frsrdg · H404JO1 · 2016-11-09 00:00:00 — Uti- från uppgifterna i protokollet såg det också ut som om en person tillåtits rösta i riksdagsvalet, trots att han inte hade rösträtt i det valet. i kommun uppmanades att yttra sig över anmälan. I sitt yttrande redovisade nämnden bl.a. följande. På besökte anmälaren sin vallokal Vatt- myraskolan i valdistrikt 28 Vattmyra i kommun med avsikt att rösta i allmänna val till riksdag, kommun och landsting. När hon lämnar sina valkuvert till röstmottagarna framkommer att hon markerats i röstlängden som om hon redan röstat. Röstmottagarna kontaktar valsamordnaren för rådgivning, som lämnar besked om att hon måste nekas att rösta i enlighet med 9 kap. 6–7 §§ vallagen. Detta kontrolleras av valsamordnaren även med som lämnar samma besked. Händelsen noteras i proto- kollet. En omständighet vad gäller anmälaren är att det vid hennes markering i röstlängden (nr 700) inte finns angivet hur identitetskontroll har skett. Det- samma gäller ett flertal av de röstande på samma sida i röstlängden. Från nummer 681 till 720 i röstlängden har det markerats att 27 personer har röstat i vallokalen. För endast 10 av dessa finns angivet hur identitetskon- troll har skett. Ö V R I G A K O M M U N A L A Ä R E N D E N Vidare har i samma vallokal en väljare lämnat valkuvert för riksdag, kommun och landsting, vilka togs emot av röstmottagarna och lades i valurnan. I ett allt för sent skede upptäcktes att väljaren saknade rösträtt i riksdagsvalet. Röstmottagarna kontaktade valsamordnaren, som efter överläggning med meddelade att väljarens röst i riks- dagsvalet ska räknas trots avsaknad av rösträtt. Händelsen noterades i pro- tokollet. Enligt 9 kap. 6–7 §§ vallagen ska röstmottagarna innan valkuverten tas emot kontrollera bland annat att väljaren inte redan har röstat i valet, samt att om det inte finns några hinder mot att ta emot valkuverten lägga dessa i valurnan och markera detta i röstlängden. En tidigare markering i röstläng- den utgör ett sådant hinder mot att ta emot valkuverten och lämnar inte röstmottagarna något annat alternativ än att neka väljaren att rösta. En mar- kering i röstlängden utesluter dock inte att ett misstag begåtts genom bris- tande uppmärksamhet från röstmottagarnas sida, t.ex. genom att marke- ringen avser en annan person än den som markerats – en felaktig markering i röstlängden. går det inte att helt utesluta att väljaren som nekas att rösta redan har röstat. Vad som egentligen har hänt är svårt att utreda i efterhand. Dock är det värt att nämna att endast en av fyrtio väljare på den aktuella sidan i röstlängden inte röstat. Denna väljares nummer (nr 701) är efter anmälarens, efternamn och personnummer är snarlika. Denna omständighet föranleder [valnämnden] att misstänka att den röst- mottagare som markerade i röstlängden slant med linjalen och markerade fel väljare. Ordförande och vice ordförande har hörts i frågan. Ingen av dem har någon uppfattning om vad som kan ha inträffat annat än vad som angi- vits ovan. De uppger visserligen att det bitvis varit långa köer till röstmot- tagningen, vilket lett till hög arbetsbelastning för röstmottagarna. Detta är dock inte onormalt i en vallokal. Vad gäller frågan om identitetskontroll så intygar både ordförande och vice ordförande att identitetskontroll genomförts i samtliga fall. I valdistrikt 28 användes ett trepersonssystem vid bordet där valkuverten togs emot; en röstmottagare kontrollerade rösträtt, valkuvert och identitet, en röstmotta- gare markerade i röstlängden, och en tredje röstmottagare lade valkuverten i valurnan. Identitetskontroll genomfördes generellt av ordförande eller vice ordförande. Däremot medger ordförande och vice ordförande att doku- mentationen av hur identitetskontroll genomfördes brustit. Genom att dessa båda var upptagna med bl.a. kontroll av identitet hade de inte tillräcklig uppsikt över hur markering av identitet gjordes i röstlängden. Vidare upp- ger båda två att en och samma röstmottagare insisterat