varor som innehåller skadliga kemikalier, främjar forskning som identifierar hormonförändrande ämnen, realiserar förslaget om ett certifieringssystem för hållbara turistdestinationer samt följer upp slutsatserna i rapporten change and primary industries, impact, adaption and migation in the Nordic countries. Utskottets medlemmar har identifierat ett antal områden som de vill arbeta vidare med . Dessa områden innefattar oljeutvinning och sårbara områden i , biobränsle inom transportsektorn, bekämpning av mårdhunden, avfallspolitik, skydd av och nordiskt samarbete om friluftsliv. /2016 ersattes miljö- och naturresursutskottet av utskottet för ett hållbart . Det nya utskottet ansvarar för ärenden som rör miljö- och naturskydd, friluftsliv, naturresurser, konsumenträttigheter, fiskenäring, livsmedel, lantbrukspolitik, atomsäkerhet, klimat, biologisk mångfald och hållbarhet. behandlar frågor som rör ramvillkoren för ekonomi, produk-tion och handel, inklusive fri rörlighet på marknaden och arbetsmarknaden i . Utskottet arbetar också med frågor som rör gränshinder på näringspolitikområdet, regionalpolitik, finanspolitik, transportpolitik, innovations- och forskningspolitik, gränshinder, energifrågor, globalisering samt arbetsmiljö och infrastrukturfrågor. Svenska medlemmar i utskottet har varit (S), (S), (M) och (L). (S) har även varit utskottets ordförande. har utskottet hållit sammanlagt fem möten, i enlighet med gängse praxis. Det traditionsenligt förlängda sommarmötet hölls detta år i Köpenhamns-/. Mötet inleddes med ett miniseminarium om svartarbete och grå ekonomi till vilket från Norska Fafo (byggsektorn) och Krisján Bragason från fackförbundet för hotell, restaurang och turism, bjudits in. I anslutning till mötet besöktes och i samt , ESS/och Lillgrunds vindpart i /. Genom dessa besök täcktes innovations-, forsknings- och näringsverksamhet liksom logistik- och energifrågor med konkreta exempel på både den danska och svenska sidan av . För att täcka ännu fler perspektiv hade därtill sakkunniga från och bjudits in för att berätta om Visioner för 2070, från hade direktör bjudits in för att tala om kommitténs arbete och från /Campus hade forskaren bjudits in för att tala om vindkraft till havs. Därtill besökte även tidigare ministern och EU-kommissionären mötet för att berätta om sitt arbete med en genomlysning av den nordiska arbetsmarknaden. De utskotts- och medlemsförslag som var i fokus för utskottets arbete rörde följande frågor: nordiskt trepartssamtal, gemensam praxis för screening och genomförandet av EU-direktiv, uppdrag till centrala myndigheter om att underlätta den fria rörligheten i , gränskryssande järnvägsförbindelser för tillväxt och bättre klimat, harmoniserad flampunkt för marint bränsle och gemensamma inköp till offentliga myndigheter i de Nordiska länderna. Dessa resulterade även i fem nya framställningar och en ny rekommendation. Mer om dessa framställningar och rekommendationer redovisas nedan under respektive rubrik. Den socialdemokratiska gruppen i lämnade in ett medlemsförslag om trepartssamtal på den nordiska arbetsmarknaden. Förslaget togs upp till debatt under höstsessionen i . Målet med förslaget har varit att återuppta de nordiska samtal som tidigare genomfördes mellan (), näringslivet och fackfö-reningar och som upphört. Utskottets förslag (framställning 2/2015 – Nordiskt trepartssamtal) uppmanar NMR att genomföra årliga konferenser med trepartssamtal inom olika arbetsmarknadsområden där konstruktiva lösningar på aktuella men även strukturella hinder kan diskuteras. Inför det danska ordförandeskapet i NMR 2015 bildades en grupp bestående av representanter från arbetsgivarorganisationer, arbetstagarorganisa-tioner och departement med uppdrag att identifiera gemensamma problem och hinder på arbetsmarknaden i . Gruppens arbete avslutades med en konferens där resultaten presenterades och diskuterades. Utskottets rekommenda-tion hänvisar därför till denna modell för det fortsatta