frsrdg · H304RJ1 · 2016-02-26 00:00:00 — Styrelsen för Stiftelsen berättelse över fondens verksamhet och förvaltning Översikt över den forskningsstödjande verksamheten under 20155 Stödformer, arbetssätt och kvalitetsbedömning5 Övriga bidrag till forskning och kulturliv28 Bidrag till lokalkostnader och indirekta kostnader30 Uppföljning och utvärdering (inklusive open access)33 Den finansiella verksamheten − i sammandrag48 Finansiellt resultat (tkr) 201551 Resultaträkning (tkr) 201553 Balansräkning (tkr) 2015-12-3154 Kassaflödesanalys (tkr) 201556 Noter (tkr) 2015-12-3160 Donationernas marknadsvärde (belopp i tkr)75 Balansposters bokförda värde och jämförande marknadsvärde (tkr) 201577 Ordet ”Excellent” betyder enligt ”som har högsta kvalitet”. Så är det med den forskning RJ finansierar, det vågar jag lugnt säga: Den uppfyller högt ställda internationella kvalitetskrav, då medverkan av utländska experter minskar risken för att nationella standarder ska styra. ”Excellens” är ett av vår tids vanligaste akademiska slagord. blir resultatet att den så kallade Matteuseffekten bekräftas – åt den som har skall varda givet. Några får väldigt stora resurser. Flertalet utvalda forskare i förefaller dock inte ens nå upp till de genomsnittliga resurser som kollegerna i än mer framgångsrika forskningsnationer disponerar. Satsningarna på framstående individer riktar därmed uppmärksamheten på att svenska forskare generellt sett har för små och för kortvariga resurser att röra sig med. har antalet anställningar till och med ökat snabbare än resurserna, vilket både leder till ännu större utspädning av pengarna och längre avstånd mellan stegen i karriären. Därför är det glädjande att RJ:s karriärprogram Pro Futura, med mångårig finansiering och löften om tillsvidareanställning, har fått flera efterföljare. Frihet och förtroende är viktiga faktorer för både forskningens excellens och relevans. Karriärens attraktivitet är en central fråga för högre utbildning och forskning. En fyndig tidigare RJ-ordförande beskrev realiteterna som att den akademiska karriären är som Docentbacken i : Den börjar med en uppförsbacke och slutar i ett stup! Insatser för att förbättra den tidiga karriären får mycket uppmärksamhet, och det är nödvändigt. Men även de senare faserna behöver mer omsorg och resurser. Som försöksverksamhet beviljar RJ därför bidrag till sabbatsterminer för lektorer och professorer, . Sabbatsterminer är naturliga inslag vid framstående lärosäten världen över, och de bidrar till att forskningen och utbildningen fortsätter att vara excellent. Sabbatsterminer kan dessutom motverka att utbildningen och forskningen separeras, en accelererande utveckling som jag tycker det finns anledning att oroa sig över – och försöka motverka. Här i saknas sabbatsterminerna ofta, och RJ hoppas liksom i fråga om Pro Futura kunna inspirera till efterföljd. Inom HS bekymrar två förhållanden mig särskilt. Utbildningen är det första, att studenterna erbjuds få undervisningstimmar och glesa lärarkontakter. Det andra är att deras lärare får relativt lite tid till sin egen forskning. av alla studenter läser inom HS. Det är där de får direktkontakt med forskningen och begrepp om vetenskapliga förhållningssätt, insikter de kommer att ha användning av under hela livet. Kvalitetsfrågan för HS är därtill sammanvävd med en jämställdhetsfråga som får förvånansvärt lite uppmärksamhet, nämligen att en stor andel av både lärarna och studenterna inom HS är kvinnor. Politiken däremot har systematiskt och konsekvent prioriterat andra forskningsområden, de som är manligt dominerade. Mäns möjligheter att forska och göra akademisk karriär har därmed ökat jämfört med kvinnors. Beslutsfattarna menar nog att de satsar mer på annan forskning än HS eftersom det behövs mer forskning på de områdena, inte för att gynna män. Här frågar jag mig dock vem som har bestämt, och på vilka grunder, vilken forskning det behöver satsas mer på. Och nog borde statsmakterna ha genomfört reformer för att