på att vara den som markerar i röstlängden, vilket medförde att denne arbetat långa pass och därmed kan ha brustit i uppmärksamhet p.g.a. trötthet. [] upp- fattning är att ordförande borde ha tillämpat arbetsrotation. I fallet med den väljare som saknade rösträtt i riksdagsvalet så kan var- ken ordförande eller vice ordförande påminna sig några särskilda omstän- digheter som kan ha bidragit till den uppkomna situationen, annat än möj- ligen en anhopning av väljare vid tillfället och därmed stress och trötthet hos röstmottagarna. Inte heller detta är dock onormalt i en vallokal. [] bedömer att denna incident måste hänföras till den mänskliga faktorn. I övrigt har röstmottagarna följt instruktioner i hand- havandet av incidenten. Några övriga problem vid röstmottagandet har inte [valnämnden] kunnat identifiera. Tvärtom uppger både ordförande och vice ordförande att röst- mottagningen i valdistrikt 28 har flutit väldigt bra, ovan beskrivna fall un- dantagna. Ö V R I G A K O M M U N A L A Ä R E N D E N Inför årets val har samtliga tjänstgörande i vallokal genomgått en obligato- risk utbildning med tillhörande kunskapstest. Hanteringen av valkuvert, röstlängd, identitetskontroll och valurna tillhör de mest centrala i valpro- cessen och särskild vikt läggs vid dessa under utbildningen. Som en del av uppföljningen genomför dessutom [valnämnden] en enkätundersökning riktad till samtliga tjänstgörande i valet. Svaren från valdistrikt 28, där fem av sju tjänstgörande svarat, pekar inte på några oegentligheter. Tvärtom in- tygas att besättningen utgjorde ett väl fungerande arbetslag som komplette- rade varandra väl. Samarbetet anges ha fungerat mycket bra. Både ordfö- rande och vice ordförande i valdistrikt 28 bedöms som mycket erfarna och har tjänstgjort i samtliga val som anordnats sedan minst 2003. (Valnämnds- kansliets databas över tjänstgörande röstmottagare sträcker sig endast till 2003.) Även röstmottagarna i distriktet är erfarna, med minst tre val vardera bakom sig. Det kan därmed antas att varken bristande utbildning, bristande erfarenhet eller bristande samarbete har haft betydelse för det inträffade. [] konstaterar att röstmottagarna i valdistrikt 28 hanterat si- tuationen i enlighet med gällande lagstiftning då de nekade anmälaren att rösta. För att förebygga liknande situationer avser [valnämnden] att köpa in metallinjaler (ogenomskinliga) med gummerad undersida till samtliga valdistrikt. Dessa linjaler slinter inte lika lätt som de plastlinjaler som använts. [] konstaterar vidare att besättningen i valdistrikt 28 brustit i dokumentationen av hur identitetskontroll har genomförts till följd av otill- räcklig samordning och bristfällig rotation av arbetsuppgifter. Ytterligare vikt vid identitetskontroll bör läggas vid framtida utbildningar. [– – –] [] konstaterar slutligen att incidenten med väljaren som sak- nade rösträtt i riksdagsvalet inte kan hänföras till bristande rutiner i vallo- kalen. Röstmottagarna har hanterat situationen i enlighet med länsstyrel- sens instruktioner. yttrade sig över vad i kommun anfört. Hon uppgav bl.a. att det bara var två röstmottagare som skötte röstningen när hon besökte vallokalen och att de inte fäste så stor vikt vid hennes id-handlingar innan felet i röstlängden konstaterades. I ett beslut anförde JO Renfors följande. Enligt 3 kap. 4 § regeringsformen har varje svensk medborgare som är eller har varit bosatt i samt har fyllt rösträtt vid val till . Rösträtten vid val till kommunfullmäktige och landstingsfullmäk- tige regleras i 4 kap. 2 och 3 §§ kommunallagen. Bestämmelser om hur allmänna val ska genomföras finns i vallagen. Där framgår bl.a. att röstmottagarna ska kontrollera i röstlängden att väljarna har rösträtt i de val som valsedlarna gäller och att de inte redan har röstat, innan valkuverten tas emot. Om det inte finns några hinder mot att ta emot valkuver- ten ska röstmottagarna lägga dem i valurnan för de val valsedlarna gäller och markera detta i röstlängden. Detta