arbetet. Samtliga nordiska länder ska som regel genomföra antagna EU-direktiv. Då direktiven till sin natur är rambestämmelser inom vilka medlemsländerna har frihet att tolka och tillämpa regelverket fritt – och ingen nordisk samordning eller dialog förekommer – är risken stor för att direktiven genomförs på olika sätt med nya gränshinder som följd. Frågan om en nordisk samordning av genomförandet av EU-direktiv föddes ur diskussioner som föregick i gränshindergrupp, som drivit frågan . utgavs på beställning av NMR en rapport som konstaterade att det knappt förekom något systematiskt eller politiskt initierat samarbete kring tolkningen och genomförandet av EU-rättsakter. Detta trots att man kunde konstatera att ett sådant samarbete skulle gagna många länder. I det förslag från utskottet (framställning 3/2015 Implementering av EU-direktiv) som föreligger rekommenderas att införa en fast praxis för detta. Förslaget är att ordförandelandet i NMR screenar kommande EU-rättsakter och gör en prioritering mellan dessa i relation till direktivens uppskattade betydelse för den fria rörligheten inom . Därefter bjuder ordförandelandet in de tjänstemän från de berörda departementen som är ansvariga för genomförandet till nordiska samråd kring tolkning, process och genomförande av dessa EU-rättsakter. Centrala myndigheters arbete att underlätta fri rörlighet Ett viktigt nordiskt samarbetsområde är arbetet med att undanröja gränshinder för enskilda och företag som verkar över de nordiska gränserna. Vissa gränshinder måste lösas genom lagstiftningsändringar medan andra kan lösas på mer administrativ praktisk nivå. Oavsett var lösningen ligger är det ett problem att nationella myndigheter inte har i uppdrag att, som en del av den ordinarie verksamheten, inrapportera problem som beror på att nationella lagar och regler – eller tillämpningen av nordiska eller europeiska dito – inte fungerar i samspel med andra länders. Inte heller har de centrala myndigheterna i uppdrag att, som en del av sin ordinarie verksamhet, genomföra regelverksförändringar eller ändra praxis i syfte att underlätta tillvaron för personer och företag som är verksamma över gränserna. Mot bakgrund av detta har näringsutskottet utformat framställning 4/2015 Regeringens uppdrag till sina centrala myndigheter med syfte att kartlägga och hitta en lösning på denna problematik. Gränskryssande järnvägsförbindelser för tillväxt och bättre klimat Nya arbetstillfällen och ekonomisk tillväxt skapas primärt i världens storstadsregioner. städer och regioner är var för sig för små för att kunna konkurrera på den globala marknaden. Tillgång till spetskompetens och kvalificerad arbetskraft kräver ett stort befolkningsunderlag. folkri-kaste område finns i den geografiska korridoren mellan och , den så kallade 8-miljonersstaden. Därtill är de nordiska länderna varandras viktigaste handelspartner med stor gränsöverskridande pendling. För detta krävs effektiva och pålitliga kommunikationer. Vad gäller stråket –finns en kapacitetsbrist på sträckan som utgör ett dagligt problem för pendlare och resenärer. En förbättring skulle få avgörande miljövinster men även öka regionernas attraktivitet. Baserat på tidigare rekommendationer i samma fråga och arbete i såväl närings- som miljö- och resursutskottet samt diskussioner med infrastrukturminister (S) rekommenderade näringsutskottet de norska, svenska och danska regeringarna att fortast möjligt tillsätta en arbetsgrupp för att närmare belysa de samhällsekonomiska fördelarna med och förutsättningarna för att bygga en höghastighetsjärnväg på sträckan ––med olika finansieringsmodeller och en tentativ tidplan (framställning 5/2015 Gränskryssande järnvägsförbindelser för tillväxt och bättre klimat). Harmoniserad flampunkt för marint bränsle sändes frågan om en harmonisering av flampunkten för marint diesel och vanligt vägdiesel ut på remiss i de nordiska länderna för att säkerställa att det inte finns några tekniska eller säkerhetsmässiga aspekter