frsrdg · H304RS7 · 2016-06-14 00:00:00 — Introduktionen ska vara inriktad på arbetsformerna i . får även erbjuda ledamöterna språkutbildning och annan vidareutbildning inom ramen för uppdraget som ledamot av . Paragrafen är ny. Övervägandena finns i avsnitt 5.8. I första stycket anges att får erbjuda ledamöterna en introduktion till uppdraget som ledamot av . Introduktionen ska vara inriktad på arbetsformer. Däri ingår även regleringen av de ekonomiska villkoren för uppdraget. Av andra stycket följer att får erbjuda ledamöterna språkutbildning och annan vidareutbildning inom ramen för uppdraget som ledamot av . Som exempel på det sistnämnda kan nämnas utbildning i ledarskap. 8 § Det finns bestämmelser om stöd till språkutbildning för ledamöterna i lagen (2016:000) om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i . Paragrafen är ny och har utformats enligt Lagrådets förslag. Bestämmelsen innehåller en erinran om att det finns regler om stöd till språkutbildning för riksdagsledamöterna i den föreslagna lagen (2016:000) om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i . Övervägandena finns i avsnitt 5.8. Teknisk och elektronisk utrustning 9 § ska tillhandahålla en ledamot sådan teknisk och elektronisk utrustning som behövs för att utföra uppdraget som ledamot i . Paragrafen motsvarar delvis 6 kap. 1 § ersättningslag. I bestämmelsens nuvarande lydelse talas det om teknisk utrustning ”som är av väsentlig betydelse för utförandet av uppdraget som ledamot”. I den föreslagna lydelsen har detta uttryck bytts ut mot uttrycket ”som behövs för att utföra uppdraget som ledamot”. Genom den nya lydelsen uttrycks mer direkt att ledamöterna ska få den utrustning som de behöver. Det är som bestämmer vilken utrustning ledamöterna ska tillhandahållas. Uttrycket ”teknisk utrustning” har vidare bytts ut mot ”teknisk och elektronisk utrustning” för att bättre beskriva den utrustning som ledamöterna får. Paragrafen har därutöver ändrats språkligt. Övervägandena finns i avsnitt 5.7. 10 § En ledamot som är ledig från uppdraget får behålla den tekniska och elektroniska utrustningen. Om det finns särskilda skäl, får utrustningen dock krävas tillbaka under ledigheten. Paragrafen motsvarar delvis 6 kap. 2 § ersättningslag. Uttrycket ”teknisk utrustning” har bytts ut mot ”teknisk och elektronisk utrustning” för att bättre beskriva den utrustning som ledamöterna får. Paragrafen har även i övrigt ändrats språkligt. Övervägandena finns i avsnitt 5.7. 11 § får besluta om ersättning för de kostnader som en ledamot har för att han eller hon inom riksdagsuppdraget använder någon annan teknisk och elektronisk utrustning än utrustning som tillhandahålls av . Paragrafen motsvarar delvis 6 kap. 3 § ersättningslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.7. Innebörden av bestämmelsen är att den nuvarande möjligheten att ersätta kostnaden för användningen av privat teknisk utrustning även omfattar kostnaden för användningen av annan utrustning än privat utrustning och utrustning som ska tillhandahålla enligt 7 kap. 1 §. Det kan vara fråga om kostnaden för att ledamoten inom ramen för sitt uppdrag ansluter en dator till ett lokalt nätverk eller lånar en telefon på ett hotell. I sammanhanget kan nämnas att den skattepliktiga kostnadsersättningen för ledamöternas privata fasta bredbandsabonnemang avskaffades i samband med valet . Uttrycket ”teknisk utrustning” har bytts ut mot uttrycket ”teknisk och elektronisk utrustning” för att på ett bättre sätt beskriva vilken utrustning det handlar om. 1 § En ledamot har i mån av platstillgång rätt till tillfällig barnverksamhet för barn i åldern med . Rätten gäller ledamotens egna barn; barn till ledamotens make eller maka, registrerade partner eller sambo; barn till en person som lever i ett parförhållande med ledamoten utan att de har ett gemensamt hushåll och barn som är familjehemsplacerade hos ledamoten. Paragrafen motsvarar 1 § första stycket riksdagsstyrelsens föreskrift (2013:9) om barnverksamhet (föreskrift). Den har ändrats redaktionellt