ska ske i väljarens eller budets närvaro. I röstlängden ska vidare anges hur väljarens eller budets identitet har kontrolle- rats. Ett protokoll ska föras över röstmottagningen i en vallokal. (Se 9 kap. 6, 7 och 16 §§ vallagen). Ö V R I G A K O M M U N A L A Ä R E N D E N Om en väljare nekas att rösta ska detta antecknas i protokollet. till det ska också antecknas. (Se föreskrifter, VALFS Av utredningen framgår att nekades att rösta vid de allmänna valen till , kommunfullmäktige och den 14 sep- tember 2014 i vallokalen Vattmyraskolan i kommun. Skälet till det var att hon redan var avprickad i röstlängden. Vidare framgår att den troligaste för- klaringen till detta är att den röstmottagare som gjorde markeringarna i röst- längden tidigare på valdagen råkat markera fel väljare. Vid samma vallokal fick en person lämna en röst till riksdagsvalet, trots att han inte hade rösträtt i det valet. Enligt valnämnden berodde misstaget på den mänskliga faktorn. Utredningen visar också att röstmottagarna endast dokumenterade hur iden- titetskontroll skett beträffande tio av de 27 röstande som finns med på den del av röstlängden som JO granskat. Vid ett val sker en omfattande hantering och det är oundvikligt att misstag förekommer. vill jag framhålla att misstag kan få stora kon- sekvenser, i vissa fall t.o.m. för resultatet i ett val, och att det är mycket allvar- ligt om misstaget innebär att en enskild inte kan utöva sin grundlagsfästa rätt att rösta. Rösträtten är en av hörnstenarna i det svenska statsskicket, och vikten av noggrannhet och ordning i samband med genomförandet av ett val kan där- för inte nog understrykas. I det aktuella ärendet har, som framgått ovan, ett flertal brister konstaterats. i kommun ska kritiseras för dem. Granskningen har varit begränsad till anmälan och den sida i röstlängden där hon finns upptagen. Det kan inte uteslutas att det före- kommit fler fel vid den aktuella röstmottagningen. har beskrivit de åtgärder som vidtagits inför valet för att säkerställa en korrekt handläggning och de åtgärder som planeras för att undvika en upprepning av det inträffade vid kommande val. Vid dessa förhållanden finns det inte anledning för mig att vidta några ytterligare åtgärder. 2 016/17:JO1 Ärendestatistiken 2015/16 Nyregistrerade anmälnings- och initiativärenden – Månadsöversikt av ärenden under verksamhetsåret B I L A G A 1 Ä R E N D E S T A T I S T I K E N 2015/16 Ä R E N D E S T A T I S T I K E N 2 0 1 5 / 1 6 B I L A G A 1 2016/17:JO1 Avgjorda inspektionsärenden och övriga initiativärenden – 2016/17:JO1 B I L A G A 1 Ä R E N D E S T A T I S T I K E N 2015/16 Utgången i de klagomålsärenden som avgjordes – 18 § i in- Utbildning, forskning, Jordbruk, djurskydd, förvaltningen; allm. tensområdet; oklara yr- Ä R E N D E S T A T I S T I K E N 2 0 1 5 / 1 6 B I L A G A 1 Besluten i tillsynsärenden170 inom hela tillsynsområdet, utom Opcat: totalt 7 928 beslut Fullständig utredning; kritik Besluten inom ansvarsområde 1: totalt 1 727 beslut. Omfattar bl.a. domstolar, och plan- och byggnadsväsendet Fullständig utredning; kritik Fullständig utredning; ej kritik 170 Med Viss utredning avses att visst underlag har inhämtats om ärendet, t.ex. genom att en akt begärts in och granskats eller genom en kontroll via telefon hos den berörda myndigheten. Fullständig utredning innebär normalt att anmälan remitteras till den myndighet som anmälts med uppmaning om att en utredning och bedömning redovisas till JO. 2016/17:JO1 B I L A G A 1 Ä R E N D E S T A T I S T I K E N 2015/16 Beslut inom ansvarsområde 2: totalt 1 791 beslut. Fullständig utredning; kritik Beslut inom ansvarsområde 3: totalt 1 982 beslut. Omfattar bl.a. socialtjänst, hälso- och sjukvård och skolan Fullständig utredning; kritik Ä R E N D E S T A T I S T I K E N 2 0 1 5 / 1 6 B I L A G A 1 Besluten inom ansvarsområde 4: totalt 2 428 beslut. Omfattar bl.a. åklagarväsendet, polisväsendet och utlänningsärenden Fullständig utredning; kritik Fullständig utredning; ej Avskrivna