som talar emot en harmonisering. Grundtanken bakom förslaget var att öka utbudet av diesel till sjöfarten för att på så sätt understödja sjötransporterna i som annars fördyras i och med införandet av EU:s svaveldirektiv per . Den nordiska ländernas regeringar har efter nationella remissrundor inkommit med helt olika uppfattningar i sak. Då frågan rör brand och brandsäkerhet blir olikheten i svaren intressanta i sig varför valt att arbeta vidare med frågan för att se på vilka grunder en harmonisering inte anses önskvärd (framställning 6/2015 Flampunkt för marint bränsle). Gemensamma inköp till offentliga myndigheter i de nordiska länderna I förhållande till frågan om upphandling hos offentliga myndigheter i de nordiska länderna beslutade utskottet att rekommendera att bland annat genomföra en kartläggning av reglering och praxis för offentlig upphandling i de nordiska länderna och en studie av aktuell offentlig upphandling mellan myndigheter, regioner och länder i (rekommendation 26/2015 Gemensamma inköp till offentliga myndigheter i de Nordiska länderna). I uppdraget ingår även att identifiera för vilka sektorer gemensamma inköp vore särskilt samhällsnyttiga och att initiera ett pilotprojekt för att kunna sprida god praxis till andra sektorer. fortsatte näringsutskottet det sektorsövergripande samarbetet med andra utskott inom rådet. Prioriterade frågor i detta samarbete var transport och energi varför samarbetet primärt föregått med miljö- och resursutskottet. Gemensamma möten genomfördes och särskilda utskottssammansatta arbetsgrupper inrättades för dessa frågor. I tillägg till arbetsgrupperna för sektors-övergripande samarbete bildades även en arbetsgrupp för arbetsmarknadsfrågor för att kunna följa Nordiska ministerrådets arbete med en genomlysning av den nordiska arbetsmarknaden under ledning av . samarbetade även genom rapportörskap med kultur- och utbildningsutskottet. och miljö- och naturresursutskottet samarbetade kring energifrågor i form av ett gemensamt rapportörskap. Rapportörskapets uppgift var att bereda inkomna förslag och ta initiativ till nya frågor inom området. Ordförande för energigruppen (M). gjorde gruppen bland annat en studieresa till för att träffa företrädare för , nordiska Europaparlamentariker, energibolaget samt och fasta representation i . har genom sitt arbete med rekommendationen om centrala myndigheters arbete att underlätta fri rörlighet i , vilket beskrivits ovan under egen rubrik i ett tidigare avsnitt, drivit på för att underlätta fri rörlighet i . valde även att särskilt arbeta med följande tre gränshinderfrågor: norska tull- och momsregler, beskattning av äkta gränsgångare samt yrkeskvalifikationer och yrkesbehörighet. En ansvarig utskottsmedlem utpekades som kommer att vara i kontakt med ansvarig medlem i gränshindersgrupp för att samverka i frågan. Svenska utskottsledamoten (M) ansvarade för frågan om norska tull- och momsregler. förordade genom presidium till att man i budgeten bör prioriteras strategier för livskraftigare mindre kommuner samt satsning på avancerad industriteknologi som konkurrensfördel. uttalade sig även positivt i förhållande till ministerrådets budget av vilken det framgår en vilja att stärka satsningen på energieffektivitet, miljövänliga transportlösningar samt matchning av utbud och efterfrågan på arbetskraft, liksom att belysa frågor kring den nordiska arbetsmarknadsmodellen och genomföra en strategisk genomlysning av energiområdet . diskuterade utskottet sina arbetsmetoder och prioriteringar. Utskottet var enigt om att det är positivt och mest effektivt att arbeta flexibelt från sakfråga till sakfråga och inte enbart följa den traditionella formella vägen för en fråga. Bland annat ansåg utskottet att rundabordssamtal är en passande metod för att belysa frågor och ta ställning till om det finns utsikter för ett fördjupat nordiskt arbete på det aktuella temat. /2016 ersattes näringsutskottet av utskottet för tillväxt och utveckling i . Vid sessionen