underlätta kvinnors karriärer inom dessa forskningsområden. Annars riskerar ju politiken att befästa och förstärka ojämlika villkor inom forskningen till kvinnors nackdel. firade RJ sitt 50-årsjubileum på olika tillbörliga sätt, varav den särskilda jubileumssatsningen på var den kostsammaste delen. Utlysningen utformades för att ge forskarna möjlighet att tänka fritt och djärvt. I fokus stod utmaningar och utsikter för både samhälle och vetenskap. Glädjande nog kantades jubileumsåret även av andra ledigförklaranden av forskningsmedel, och därtill utökade insatser för att sprida resultaten av den forskning som RJ finansierar. Sammanlagt beviljades nästan till ny forskning. ger RJ möjlighet att vara en aktiv finansiär av framstående forskning. Totalavkastningen på tillgångarna var , ett bra resultat i den rådande finansiella turbulensen. Aktiv kapitalförvaltning som lyckas göra lönsamma investeringar har visat sig vara ett långsiktigt och hållbart framgångsrecept för en stiftelse som RJ. ska vi påbörja ett strategiskt arbete och ta ut riktningen konkreta insatser. Jag förutsätter att RJ fortsätter att finansiera forskarnas egna idéer, denna rika källa. Genom att gå in med riktade insatser kan RJ komplettera detta idéstöd. RJ kan vidare driva sådana reformer som ökar utrymmet för de banbrytande idéerna, till exempel utformningen av den akademiska karriären. Och så finns det skäl att förstärka spridningen av, och dialogen kring, forskningsresultat och kunskapsbehov. Möjligheterna för RJ att arbeta med högsta kvalitet och att sikta mot excellens är sist och slutligen beroende av alla som medverkar i arbetet: styrelse, finanskommitté, beredningsgrupper, sakkunniga och anställda. Ert omdöme, engagemang och insiktsfullhet är grundvalen för RJ:s arbete. Till er alla går mitt tack för ännu av gott samarbete! Översikt över den forskningsstödjande verksamheten Stiftelsen () stöder kvalificerad forskning genom anslag till enskilda forskare och forskargrupper. Enligt 2 § andra stycket ska företräde ges åt ”forskningsområden, vilkas medelsbehov inte är så väl tillgodosedda på annat sätt”. Detta innebär att RJ i första hand ger bidrag till forskning inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. Stiftelsen finansierar gränsöverskridande forskningsprojekt i vilka forskare från olika discipliner, fakulteter, lärosäten eller länder samarbetar. betonar främjandet av kontakterna med den internationella forskningen, och sådana insatser har därför varit ett framträdande inslag i RJ:s verksamhet. Medicinsk forskning om åldrandets och barnaårens sjukdomar stöds genom båda donationer, vilka RJ förvaltar. Avsikten är att de anslag RJ beviljar ska vara utformade på ett sådant sätt att stiftelsen attraherar de främsta forskarna och finansierar de bästa idéerna. RJ tar ansvar för hela forskningsprocessen genom att även bevilja stöd till tryckning, översättning, internationellt samarbete och publicering med open access, genom vilken forskningsresultaten sprids och blir öppet tillgängliga. Stadgarna manar RJ att utnyttja handlingsfriheten till att arbeta probleminriktat och flexibelt. Tack vare åtgärder som är unika för RJ har kvaliteten och mångfalden i svensk forskning kunnat stärkas. Med tanke på den nutida debattens ensidiga inriktning är det viktigt att hålla i minnet att också de humanis-tiska och samhällsvetenskapliga ämnena och forskningsresultaten har strategisk betydelse, inte enbart de tekniska, naturvetenskapliga och medicinska. Denna insikt vägleder RJ:s arbete med forskningskommunikation och förmedling av resultat, och på detta område finns ett växande behov av aktiviteter från forskningsfinansiärer och lärosäten. Genom samarbete med andra aktörer inom detta och andra angelägna områden kan bidragen från RJ få stor hävstångseffekt. I årsberättelsen ges i första hand en översikt över de nya forskningsstöd som har beviljats . Även pågående fleråriga aktiviteter redovisas. För ytterligare information, se RJ:s webbplats (). Stödformer, arbetssätt