efter viss utredning eller överlämnande till Avskrivna utan annat underlag än det som tillförts av klaganden Besvarande av remisser i lagstiftningsärenden m.m. ombudsmän har besvarat totalt 159 remisser, flertalet från olika departement inom . ChefsJO Fura har handlagt 27 remisser, JO 27 remisser, JO 48 remisser, JO Renfors 39 remisser, JO 9 remisser, stf JO Ragnemalm 5 remisser och stf JO En remiss har handlagts gemensamt av chefsJO Fura och JO Ren- fors. Nedan listas ett urval av remissyttranden. ChefsJO Fura har handlagt remisser från bl.a. •Arbetsmarknadsdepartementet om betänkande SOU 2014:41 Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering (dnr R 59-2014) •Försvarsdepartementet om betänkande SOU 2014:73 Försvarsmakten i samhället – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en mo- dern folkförankring av försvaret (dnr R 103-2014) •Finansdepartementet om betänkande SOU 2015:12 Överprövning av upp- handlingsmål m.m. (dnr R 38-2015) •Socialdepartementet om betänkande SOU 2015:17 För kvalitet – Med ge- mensamt ansvar (dnr R 48-2015). JO har handlagt remisser från bl.a. •Socialdepartementet om betänkande SOU 2014:3 Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga (dnr R 25-2014) •Socialdepartementet om betänkande SOU 2014:23 Rätt information på rätt plats i rätt tid (dnr R 54-2014) •Socialdepartementet om departementspromemoria Ds 2014:28 Delaktighet och rättssäkerhet vid psykiatrisk tvångsvård (dnr R 69-2014) •Utbildningsdepartementet om promemorian Vissa skollagsfrågor – Del 2 (dnr R 71-2014) •Utbildningsdepartementet om betänkande SOU 2014:45 Unik kunskap ge- nom registerforskning (dnr R 84-2014) •Finansdepartementet om slutbetänkande SOU 2015:7 Krav på privata aktörer i välfärden (dnr R 25-2015) •Socialdepartementet om delbetänkande SOU 2015:14 Sedd, hörd och re- spekterad – Ett ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården (dnr R 36-2015). JO har handlagt remisser från bl.a. •Justitiedepartementet om departementspromemoria Ds 2014:31 Nya steg för en effektivare plan- och bygglag (dnr R 74-2014) B E S V A RBAENSDVEAARVA NRDEEMAISVS ERRE MI ILSASGESRTII FLTANGISNTGISFÄT RNEINGDSEÄNRMEN.MD.E NBMIL.AMG. •Finansdepartementet om utkast till lagrådsremiss Dubbelprövningsförbu- det och andra rättssäkerhetsfrågor i skatteförfarandet (dnr R 90-2014) •Justitiedepartementet om utkast till lagrådsremiss Ny påföljd efter tidigare dom (dnr 10-2015) •Justitiedepartementet om betänkande SOU 2014:76 Fortsatt utveckling av förvaltningsprocessen och specialisering för skattemål (dnr R 3-2015). JO Renfors har handlagt remisser från bl.a. •Justitiedepartementet om departementspromemoria Ds 2014:14 Genomfö- rande av brottsofferdirektivet (dnr R 41-2014) •Arbetsmarknadsdepartementet om betänkande SOU 2014:31 Visselblåsare –Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållan- den (dnr R 57-2014) •Justitiedepartementet om betänkande SOU 2014:49 Våld i nära relationer –en folkhälsofråga (dnr R 61-2014) •Justitiedepartementet om promemoria Ds 2014:30 Informationsutbyte vid samverkan mot grov organiserad brottslighet (dnr R 68-2014) •Kulturdepartementet om departementspromemoria Ds 2014:34 Överläm- nande av allmänna handlingar för förvaring (dnr R 78-2014) •Justitiedepartementet om departementspromemoria Ds 2014:44 Maske- ringsförbud vid idrottsarrangemang (dnr R 96-2014) •Justitiedepartementet om departementspromemoria Ds 2015:7, Ju2015/755/Å Rätten till försvarare, m.m. (dnr R 20-2015) •Finansdepartementet om betänkande SOU 2015:5 En ny svensk tullagstift- ning (dnr R 23-2015). Framställningar, överlämnanden, åtal och disciplinanmälningar m.m. Framställningar och överlämnanden av beslut till respektive regeringen Under verksamhetsåret har två framställningar gjorts till regeringen om över- syn av lagreglering eller annan författningsreglering jämlikt 4 § instruktionen. 