och språkligt. Någon ändring i sak är inte avsedd. Övervägandena finns i avsnitt 5.9. Paragrafen har, i enlighet med Lagrådets generella synpunkt på hur ersättningsbestämmelserna bör formuleras, utformats som en rätt för ledamoten att få tillgång till tillfällig barnverksamhet i stället för en skyldighet för att tillhandahålla sådan verksamhet. I paragrafen har även gjorts det förtydligandet att ledamoten har rätt till barnverksamhet i mån av platstillgång, något som gäller redan nu enligt 6 § första stycket föreskrift. Rätten till barnverksamhet är alltså inte ovillkorlig. Preciseringen föreskrift att barnverksamheten endast är avsedd för tjänstgörande ledamöter och ersättare har tagits bort. Att rätten endast gäller tjänstgörande ledamöter och ersättare måste anses ligga i sakens natur, särskilt mot bakgrund av att barnverksamheten syftar till att underlätta för ledamöterna att förena uppdraget som riksdagsledamot med rollen som förälder, och möjliggöra för ledamöternas barn att vid enstaka tillfällen följa med föräldern till (se s. 1 i motiv-pm av till föreskrift, dnr 2728-2012/13). I 1 § första stycket föreskrift anges det att barnverksamheten är till för ledamotens barn och för barn till ledamotens partner. Med begreppet ”partner” avses ledamotens make eller maka, sambo, särbo och registrerade partner (se s. 1 i ovan nämnt motiv-pm). Personkretsen har kommit till uttryck i lagtexten, utan att någon ändring är avsedd. Som tidigare omfattar rätten till barnverksamhet även barn som är familjehemsplacerade hos en ledamot. Begreppet familjehemsplacerad har samma betydelse som i socialtjänstlagen (2001:453). Närmare bestämmelser om barnverksamheten, exempelvis om lokal, bokning, måltider och öppettider, framgår av tillämpningsföreskrifter till lagen som beslutas av riksdagsstyrelsen. 2 § Barnverksamheten är avgiftsfri. Paragrafen motsvarar 3 § föreskrift med vissa språkliga ändringar. Övervägandena finns i avsnitt 5.9. 1 § Om pensionsrätt tillgodoräknas en ledamot enligt bestämmelserna i detta kapitel, har ledamoten rätt till ålderspension. Paragrafen motsvarar 8 kap. 1 § ersättningslag och innehåller den grundläggande bestämmelsen om en ledamots rätt till ålderspension. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. Paragrafen har utformats enligt Lagrådets förslag. 2 § Pensionsrätt tillgodoräknas en ledamot för som han eller hon har fått arvode eller sjukpension enligt 4 §. Pensionsrätt för tid ska dock tillgodoräknas enligt vad som anges i 5–7 §§. Paragrafen motsvarar 8 kap. 2 § ersättningslag och innehåller en bestämmelse om tillgodoräknande av pensionsrätt. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. Paragrafen har utformats enligt Lagrådets förslag. 3 § Pensionsrätten för en månad utgör av den del av underlaget enligt 4 § som inte överstiger 0,625 inkomstbasbelopp och av den del av underlaget som överstiger 0,625 men inte 2,5 inkomstbasbelopp. Paragrafen motsvarar 8 kap. 3 § första stycket ersättningslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. Språkliga ändringar har gjorts, och redaktionellt har bestämmelsen ändrats genom att de delar som rör själva pensionsrätten behandlas i paragrafen, medan de delar som behandlar underlaget till pensionsrätten har samlats i 4 §. 4 § Underlaget för pensionsrätten utgörs av 1. talmansarvode enligt 2 kap. 1 §, 2. ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 §, 3. tilläggsarvode enligt 3 kap. 2–4 §§, och 4. arvode enligt 1 § 2 och 4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Vid beräkningen av underlaget ska till arvoden enligt 1–4 läggas avdrag som gjorts enligt 3 kap. 7 och 8 §§. Om en ledamot under en månad har fått sjukpension, och då inte har haft rätt till arvode enligt första stycket, utgörs underlaget för pensionsrätten i stället av det arvode som ligger till grund för sjukpensionen, omräknat med förändringen av inkomstindex mellan det år arvodet avser och det år pensionsrätten avser. Paragrafen motsvarar 8 kap. 3 § andra och tredje styckena ersättningslag och innehåller bestämmelser om vad underlaget för pensionsrätten består av. Paragrafen har i allt väsentligt utformats enligt Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. Vad gäller punkt 4 har paragrafen ändrats, eftersom arvode enligt den tidigare 1 § 6 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ har tagits in i 3 kap. 2 § i den förslagna ersättningslagen, som omfattas av punkten 3. 