och kvalitetsbedömning Målet för RJ:s insatser är att ge svensk forskning inom stiftelsens verksamhetsområde möjlighet att att nå en framträdande ställning internationellt. RJ arbetar därför efter två linjer: Dels finansieras högkvalitativa ansökningar från forskarna själva, forskarinitierade projekt (den så kallade bottom-up-principen) för fritt idéstöd, med stödformer avpassade för såväl individuella forskare som för mindre och större grupper. Dels görs riktade, tematiska och proaktiva (de tre begreppen betecknar här samma företeelse) insatser som kan utveckla svensk forskning inom humaniora och samhällsvetenskap och stärka dess internationella ställning. I den nu gällande stödordningen, som introducerades , finansierar RJ forskning i form av program, projekt, infrastruktur för forskning samt forskningsinitiering. Anslag till program, projekt och infrastruktur för forskning utlyses samordnat en gång . Medel till forskningsinitiering, vanligtvis konferenser och vetenskapliga nätverk, kan sökas fortlöpande. RJ:s riktade insatser är komplement till de forskarinitierade projekten. Mot bakgrund av att sådana åtgärder förefaller öka i betydelse fastställde en särskild handlingsplan för proaktiva insatser. Till de områden som uppmärksammades och som fordrar fortsatt observans från RJ hör främst: den akademiska karriärstrukturen och forskningsmöjligheterna i skilda faser av karriären forskarnas mobilitet, internationellt och mellan samhällssektorer resultatspridning och kunskapsöverföring till det omgivande samhället samt samspelet mellan forskning och utbildning samarbetena med lärosäten och andra finansiärer uppföljning och utvärdering. Beredningen av ansökningar till program, projekt och infrastruktur för forskning sker i två steg. Programansökningar bedöms i första omgången av en särskild beredningsgrupp med enbart utländska ledamöter. De ansökningar som väljs ut granskas därpå av externa, internationella sakkunniga, varefter beredningsgruppen genomför en utfrågning med de berörda forskargrupperna. Ansökningar om projekt och infrastruktur behandlas i den inledande omgången av en eller flera av RJ:s beredningsgrupper, som avgör vilka ansökningar som bör gå vidare. De sökande uppmanas lämna in en längre, mer utvecklad ansökan, som sedan bedöms av minst två externa sakkunniga. Deras utlåtanden ingår i underlaget för beredningsgruppernas slutliga ställningstagande. Inför beslutet om de infrastrukturella projekten genomförs vid behov även en utfrågning med de sökande. I beredningsgrupperna för projektansökningar ingår några av styrelsens ledamöter och suppleanter (forskare och riksdagsledamöter) samt ett antal såväl svenska som utländska forskare. Grupperna förnyas successivt genom att hälften av ledamöterna byts ut . För de riktade utlysningarna utses från fall till fall särskilda bedömargrupper med ledamöter som har särskild kompetens inom det aktuella området. I allt större omfattning rekryteras utländska forskare. Därigenom minskas risken för jäv, och man säkerställer att internationellt gångbara kvalitetsnormer vägleder rangordningen av de sökande. Grundläggande för RJ:s arbete är den ingående kvalitetsbedömning som beredningsgrupper och externa sakkunniga gör. Alla ansökningar bedöms i förhållande till vetenskapliga kvalitetskriterier och internationell standard. I alla sammanhang prioriterar man ansökningar med internationell anknytning. I de fall ansökningarna aktualiserar forskningsetiska frågor ska dessa prövas efter samma normer och på samma sätt som vid ansökan till (). Frågor om jäv hanteras i enlighet med riktlinjer som har fastställt. RJ följer upp och utvärderar anslagen (se s. 33) och omprövar med hjälp av vunna erfarenheter fortlöpande sina arbetsformer. Besluten om forskningsmedel fattas av . De regelbundna uppföljningarna och utvärderingarna av beviljade anslag säkerställer att projekten kan genomföras som planerat. Alla beviljade projekt ska redovisas i enlighet med sina kontraktsvillkor, vilket normalt