i valdes (S) till ordförande för utskottet. arbetar med frågor som rör hälso- och socialområdet, alkohol, tobak och narkotika, arbetsmarknadsfrågor, vård och omsorg samt bostadspolitik. Utskottet behandlar även sådana frågor som psykisk ohälsa, barn- och ungdomsfrågor samt familj och funktionsnedsättning. Svenska medlemmar i välfärdsutskottet har varit (S), (KD), ordförande i utskottet och (SD). har arbetat med frågor som rör barn och unga ur olika aspekter. Detta område är högst aktuellt eftersom det finns oroande tecken på att unga människor i mår allt sämre. Utskottet menade därför att det kunde vara motiverat att fokusera sitt arbete på temat barns och ungas psykiska hälsa. Övriga frågor och teman utskottet behandlade rörde bland annat rapport Det framtida nordiska hälsosamarbetet, ett ökat nordiskt samarbete kring au pair-ordningen i de enskilda länderna, civilsamhällets betydelse för det nordiska samarbetet, en giftfri vardag, gränshinder inom välfärdsområdet samt frågor kring den nordiska välfärdsmodellen. Utskottet deltog även i den parlamentariska (BSPC) arbetsgrupp om innovation på social- och hälsoområdet, vars slutrapport presenterades på i . Det fjärde mötet med den Nordliga dimensionens partnerskap arrangerades den 10–i och från välfärdsutskottet deltog (S). har valt att fokusera sitt arbete på ett huvudtema. Denna arbetsmodell har fungerat väl och medgett en årlig fördjupning inom ett visst område. Metoden har också gett en god insikt och kännedom om de nordiska ländernas utmaningar och lösningar på gemensamma problem. valde att koncentrera sitt arbete på temat barns och ungas psykiska hälsa, med särskilt fokus på våld och sexuella övergrepp mot barn, självmord bland unga människor, hbtq-frågor samt barn och unga med olika typer av diagnoser. arbete med detta tema ledde fram till ett utskottsförslag som antogs på session i (rekommendation nr 12/2015). Utskottet framhöll i förslaget att psykisk ohälsa bland ungdomar är ett försummat område i det nordiska samarbetet och att Könbergrapporten bidrar till att skapa fokus kring dessa frågor. I utskottets förslag rekommenderades ministerrådet bland annat att utbyta erfarenheter om förebyggande åtgärder som har en positiv effekt på barn och ungas psykiska hälsa, att utöka forskningen inom detta område samt att dela erfarenheter i syfte att förebygga och reducera självmord och självmordsförsök bland barn och unga. Mot bakgrund av utskottets huvudtema förlades det årliga sommarmötet till Nuuk, , där man tillsammans med kultur- och utbildningsutskottet fick en god inblick i hur man arbetar med frågor kring skola och utbildning, hälso- och socialsektorn, våld i nära relationer och mellan barn och unga, alkohol och droger samt frivilligsektorns roll i samhället. Med anledning av utskottets förslag om följdskador efter sexuella övergrepp i barndomen (rekommendation nr 13/2015) fick utskottet information om den så kallade Grönlandsmodellen, vilken bland annat innefattar uppsökande verksamhet av professionell personal som informerar om problematiken med följdskador efter övergrepp, behandlar patienter, men även arbetar aktivt i förebyggande syfte. I förslag rekommenderades bland annat att föra in övergreppsproblematik som omfattar barn och vuxna i Välfärdscenters (NVC) ansvarsområde samt att utveckla utbildningsprogram för olika yrkesgrupper som arbetar med barn och unga med erfarenheter av sexuella övergrepp och vuxna med följdskador. Inom ramen för huvudtemat ville välfärdsutskottet även sätta distrikt- och regionalpolitik, med fokus på välfärdstjänster, på den politiska dagordningen. Utskottet menade att den mångåriga negativa utvecklingen i glesbygdsområden i – med stor inflyttning till städerna och en åldrande befolkning – starkt påverkar även välfärdsområdet. Målet med det utskottsförslag som arbetades fram och antogs på sessionen i var att skapa politiska lösningar med en långsiktig distrikts- och regionalpolitik, med särskilt fokus på välfärdstjänster