5 § Pensionsrätt för tid utgör 1. för tid som talman , multiplicerat med det antal dagar som talmansuppdraget har fullgjorts, delat med 30,4 2. för tid som ledamot , multiplicerat med det antal dagar som ledamotsuppdraget har fullgjorts, delat med 30,4, och av tilläggsarvode enligt 3 kap. 2–4 §§, arvode enligt 1 § 1–4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ som har utbetalats –2009 och arvode enligt 1 § 3 nämnda lag i dess lydelse före för uppdrag i revisorer –. Paragrafen motsvarar 8 kap. 5 § första stycket ersättningslag och innehåller en bestämmelse om beräkning av pensionsrätt för tid före . Övervägandena finns i avsnitt 5.10. En skillnad jämfört med den tidigare bestämmelsen är att arvode enligt den tidigare 1 § 6 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ har tagits bort i punkten 3. Ändringen är en följd av att den del i arvodeslagen som berör arvoden i har förts in i den nya ersättningslagen. 6 § Vid tillämpning av 5 § ska 1. tid med sjukpension som grundas på talmansarvode jämställas med tid som talman, 2. tid med sjukpension som grundas på talmansarvode jämställas med tid som ledamot, och 3. tid som ledamot av före jämställas med tid som ledamot. Paragrafen motsvarar 8 kap. 5 § andra och tredje styckena ersättningslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. Paragrafen har utformats enligt Lagrådets förslag. 7 § Pensionsrätt enligt 5 och 6 §§ ska inte tillgodoräknas, i den mån ledamoten har rätt till egenpension enligt lagen (1988:589) om ersättning m.m. till ledamöter eller motsvarande äldre lagstiftning. Pensionsrätt enligt 5 och 6 §§ ska inte heller tillgodoräknas för tid som tillgodoräknas ledamoten som pensionsgrundande enligt artikel 28 i ledamotsstadga. Paragrafen motsvarar 8 kap. 5 § fjärde och femte styckena ersättningslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. Bestämmelsen har ändrats redaktionellt och vad gäller första stycket utformats med beaktande av Lagrådets synpunkter för att tydliggöra att pensionsrätt inte ska tillgodoräknas i den mån ledamoten har rätt till egenpension. Lagrådet anser att det bör övervägas om inte bestämmelsen snarare hör hemma bland övergångsbestämmelserna. Riksdagsstyrelsen konstaterar att bestämmelsen vid reform av riksdagsledamöternas pensionssystem togs in bland de materiella reglerna i stället för att utformas som en övergångsbestämmelse. Styrelsen ser inte tillräckliga skäl att nu ändra på detta. 8 § Ålderspension utgör summan av de pensionsrätter som tillgodoräknas multiplicerat med 1,19. Varje pensionsrätt ska räknas om med förändringen av inkomstindex mellan det år pensionsrätten avser och det år ålderspensionen börjar betalas ut. Pensionsrätt enligt 5–7 §§ ska vid omräkningen anses avse 2009. Om balansindex har fastställts ålderspensionen börjar betalas ut, ska beräkningen i stället göras med hänsyn till detta index. Om pensionsrätt tillgodoräknas för fler än 360 månader, ska ålderspensionen grundas endast på pensionsrätterna . Pensionsrätt som tillgodoräknas enligt 5–7 §§ ska anses avse det antal månader som motsvarar antalet tjänstgöringsdagar enligt 5 § 1 och 2 delat med 30,4. Paragrafen motsvarar 8 kap. 6 § ersättningslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. Riksdagsstyrelsen ser inte, med anledning av Lagrådets synpunkter i denna del, att det föreligger något behov av ett klargörande av vad en pensionsrätt är. 9 § Om ålderspensionen börjar tas ut före den månad då ledamoten fyller ska pensionen minskas för som återstår till den månad då han eller hon fyller . Om uppehåll görs i utbetalningen före den månad då ledamoten fyller , ska ålderspensionen, när den åter betalas ut, minskas för som den har tagits ut och som vid den fortsatta utbetalningen återstår till den månad då ledamoten fyller . Till den del ålderspensionen grundas på pensionsrätt för tid efter det tidigare uttaget ska minskningen inte avse det antal månader som ålderspensionen tidigare tagits ut. Paragrafen motsvarar 8 kap. 7 § ersättningslag och innehåller regler om minskning av ålderspensionen om den tas ut . Övervägandena finns i avsnitt 5.10. 