31 beslut har överlämnats till departement inom eller myndigheter för att fästa deras uppmärksamhet på förhållanden som framkom- mit under ärendenas utredning eller för kännedom. Av de överlämnade beslu- ten har 3 tillhört ansvarsområde 1, 2 ansvarsområde 2, 22 ansvarsområde 3 och 4 ansvarsområde 4. Åtal, anmälningar för disciplinär åtgärd samt överlämnanden av ärenden till annan myndighet Med stöd av 18 § instruktionen har 17 klagomålsärenden lämnats över till en annan tillsynsmyndighet för prövning och avgörande eller till en åklagarmyn- dighet för fullföljande av en av JO inledd förundersökning. (Motsvarande antal under /15 var 15 klagomålsärenden.) Av de överlämnade ärendena har tre tillhört ansvarsområde 1, två ansvarsområde 2, nio ansvars- område 3 och tre ansvarsområde 4. 2 016/17:JO1 Inspektioner, myndighetsbesök, konferenser och seminarier m.m. 1 Inspektioner och myndighetsbesök ChefsJO Fura har genomfört en inspektion av Kriminalvården, an- stalten Hällby, två inspektioner av , FV Öst 1 och FV Öst 2 , en inspektion av och ett besök på . Byråchef har på chefsJO Furas uppdrag inspek- terat Kriminalvården, anstalten , häktet samt placerings- sektionen. JO har inspekterat i kommun samt i . Byråchef har på JO uppdrag inspekterat bistånd vid i samt Socialkontor ekonomi vid Individ- och familje- nämnden i . Områdesansvariga föredraganden Blylod har på JO uppdrag inspekterat Vuxenenheten, Kommunstyrelsen i , Avdelningen stöd till vuxna vid i kommun samt Vuxenenheten, social omsorg, vid i . JO har inspekterat , och Lantmäteriets kontor i samt gjort ett besök på Lantmäteriets huvud- kontor i . Byråchef har på JO uppdrag inspekterat i kommun och i . Byråchef har på JO uppdrag inspek- terat i stad. JO Renfors har inspekterat , region i , gränspolisenheten i region , verkställighetsgrupp 3, , gränspolissektionen i region , utredningsgrupp 2, och , Södra åklagarkammare i samt besökt Tillsynsavdelningen vid , Arbetsförmedlingens huvud- kontor och och tagit emot besök av Migra- tionsverket. Byråchef har på JO Renfors uppdrag inspekterat Polis- myndigheten, gränspolissektionen i region , grupp 3, , gräns- polissektionen i region , utredningsgrupp 3, , gränspolissektionen i region , utredningsgrupp 5, , gränspolissektionen i region , gränspolisgrupp 2, , gränspolissektionen i region , utredningsgrupp 1 och 2, och gränspolissektionen i , gränsgrupp 3, samt besökt Arbetsförmedlingen (kundrelationer, omprövningsenheten och er- sättningsprövningsenheten) i . B I L A G A 4 I N S P E K T I O N E R , M Y N D I G H E T S B E S Ö K , K O N F E R E N S E R O C H S E M I N A R I E R M . Sammanställning av under verksamhetsåret genomförda inspektioner Kommuner, byggnads-/miljönämnder Opcat-enheten (tidigare NPM-enheten) har på uppdrag av chefsJO Fura in- spekterat Kriminalvården anstalten Ljustadalen samt häktena i , , , och . På uppdrag av JO har Opcat-enheten inspekterat , . På uppdrag av JO har Opcat-enheten inspekterat vuxenpsykia- trin, NU-sjukvården, Brinkåsen, avd. 93. JO Renfors har inspekterat , region , arresten . Opcat-enheten har på uppdrag av JO Renfors inspekterat , region , arresten , , arresten , region , arresten , region , arresten , arresten och arresten , region , arresten och region , arresten samt förvar i . Sammanställning av under verksamhetsåret genomförda Opcat-inspektioner I N S P E K T I O N E R , M Y N D I G H E T S B E S Ö K , K O N F E R E N S E R O C H S E M I N A R I E R B I L A G A 4 2 Samråd med m.m. I samband med överlämnandet till av ämbetsberättelsen 2015/16 be- sökte chefsJO Fura, JO , JO , JO Renfors och kanslichef och informerade dess ledamöter om ämbetsberättelsens innehåll och i övrigt om verksamheten /15 samt besvarade ledamöternas frågor. Tjänstemän vid besökte ombudsmannaexpedi- tionen för att orientera sig om verksamheten och arbets- läget. I samband med detta gicks ämbetets äldsta ännu inte avgjorda ärenden igenom, och tjänstemännen tog del av diarier, protokoll och andra handlingar. I övrigt har frågor av principiellt och gemensamt intresse diskuterats vid informella kontakter mellan ombudsmännen, särskilt chefsJO, och företrädare för . Samråd har även förekommit mellan kanslicheferna. 