betyder att anslagsmottagarna månader efter projekttidens slut ska lämna in både en vetenskaplig och en ekonomisk slutredovisning. Tabell 1 Beviljade forskningsmedel 2015 per donation (belopp tkr) donation för forskning om åldrande och åldersrelaterade sjukdomar donation för forskning om sjukdomar under de tidiga barnaåren Som framgår av tabell 1 beviljade RJ i anslag till forskningsändamål . Anslagens fördelning på Jubileumsdonationen respektive Kulturvetenskapliga donationen framgår av tabell 2 och 3. Alla nya anslag till projekt och program beviljas i form av engångsanslag. Produktionsstöd till böcker och översättningsbidrag kan beviljas för forskning som finansieras av RJ och bekostas inom de årliga budgetramarna. Genom att erbjuda forskarna översättningsanslagen vill styrelsen förbättra den svenska forskningens möjligheter att få genomslag i den internationella vetenskapliga diskus-sionen. Tabell 2 Beviljade forskningsmedel 2015 ur Jubileumsdonationen (belopp tkr) Projektanslag (ytterligare specifikation ges i tabellerna 5–6) Arvode till sakkunniga* Ersättning till adjungerade* Konferenser, information* Områdesgruppen Mål och resultat i offentlig verksamhet Områdesgruppen Vardagslivets och kulturens medialisering Områdesgruppen Teknik, institution, förändring * redovisas dessa kostnader som administrationskostnad. Tabell 3 Beviljade forskningsmedel 2015 ur Kulturvetenskapliga donationen (belopp tkr) Infrastruktur för forskning (ytterligare specifikation ges i tabell 7) Program (ytterligare specifikation ges i tabell 4) Riktade insatser (ytterligare specifikation ges i tabell 8) Övriga bidrag till forskning och kulturliv Arvode till sakkunniga* * redovisas kostnaden för arvoden till sakkunniga som administrationskostnad. Program är RJ:s stödform för forskningsuppgifter som kräver en större forskargrupp . 2015 utlystes medel till program för elfte gången, och totalt har 28 forskargrupper beviljats programstöd sedan starten . skickades 29 programansökningar in, vilket är något mer än det genomsnittliga antalet ansökningar. Beredningsgruppen beslutade att föra åtta av dessa vidare till beredning i en andra omgång. Med ledning av utlåtandena från internationella experter och utfrågningar med forskargrupperna beviljades följande: professor , till programmet Globala institutioners legitimitet, med som anslagsförvaltare professor , till programmet En industristads uppgång och fall: befolkningsstudie, med som anslagsförvaltare professor , till programmet Världslitteraturer: kosmopolitisk och vernakulär dynamik, med som anslagsförvaltare. har en viss oro uttryckts för att program som stödform inte skulle passa humanistisk forskning. En genomgång av alla beviljade program sedan starten visar på en mycket jämn fördelning mellan humanistiskt och samhällsvetenskapligt baserade program. Av totalt 269 inskickade ansökningar är 137 att betrakta som samhällsvetenskapliga och 120 som humanistiska, medan 12 kan kategoriseras som både och. Av de 28 beviljade ansökningarna är 14 i huvudsak samhällsvetenskapliga och 14 humanistiska. Tabell 4 Antalet programansökningar 2015 och beviljade ansökningar (belopp tkr) fördelade efter ämnesområde och kön på projektledarna internationell migration och etniska relationer () juridik (exklusive juridik och samhälle) Jämförande språkvetenskap och lingvistik sociologi (exklusive socialt arbete, socialpsykologi och socialantropologi) statsvetenskap (exklusive studier av offentlig förvaltning och globaliseringsstudier) Ett projekt avser en forskningsuppgift som vanligen utförs under högst av en enskild forskare eller en mindre forskargrupp. Till den senare kategorin räknas 2015 anslag större än , vilka utgör cirka en tredjedel av de nya projekten. Projekten ger viktiga möjligheter för forskare i olika stadier av karriären att pröva nya idéer. Denna stödform gynnar den fria grundforskningen, den öppnar för nyorientering av forskningen, och den ger möjlighet till nödvändigt risktagande. Med varje anslag följer