10 § Ålderspensionen ska räknas om med hänsyn till förändringen av inkomstindex och det år som pensionsutbetalningen avser dividerat med talet 1,016. då balansindex har fastställts ska beräkningen i stället göras med hänsyn till detta index. Paragrafen motsvarar 8 kap. 8 § ersättningslag och innehåller en bestämmelse om hur ålderspensionen ska räknas om i takt med förändringen av inkomstindex. Begreppen inkomstindex och balansindex förklaras i 1 kap. 2 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. Lagrådet anser att det bör övervägas om inte lagtexten ska omformuleras så att den bättre stämmer överens med hur motsvarande fråga regleras i socialförsäkringsbalken. Riksdagsstyrelsen är medveten om att omräknings- och indexregleringen är utformad på ett något annat sätt i socialförsäkringsbalken. Styrelsen anser dock inte att det finns tillräckliga skäl för att nu frångå den föreslagna lydelsen av lagtexten. 11 § En ledamot som vid sin avgång, dock senast vid utgången av /14, har fyllt och fullgjort minst sex i har rätt till ett tilläggsbelopp till ålderspensionen enligt vad som anges i denna paragraf och i 12 §. Tilläggsbeloppet utgör skillnaden mellan jämförelsebeloppet enligt 15–19 §§ eller 20 § och ålderspensionen . Om ålderspensionen har tagits ut före den månad då ledamoten fyller , ska det bortses från den minskning som detta leder till. I antalet fullgjorda i enligt första stycket ska inräknas tid som ledamot av före . I antalet fullgjorda i ska också inräknas tid då en ledamot har varit statsråd, om statsrådstiden har påbörjats och inte gett rätt till statsrådspension. Paragrafen motsvarar 8 kap. 9 § första–tredje styckena ersättningslag och innehåller en bestämmelse om tilläggsbelopp i vissa fall. Den tidigare bestämmelsen har delats upp på flera paragrafer och ändrats språkligt. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. 12 § En ledamot har rätt till ålderspension tidigast från och med den månad då han eller hon fyller och längst till och med den månad då ledamoten avlider. Ålderspension som understiger 0,025 inkomstbasbelopp ska inte betalas ut. Tilläggsbelopp lämnas inte för tid före den månad då ledamoten fyller . Paragrafens första och andra stycke motsvarar 8 kap. 12 § första och tredje styckena ersättningslag. Tredje stycket motsvarar 8 kap. 9 § fjärde stycket i samma lag. Paragrafen och dess rubrik har utformats enligt Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. 13 § Tilläggsbelopp ska inte betalas till en ledamot som har rätt till egenpension enligt lagen (1988:589) om ersättning m.m. till ledamöter eller motsvarande äldre lagstiftning. Paragrafen motsvarar 8 kap. 9 § femte stycket ersättningslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. Paragrafen har utformats och fått sin placering i lagen enligt Lagrådets förslag. Däremot finns det inte tillräckliga skäl att nu flytta paragrafen till övergångsbestämmelserna, vilket Lagrådet har aktualiserat. 14 § Ålderspension ska inte betalas med talmansarvode eller leda-motsarvode. Ålderspension ska inte heller betalas med arvode eller övergångsersättning enligt ledamotsstadga. Paragrafen motsvarar 8 kap. 12 § andra stycket ersättningslag och har språkligt och redaktionellt utformats enligt Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. 