i glesbygden (rekommendation nr 11/2015). Utskottet ville i sin rekommendation se en årlig redogörelse om statusen på det regionala politiska samarbetet i och en nordisk plattform för kunskapsuppbyggande rörande regional utveckling. arbetade 2012 fram ett utskottsförslag om nordisk alkohol- och tobakspolitik i ett folkhälsoperspektiv. Förslaget innehöll tolv konkreta förslag på åtgärder för att begränsa användningen av alkohol och tobak i . ansåg att det, mot bakgrund av den forskning och det arbete som pågår i olika forum på detta område, var befogat att avskriva rekommendationen. noterade ett antal existerande projekt och goda initiativ inom detta område, men menade att det finns ett fortsatt behov av ett utökat nordiskt samarbete när det gäller alkohol och tobak och dess negativa inverkan på folkhälsan. diskuterade välfärdsutskottet möjligheten att även involvera narkotika i ett modifierat utskottsförslag, men beslutade att avskriva alla utom den första att-satsen i rekommendationen och behandla narkotikaproblematiken i Mittengruppens medlemsförslag om ökad kunskap och bättre behandling av missbruk (rekommendation nr 14/2015.) I förslaget pekas på behovet av ett utökat nordiskt samarbete när det gäller missbruk, t.ex. genom gemensamma nordiska forskningsnätverk och årliga redogörelser från om samarbetet på narkotikaområdet. På uppdrag av presenterade 2014 sin rapport om det framtida nordiska hälsosamarbetet. Rapporten innehåller 14 konkreta förslag som syftar till att förstärka det nordiska samarbetet inom hälsosektorn. Vid välfärdsutskottets behandling av rapporten valde utskottet att prioritera ett antal förslag som man kunde arbeta vidare med: antibiotikaresistens, sällsynta diagnoser och ett utbyggt nordiskt läkemedelssamarbete. Mot bakgrund av årets huvudtema tittade utskottet även närmare på det nordiska samarbetet inom psykiatriområdet och frågor som rör välfärdsteknologi. Utskottets ordförande besökte utanför – ett nationellt kompetenscenter för sällsynta diagnoser och en mötesplats för barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättningar. Den socialdemokratiska gruppen i väckte 2014 ett medlemsförslag om ett ökat nordiskt samarbete omkring au pair-ordningen i de enskilda länderna. Bakgrunden till förslaget var att man kunnat se en kraftig ökning av unga kvinnor som söker hjälp eller rådgivning rörande sin au pair-anställning i de nordiska länderna, detta trots att ett flertal åtgärder vidtagits för att förhindra att någon au pair-anställd ska känna sig utsatt eller otillbörligt utnyttjad. arbetade välfärdsutskottet vidare med denna fråga och träffade bland andra representanter från au pair-centret i och den finska ombudsmannen för minoriteter för att diskutera frågan. Utskottet bad även rådets kultur- och utbildningsutskott, medborgar- och konsumentutskott och näringsutskott att inkomma med synpunkter på förslaget. Det samlade intrycket var att au pair-ordningen inte längre fungerar som det var tänkt och att främst unga kvinnor från fattiga länder anställs som billig arbetskraft, utan den ömsesidiga kulturutväxling som ordningen ursprungligen föreskrev. Utskottets arbete utmynnade i en rekommendation där de nordiska ländernas regeringar bland annat uppmanas att utarbeta en statusrapport som kan utgöra en bas för det vidare arbetet med au pair-ordningen och att skapa ett gemensamt regelverk för au pair-ordningen i (rekommendation nr 10/2015). deltog med en representant i den parlamentariska (BSPC) arbetsgrupp om innovation på social- och hälsoområdet. Arbetsgruppen hade sitt sista möte på den 11–då en slutrapport utarbetades och antogs. Rapporten presenterades på i . informerades om att presidiet övertagit arbetet med budget och därmed processen med att tillvarata de olika fackutskottens budgetprioriteringar. I fråga om välfärdsutskottets prioriteringar års budget ville man fortsatt se satsningar på sällsynta diagnoser, högspecialiserad behandling och ungas situation på arbetsmarknaden.