dels ett bidrag till kostnader för publicering med open access, dels ett bidrag till internationalisering. Avsikten är att den som får ett projektanslag ska kunna koncentrera sig på sin forskning och slippa söka kompletterande finansiering. Söktrycket fortsätter att vara mycket högt. Till följd av att beviljar högre bidrag till så kallade indirekta kostnader (se s. 30) har några få forskare tackat nej till RJ:s anslag, dock avsevärt färre än både 2014 och 2015. Nedanstående 43 projekt har fått finansiering av RJ: Projektanslag 2015 (belopp kr) En ny genre och dess arkeologi: Svenska myndigheters värdegrundstexter När tiden stannade – livsöden och döds-ögonblick i borg Rum och åldrande i nutida afrikanska urbaniteter: exemplet och Marknadsfeminism: kommersialisering av genus och jämställdhet Debatt, tystnad, glömska och förnekande. Slaveri och kolonialism i tidningar, litteratur, teater 1750–1847 och hur svenska kolo-niala erfarenheter försvann ur historien Arkitekterna bakom ”det amerikanska systemet”: mobiliseringen av manufakturintresset i , 1815–1890 Business as usual. Företags försvarsstrategier vid beskyllningar om brott Samproduktionen av infrastruktur, politisk ordning och säkerhet i västerländska interventioner för statsuppbyggnad i Individuella skillnader i multitasking: Teori och data Värdeskapande genom innovativa tjänstesystem: Ett forskningsprojekt om dynamiken kring transitionsprocesser i industriella nätverk Industriell utveckling (IEI), Konstnär eller forskare? Tradition eller innovation? Om musikerutbildning i förändring. Mediemedborgarens fostran och skolans medialisering: läroplaner, läromedel, lärarutbildning Betydelsen av sömn för emotionella processer och sociala funktioner En jämförande studie av verbmorfologins semantik i centraltanzaniska bantuspråk Styrning och kontroll i civilsamhället: och välfärden. “Jag vill vara dig”: Nominativ och oblik kasus i nutida svenska Språk- och litteraturcentrum, Rationellt Självstyre: En undersökning av personlig autonomi och dess platonska ursprung Poetik som politik. Vittnesmålsgenren och de las Américas litterära pris (1970–2011) Mänsklighetens gränser: linneanska natu-ralhistoriker och upplysningens koloniala arv Formell kontextrepresentation och situa-tionsperspektiv Spädbarns sinne för nummer – En undersökning av kognitiva mekanismer och träningsinterventioner för inlärning av matematik tidigt i livet Hur lär man sig att läsa när man inte hör som andra? En longitudinell studie om utveckling av lässtrategier hos barn med cochleaimplantat , teknik och samhälle, Koloniala naturresurser och svensk utrikespolitik –1989 Avdelningen för Historiska studier av vetenskap, teknik och miljö, KTH Utanför det humanitära synfältet: Om den osynliga rörelsen mellan arbetsmigration och flykt i och Förtrollande nationer: varumarknad, folktro och nationalism i skandinavisk skönlitteratur 1830–1850 , religionshistoria och genusvetenskap, Värdering och prisbildning på marknader för specialistläkemedel c/o HHS, i Makroekonomiska förändringar och deras påverkan på ojämlikheten i dödlighet: en registerbaserad undersökning av dödlighet i –2011 Mobilitet, informellt lärande och medborgarskap i mobila förskolor , didaktik och utbildningsstudier, Rationella bubblor och makroekonomiska kriser Bronsålderns ullekonomi: produktion, handel, miljö, fårskötsel och samhälle Om radikalisering och extremism: Vad får vanliga människor att hamna i extrema situationer? Hur formas ekonomiskt beteende av förmögenhetsförändringar? Venture labour i kunskapsekonomin: Professionellt arbete i riskkapital-finansierade bolag Tropiska Utbyten: Vernakulärer i fransk tidig modern reselitteratur (och 1645–1728) Förankrad i historia: En studie av Kirgiziska historicitet och historiemedvetande Konsten att bli en Hollywoodstjärna: och pedagogiker kring stumfilmskådespeleri Förstärkningsord i förändring i den sena nyengelskan, 1700–1900: en historisk sociopragmatisk analys Svensk negationssyntax (SveNeg) Kausalitet på