15 § Jämförelsebeloppet ska beräknas som antalet fullgjorda , högst tolv, i , senast vid utgången av /14, delat med tolv och multiplicerat med av den del av underlaget enligt 16 § som inte överstiger 7,5 förhöjda prisbasbelopp, av den del av underlaget som överstiger 7,5 men inte 20 för-höjda prisbasbelopp, och av den del av underlaget som överstiger 20 men inte 30 förhöjda prisbasbelopp. Paragrafen, som ändrats språkligt och redaktionellt, motsvarar 8 kap. 10 § första stycket ersättningslag och innehåller en bestämmelse om hur jämförelsebeloppet beräknas. Underlaget för beräkningen av jämförelsebeloppet regleras i 16 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. 16 § Underlaget för beräkningen av jämförelsebeloppet enligt 15 § utgörs av medeltalet av de arvoden enligt 17 § som en ledamot har haft under fem kalenderår närmast före avgångsåret. Arvodena ska därvid räknas om till nivån för det sista kalenderåret före avgångsåret med hjälp av prisbasbeloppet. Kan en ledamot inte tillgodoräknas arvoden för fem kalenderår enligt första stycket, utgörs underlaget enligt 15 § av medeltalet av beloppen för de hela kalenderår som kan tillgodoräknas. Kan endast ett helt kalenderår tillgodoräknas, utgörs underlaget av arvodet för . Kan inte ett helt kalenderår tillgodoräknas, utgörs underlaget av det genomsnittliga arvodet för de hela kalendermånader som kan tillgodoräknas multiplicerat med tolv. Paragrafen motsvarar 8 kap. 10 § andra stycket ersättningslag och innehåller bestämmelser om beräkningen av underlaget för jämförelsebeloppet. Språkliga ändringar har gjorts. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. 17 § Arvode som avses i 16 § är 1. talmansarvode enligt 2 kap. 1 §, 2. ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 §, 3. tilläggsarvode enligt 3 kap. 2–4 §§, och 4. arvode enligt 1 § 1–4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, 5. arvode enligt 2 kap. 2 § den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av , och 6. arvode till statsråd, om statsrådstid inräknas enligt 18 §. Paragrafen motsvarar delvis 8 kap. 10 § tredje stycket ersättningslag och innehåller en uppräkning av de arvoden som utgör underlag för beräkningen av jämförelsebeloppet enligt 16 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. En ändring har gjorts i punkt 4 eftersom arvode enligt tidigare 1 § 6 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ har förts in i 3 kap. 2 § i den föreslagna lagen. 18 § I antalet fullgjorda i ska inräknas tid som ledamot av före . I antalet fullgjorda i riks-dagen ska också inräknas tid då en ledamot har varit statsråd, om statsråds-tiden har påbörjats och inte har gett rätt till statsrådspension. Paragrafen, som ändrats språkligt och redaktionellt, motsvarar 8 kap. 10 § fjärde stycket ersättningslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. 19 § Jämförelsebeloppet ska knytas an till prisbasbeloppet för året före avgångsåret och räknas om vid förändring av prisbasbeloppet. Paragrafen, som har ändrats språkligt och redaktionellt, motsvarar 8 kap. 10 § femte stycket ersättningslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. 20 § Vid beräkning av tilläggsbelopp för den som har varit talman utgörs jämförelsebeloppet, om det blir högre än beloppet enligt 15–19 §§, av det belopp som han eller hon skulle ha fått i talmanspension från och med den månad då han eller hon fyller enligt de bestämmelser om talmanspension som gällde vid utgången av 2009. Paragrafen motsvarar 8 kap. 11 § ersättningslag och innehåller en särskild bestämmelse som tar sikte på den som varit talman . Övervägandena finns i avsnitt 5.10. 21 § Den som vill ha ålderspension ska ansöka om det hos . Ålderspension kan tidigast betalas från och med den månad då ansökan kommer in till . Paragrafen motsvarar delvis 8 kap. 13 § ersättningslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. Skillnaden i förhållande till den tidigare lagen är att ansökan om ålderspension ska göras hos , inte hos . Detta framgår av första stycket. Av andra stycket följer att ålderspensionen tidigast kan betalas ut från och med den månad då ansökan kom in till . En motsvarande bestämmelse finns . 