3 Justitieombudsmännens och vissa tjänstemäns deltagande i konferenser, seminarier och utbildningsverksamhet m.m. inom •höll föredrag för juridikstudenter med särskilt intresse för fri- och rättighetsfrågor arrangerat av . •höll ett inledningsanförande på temat En effektiv nordisk förvaltning på en konferens arrangerad av (). •deltog i seminariet EU:s anslutning till Europakon- ventionen – vad händer efter yttrande 2/13 ? arrangerat av Europarättslig tidskrift. •höll föredrag om JO för Stockholm-Kungshol- men. •tog , tillsammans med JO , JO , JO Renfors och kanslichef , emot besök av . •tog , tillsammans med JO och JO Renfors, emot besök av . •deltog i ett seminarium om mänskliga rättigheter ar- rangerat av domarakademi. •höll föredraget Domstolarnas tillämpning av Europa- konventionen och på jurist- enhets konferens. •höll föredrag under Svensk Juriststämma . •deltog i ett informationsmöte om JO, HD, HFD och JK. •deltog i studiodebatt hos Veckans juridik om för- hållande till mänskliga rättigheter med anledning av CPT:s rapport. •höll föredrag för studenter på . •deltog i paneldebatt under ett seminarium på om Det allmännas skadeståndsansvar. B I L A G A 4 I N S P E K T I O N E R , M Y N D I G H E T S B E S Ö K , K O N F E R E N S E R O C H S E M I N A R I E R M . • tog , tillsammans med byråchefer mark, emot besök av socialutskottets kansli. • höll , tillsammans med JO Renfors, kanslichef gren och informationsansvarige , föredrag på den norska Sivilom- budsmannens konferens i . •höll föredrag om aktuella JO-avgöranden på kommunaljuridiska förenings årsmöte. •höll föredrag för om hur myndigheter kan uppnå en rättssäker tillämpning. •höll föredrag för juristklubb om JO:s tillsyn över domstolarna. •tog , tillsammans med byråchef och föredra- gandena och , emot ett besök av Rättsavdelningen vid . •tog , tillsammans med byråchef och områdes- ansvariga föredraganden , emot ett besök av rikspolische- fen. •informerade , tillsammans med föredraganden , om JO:s verksamhet för blivande assessorer inom ramen för det s.k. Stock- holmspaketet. •deltog i seminariet Etikprövning av rättsvetenskaplig forskning – vad hände med TF? •deltog i frukostmöte för att diskutera rapporten myndighetens konstruktion – ansvarsfördelning, styrning och ledning och förhållandet till andra myndigheter. •tog , tillsammans med byråchef och områdesan- svariga föredraganden och föredraganden Cullin, emot besök av (). •besökte , tillsammans med områdesansvariga föredra- ganden , Inspektionen för socialförsäkringen (ISF). •tog , tillsammans med områdesansvariga föredragan- dena och , emot besök av . •besökte , tillsammans med Opcat-enheten, enhetschef samt föredragandena , och , Inspektionen för vård och omsorg (), avdelning Mitt, . I N S P E K T I O N E R , M Y N D I G H E T S B E S Ö K , K O N F E R E N S E R O C H S E M I N A R I E R B I L A G A 4 •höll ett seminarium om LVM på i kommun. •deltog , tillsammans med områdesansvariga föredra- ganden Blylod, i ett seminarium anordnat av om ut- redningsdirektiven till en utredning om en ny socialtjänstlag. •tog emot besök av . •tog emot besök av . •genomförde , tillsammans med områdesansvariga fö- redraganden , en utbildning för åklagare. •genomförde , tillsammans med områdesansvariga före- draganden , en utbildning för åklagare. •höll , tillsammans med informationsansvarige , föredrag inför det regionala myndighetsnätverket i . •tog emot besök av studenter från . •tog emot besök av studenter från . •genomförde ett seminarium för riksdagsledamöter och organisationer om tortyrprevention med fokus på mänskliga rättigheter. •tog emot studiebesök av Folkungaskolan i Linkö- ping. •tog emot studiebesök från . •tog emot studiebesök från Hagagymnasiet i . •tog , tillsammans med föredraganden Cullin, emot besök av vid Förvaltningsrätten i . •tog , tillsammans med föredraganden Säfwe, emot studie- besök av notarier vid Förvaltningsrätten i .