social nivå Dansa i lust och fägring. En explorativ studie av dansens sociala och kroppsliga aspekter för äldre och psykologiska studier, Offentliga akvarier som kunskapsinstitutioner , religionshistoria och genusvetenskap, Behandling av social fobi med virtual reality (Oculus Rift) Den sociala gradienten i barns hälsa; hur förändras den över ålder och tid Med tanke på projektanslagens stora betydelse för de individuella karriärerna granskas och redovisas könsfördelningen här. De årliga talen över beviljade anslag är relativt små och måste tolkas med försiktighet. RJ följer därför också i den årliga uppföljningen av riktlinjerna för jämställdhetsarbetet noga utvecklingen över . Av 529 ansökningar har 312 () manliga projektledare och 217 () kvinnliga. De beviljade anslagen motsvarar söktryckets könsmässiga fördelning, och 18 av de beviljade anslagen () tillföll kvinnor och 25 män (). Den könsmässiga fördelningen för samtliga projektdeltagare är densamma. Beviljandegraden är för kvinnor och för män . Den här redovisade fördelningen mellan män och kvinnor har i stort sett varit stabil. Den genomsnittliga storleken på de beviljade anslagen fortsätter att vara något högre för kvinnliga projektledare (). Den viktigaste förklaringen till skillnaden är att kvinnligt ledda projekt i genomsnitt har fler deltagare än de manliga (3,1 projektdeltagare respektive 1,76). Anslagsbesluten har även studerats utifrån så kallad karriärålder för de forskare som fått ansökningarna beviljade. Begreppet karriärålder anger antalet år som gått sedan forskaren avlade doktorsexamen. För kvinnliga projektledare som fick anslag 2015 var den (samma som 2014), liksom för manliga (2014: ). Medel- och medianvärdena för samtliga sökande är något lägre för båda könen, men på det hela taget har yngre sökande även 2015 klarat konkurrensen bra. Strängt taget skulle det inte vara egendomligt om sökande med högre karriärålder, och därmed större erfarenhet av att skriva ansökningar av hög kvalitet, klarade sig bättre än de yngre. RJ:s policy är att i första hand bedöma ansökningarnas kvalitet och originalitet och inte tidigare prestationer (så kallad track record). Denna princip är vanligtvis gynnsam för de yngre forskarnas möjligheter att framgångsrikt konkurrera om anslag. 2015 tillhör (15 individer) av dem som erhöll anslag kategorin yngre forskare (enligt VR:s definition de som avlagt doktorsexamen eller senare). Nämnas kan att den yngre gruppens andel av samtliga sökande i stort sett var densamma (). De begränsningar i rätten att söka projektanslag som infördes fick full effekt . En forskare får numera enbart ingå i en enda ansökan som projektledare eller som projektdeltagare. Vidare får den forskare som i egenskap av projektledare eller projektdeltagare har fått avslag i följd inte söka följande år. Avsikten med båda åtgärderna är att uppmana de sökande att noga överväga vilken forskningsidé som är deras bästa och att satsa på den. På så sätt kan förhoppningsvis ansökningarnas genomsnittliga kvalitet öka och arbetsbördan för beredningsgrupperna minska. Som resultat av de nämnda åtgärderna har antalet ansökningar minskat med cirka 400: från 925 till 529 stycken. Antalet beviljade ansökningar dessa år var 42 (2013) respektive 43 (2015), vilket innebär att beviljandekvoten har ökat från till . Talen är fortfarande låga: Jämförbara internationella forskningsfinansiärer har på basis av vunna erfarenheter angivit lägst 10- till 12-procentiga beviljandekvoter som önskvärda. Som framgår av tabell 5 och 6 är anslagens spridning på lärosäten (eller motsvarande) och på olika ämnen stor. Tabell 5 Beviljade projektansökningar och det totala antalet ansökningar 2015 (belopp tkr) fördelade efter ämnesområde och kön folkhälsovetenskap, global hälsa, socialmedicin och epidemiologi hälso- och sjukvårdsorganisation, hälsopolitik och hälsoekonomi internationell migra-tion och etniska rela-tioner () juridik (exklusive juridik och samhälle) jämförande språkvetenskap och lingvistik