22 § Beslut i frågor om ålderspension enligt detta kapitel fattas av . Paragrafen är ny och innehåller en bestämmelse om att () beslutar i frågor om ålderspension enligt 9 kapitlet. Myndighetens beslut kan överklagas hos allmän förvaltningsdomstol, vilket framgår av 15 kap. 3 §. 1 § En ledamot har rätt till sjukpension för tid då han eller hon får hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt socialförsäkringsbalken. För rätt till sjukpension enligt första stycket krävs det att arbetsförmågan på grund av sjukdom eller någon annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan har blivit helt eller i det närmaste helt nedsatt och att arbetsförmågan oavbrutet är nedsatt i sådan omfattning till dess att ledamoten får hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning. Paragrafen motsvarar 9 kap. 1 § ersättningslag och innehåller de grundläggande krav som ska vara uppfyllda för att en ledamot ska ha rätt till sjukpension. Paragrafen har ändrats redaktionellt och språkligt. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. 2 § Sjukpension lämnas längst till och med månaden före den månad då ledamoten fyller eller, om ledamoten avlider , till och med den månad då dödsfallet inträffar. Paragrafen motsvarar 9 kap. 2 § ersättningslag och innehåller en bestämmelse om hur sjukpension som längst kan lämnas. Paragrafen har ändrats språkligt. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. 3 § Underlaget för sjukpensionen utgörs av de arvoden som anges i 9 kap. 4 § första stycket för den månad då arbetsförmågan blev helt eller i det närmaste helt nedsatt, multiplicerat med tolv. utgörs underlaget endast av de arvoden som avses i 9 kap. 4 § första stycket 1 och 2. Paragrafen motsvarar 9 kap. 5 § andra stycket ersättningslag och innehåller en bestämmelse om underlaget för beräkningen av sjukpensionen. Paragrafen har ändrats språkligt. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. 4 § Sjukpensionen uppgår till av den del av underlaget enligt 3 § som inte överstiger 7,5 prisbasbelopp, av den del av underlaget enligt 3 § som överstiger 7,5 men inte 20 prisbasbelopp, och av den del av underlaget enligt 3 § som överstiger 20 men inte 30 prisbasbelopp. Paragrafen motsvarar 9 kap. 5 § första stycket ersättningslag och innehåller bestämmelser om hur sjukpensionen beräknas. Paragrafen har ändrats språkligt. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. 5 § Sjukpensionen ska på ett underlag enligt 3 § upp till 7,5 prisbasbelopp minskas med sådan ersättning enligt socialförsäkringsbalken på grund av arbetsskada som avser samma inkomstbortfall som sjukpensionen. Paragrafen motsvarar 9 kap. 6 § ersättningslag och innehåller en regel om att sjukpensionen ska minskas med ersättning som lämnas enligt socialförsäkringsbalken på grund av arbetsskada. Paragrafen har ändrats språkligt. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. 6 § Sjukpensionen ska knytas an till prisbasbeloppet då arbetsförmågan blev helt eller i det närmaste helt nedsatt och räknas om vid förändring av prisbasbeloppet. Paragrafen motsvarar 9 kap. 7 § ersättningslag. I paragrafen finns en bestämmelse som innebär att sjukpensionen följer ändringarna i prisbasbeloppet. Begreppet prisbasbelopp förklaras i 1 kap. 2 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. 7 § Den som får sjukpension är skyldig att senast inom en månad från beslut anmäla till att sjukersättningen eller aktivitetsersättningen upphör eller att hel sådan förmån minskas till partiell förmån. Paragrafen motsvarar 9 kap. 9 § första stycket ersättningslag och innehåller en bestämmelse om ledamotens anmälningsskyldighet om sjukersättning eller aktivitetsersättning upphör eller minskas. Bestämmelsen har ändrats på så sätt att anmälan ska göras till i stället för som tidigare till . Övervägandena finns i avsnitt 5.10. 8 § Om sjukpension felaktigt har betalats ut på grund av att anmälningsskyldigheten enligt 7 § inte fullgjorts, ska pensionstagaren betala tillbaka det felaktigt utbetalda beloppet. Ränta enligt 6 § räntelagen (1975:635) ska tas ut på det återkrävda beloppet från den dag då uppgifterna senast skulle ha lämnats.